02018R1139 — ET — 25.07.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1139, 4. juuli 2018, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 212 22.8.2018, lk 1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1139,

4. juuli 2018,

mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91

(EMPs kohaldatav tekst)







I PEATÜKK

PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja eesmärgid

1. Käesoleva määruse põhieesmärk on luua ja säilitada liidus tsiviillennundusohutuse ühtlaselt kõrge tase.

2. Lisaks on käesoleval määrusel järgmised eesmärgid: a) edendada liidu lennunduspoliitikat laiemalt ja suurendada tsiviillennundussektori üldist tulemuslikkust; b) hõlbustada käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist, tagades kõikidele lennunduse siseturul osalejatele võrdsed tingimused, ning suurendada liidu lennundussektori konkurentsivõimet; c) anda panus keskkonnakaitse ühtlaselt kõrge taseme tagamisse; d) hõlbustada käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades üleilmselt kaupade, teenuste ja töötajate liikumist, seades selleks sisse asjakohase koostöö kolmandate riikide ja nende lennundusasutustega ning edendades sertifikaatide ja muude asjakohaste dokumentide vastastikust aktsepteerimist; e) edendada kulutõhusust, muu hulgas topeldamise ärahoidmisega, ning reguleerimis-, sertifitseerimis- ja järelevalvemenetluste tõhusust ning seotud ressursside tõhusat kasutamist liidu ja liikmesriikide tasandil; f) aidata käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades kaasa tsiviillennundusjulgestuse ühtlaselt kõrge taseme saavutamisele ja säilitamisele; g) abistada liikmesriike käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades nende Chicago konventsioonis sätestatud õiguste kasutamisel ja kohustuste täitmisel, tagades asjakohaselt Chicago konventsiooni sätete ühetaolise tõlgendamise ning ühetaolise ja õigeaegse rakendamise; h) edendada üleilmselt tsiviillennunduse standardeid ja norme käsitlevaid liidu seisukohti, seades sisse asjakohase koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; i) edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni, muu hulgas reguleerimis-, sertifitseerimis- ja järelevalvemenetluste puhul; j) edendada käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades tehnilist ja käitamisalast koostalitlusvõimet ning parimate haldustavade jagamist; k) soodustada reisijate usaldust ohutu tsiviillennunduse vastu.

3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks tuleb teha muu hulgas järgmist: a) koostada ja võtta vastu kõik vajalikud õigusaktid ning neid ühetaoliselt kohaldada; b) võtta meetmeid ohutusstandardite täiustamiseks; c) tagada, et käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt välja antud deklaratsioonid ja sertifikaadid kehtivad ning neid tunnustatakse ilma täiendavate nõueteta kogu liidus; d) töötada standardiseerimisorganisatsioonide ja muude lennundussektori asutuste osalusel välja üksikasjalikud tehnilised standardid, mida saab vajaduse korral kasutada käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuetele vastavuse tagamiseks; e) asutada sõltumatu Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“); f) kõikide vajalike õigusaktide ühetaoline rakendamine liikmesriikide pädevate asutuste ning ameti poolt nende vastutusala piires; g) koguda, analüüsida ja vahetada teavet, et toetada tõenduspõhist otsustusprotsessi; h) võtta ette teadlikkuse suurendamise ja edendamise algatusi, sealhulgas korraldada koolitusi ja teabevahetust ning levitada asjakohast teavet.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes: a) toodete, osade ja kaugjuhtimisseadmete projekteerimine ja tootmine füüsilise või juriidilise isiku poolt ameti või liikmesriigi järelevalve all määral, mis ei ole hõlmatud punktiga b; b) õhusõidukite ning nende mootorite, propellerite, osade ning eraldiseisva varustuse ja kaugjuhtimisseadmete projekteerimine, tootmine, hooldamine ja käitamine õhusõidukite puhul, mis juba on või tulevikus on: i) liikmesriigis registreeritud õhusõidukid, välja arvatud juhul ja määral, mil asjaomane liikmesriik on oma Chicago konventsiooni kohased kohustused üle andnud kolmandale riigile ja õhusõidukit käitab kolmanda riigi õhusõiduki käitaja; ii) kolmandas riigis registreeritud õhusõidukid, mille käitaja on asutatud või kelle elukoht või peamine tegevuskoht asub aluslepingutega hõlmatud territooriumil; iii) mehitamata õhusõidukid, mis ei ole liikmesriigis ega kolmandas riigis registreeritud ning mida käitab aluslepingutega hõlmatud territooriumil õhusõiduki käitaja, kes on asutatud või kelle elukoht või peamine tegevuskoht asub kõnealusel territooriumil; c) kolmanda riigi õhusõiduki käitaja poolne õhusõidukite käitamine aluslepingutega hõlmatud territooriumil, sellele sisenemisel või sealt väljumisel; d) punktis e osutatud lennuväljadel kasutatavate või seal kasutamiseks ette nähtud ohutusega seotud lennuvälja varustuse projekteerimine, tootmine, hooldamine ja käitamine ning kõnealustel lennuväljadel osutatav maapealne teenindus ja perrooniteenused; e) selliste lennuväljade, sealhulgas neil kasutatava ohutusega seotud varustuse, projekteerimine, hooldamine ja käitamine, mis asuvad aluslepingutega hõlmatud territooriumil: i) mis on üldsusele avatud; ii) mis teenindavad ärilise lennutranspordi lende ning iii) mille kattega instrumentaalraja pikkus on vähemalt 800 meetrit või mis on mõeldud üksnes kopterite teenindamiseks instrumentaallähenemis- või väljumisprotseduuride abil; f) ilma et see piiraks keskkonda ja maakasutuse planeerimist käsitlevate liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaldamist, punktis e osutatud lennuväljade ümbruse kaitsmine; g) ATM/ANS-teenuste osutamine ühtse Euroopa taeva õhuruumis ning nimetatud ATM/ANS-teenuste osutamisel kasutatavate süsteemide ja koostisosade projekteerimine, tootmine, hooldamine ja käitamine; h) ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 ( 1 ) kohaldamist ning liikmesriikide vastutust nende jurisdiktsiooni kuuluva õhuruumi suhtes, ühtse Euroopa taeva õhuruumi struktuuride kavandamine.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka lõikes 1 osutatud tegevustega tegelevate töötajate ja organisatsioonide suhtes.

3. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes: a) õhusõidukid ja nende mootorid, propellerid, osad ning eraldiseisev varustus ja kaugjuhtimisseadmed sel ajal, kui avaliku võimu volitusi omav organ täidab või tema nimel täidetakse avalikes huvides ning liikmesriigi kontrolli all ja vastutusel sõjaväeliste, tolli, politsei, otsingu- ja pääste-, tuletõrje, piiri- ja rannikuvalve või muude samalaadsete tegevuste või teenustega seotud ülesandeid; samuti kõnealuste õhusõidukitega seotud tegevuse ja teenuste osutamisega tegelevad töötajad ja organisatsioonid; b) lennuväljad ja nende osad ning varustus, töötajad ja organisatsioonid, mida kontrollib ja kasutab sõjavägi; c) ATM/ANS-teenused, sealhulgas sellised süsteemid, koostisosad, töötajad ja organisatsioonid, mida osutab või mille teeb kättesaadavaks sõjavägi; d) selliste I lisas loetletud õhusõidukite projekteerimine, tootmine, hooldamine ja käitamine, mille risk lennundusohutusele on väike, ning kõnealuse tegevusega seotud töötajad ja organisatsioonid, v.a juhul, kui õhusõidukile on välja antud või loetakse väljaantuks määruse (EÜ) nr 216/2008 kohane sertifikaat.

Seoses punktiga a tagavad liikmesriigid, et kõnealuses punktis osutatud õhusõidukite tegevustes ja teenuste osutamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse ohutusalaseid eesmärke. Lisaks tagavad liikmesriigid, et asjakohasel juhul eraldatakse nimetatud õhusõidukid ohutult teistest õhusõidukitest.

Ilma et see piiraks liikmesriikide Chicago konventsiooni kohaseid kohustusi, võib käesoleva määruse I lisaga hõlmatud ja liikmesriigis registreeritud õhusõidukit käitada teises liikmesriigis, kui selleks on saadud selle liikmesriigi nõusolek, kelle territooriumil käitamine toimub. Sellist õhusõidukit on samuti lubatud hooldada ja selle projekti muuta teises liikmesriigis, kui projektimuudatused ning hooldustööd toimuvad selle liikmesriigi järelevalve all, kus õhusõiduk on registreeritud, kooskõlas nimetatud liikmesriigi õiguses sätestatud menetlustega.

4. Erandina lõike 3 esimese lõigu punktist d kohaldatakse käesolevat määrust ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusakte ja rakendusakte I lisa punkti 1 alapunktide e, f, g, h või i kohaldamisalasse kuuluva õhusõidukitüübi projekteerimise, tootmise ja hoolduse ning nende tegevustega seotud töötajate ja organisatsioonide suhtes, kui: a) kõnealuse õhusõidukitüübi projekteerimise eest vastutav organisatsioon on ametilt taotlenud asjaomasele õhusõidukitüübile artikli 11 kohast tüübisertifikaati või esitanud ametile artikli 18 lõike 1 punkti a kohase deklaratsiooni; b) kõnealune õhusõidukitüüp on mõeldud seeriatootmiseks ning c) kõnealuse õhusõidukitüübi projekti ei ole liikmesriigi õiguse kohaselt eelnevalt heaks kiidetud.

Käesolevat määrust ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusakte ja rakendusakte kohaldatakse asjaomase õhusõidukitüübi suhtes alates tüübisertifikaadi väljaandmise kuupäevast või, kui see on kohaldatav, deklaratsiooni esitamise kuupäevast. Sätteid, mis käsitlevad tüübisertifikaadi taotluste hindamist ja tüübisertifikaadi väljaandmist ameti poolt, kohaldatakse alates taotluse laekumise kuupäevast.

5. Ilma et see piiraks liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsenõudeid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 550/2004 ( 2 ) artikli 7 lõike 5 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et a) käesoleva artikli lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud üldsusele avatud rajatiste ning b) käesoleva artikli lõike 3 esimese lõigu punktis c osutatud ATM/ANS-teenuste, mis teenindavad määruse (EL) nr 549/2004 kohaldamisalasse kuuluvat lennuliiklust, ohutustase ja koostalitlusvõime tsiviilotstarbeliste süsteemidega on samaväärsed sellega, mis saavutatakse käesoleva määruse VII ja VIII lisas kehtestatud oluliste nõuete kohaldamisega.

6. Liikmesriik võib otsustada kohaldada III peatüki I, II, III või VII jagu eraldi või kombineerituna lõike 3 esimese lõigu punktis a osutatud kõigi või osa tegevuste suhtes ning kõnealuste tegevustega seotud töötajate ja organisatsioonide suhtes, kui ta leiab, et asjaomaste tegevuste, töötajate ja organisatsioonide eripära ning asjaomaste sätete eesmärki ja sisu arvesse võttes on kõnealuseid sätteid võimalik tulemuslikult kohaldada.

Kõnealuses otsuses määratud kuupäevast alates kohaldatakse asjaomaste tegevuste, töötajate ja organisatsioonide suhtes ainult asjaomase jao või asjaomaste jagude sätteid ning käesoleva määruse neid sätteid, mis on seotud kõnealuse jao või kõnealuste jagude kohaldamisega.

Asjaomane liikmesriik teatab oma otsusest viivitamatult komisjonile ja ametile ning esitab neile kogu vajaliku teabe, eeskätt:

a) asjaomane jagu või asjaomased jaod;

b) asjaomased tegevused, töötajad ja organisatsioonid;

c) otsuse põhjused ning

d) otsuse kohaldamise alguskuupäev.

Kui komisjon leiab pärast ametiga konsulteerimist, et esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, võtab komisjon vastu rakendusakti, mis sisaldab sellekohast otsust. Pärast rakendusakti asjaomasele liikmesriigile teatavakstegemist võtab kõnealune liikmesriik viivitamatult vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud varasema otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse ning teavitab sellest komisjoni ja ametit.

Ilma et see piiraks neljanda lõigu kohaldamist, võib liikmesriik käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud varasemat otsust igal ajal muuta või selle kehtetuks tunnistada. Sel juhul teavitab liikmesriik sellest viivitamatult komisjoni ja ametit.

Amet lisab kõik komisjoni ja liikmesriikide otsused, millest teda on käesoleva lõike kohaselt teavitatud, artiklis 74 osutatud andmekogusse.

Komisjon, amet ja asjaomase liikmesriigi pädevad asutused teevad käesoleva lõike kohaldamisel koostööd.

7. Liikmesriigid võivad otsustada teha käesolevast määrusest erandi lennuvälja planeerimise, hooldamise ja käitamise ning sellel lennuväljal kasutatava ohutusega seotud varustuse puhul, kui lennuväli ei teeninda aastas üle 10 000 ärilise lennutranspordi reisija ja lennuväljal ei tehta aastas üle 850 lastimistoimingu, ning kui asjaomased liikmesriigid tagavad, et selline erand ei ohusta artiklis 33 osutatud oluliste nõuete täitmist.

Alates kõnealuses erandiotsuses kindlaks määratud kuupäevast ei reguleerita asjaomase lennuvälja planeerimist, hooldamist ja käitamist, ohutusega seotud lennuvälja varustust ega lennuvälja maapealset teenindust ja perrooniteenuseid enam käesoleva määrusega ega selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega.

Asjaomane liikmesriik teavitab oma erandiotsusest ja selle vastuvõtmise põhjustest viivitamatult komisjoni ja ametit.

Kui komisjon leiab pärast ametiga konsulteerimist, et liikmesriigi erand ei ole kooskõlas esimeses lõigus sätestatud tingimustega, võtab komisjon vastu rakendusakti, mis sisaldab sellekohast otsust. Pärast rakendusakti asjaomasele liikmesriigile teatavakstegemist muudab kõnealune liikmesriik viivitamatult oma erandiotsust või tunnistab selle kehtetuks ning teavitab sellest komisjoni ja ametit.

Samuti teatavad liikmesriigid komisjonile ja ametile nende poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 3b kohaselt tehtud eranditest.

Liikmesriigid kontrollivad igal aastal selliste lennuväljade lennuliikluse näitajaid, mille suhtes nad on teinud käesoleva lõike või määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 3b kohaselt erandi. Kui kontrolli tulemusena selgub, et kolmel järjestikusel aastal teenindab mõni neist lennuväljadest aastas üle 10 000 ärilise lennutranspordi reisija või lennuväljal tehakse aastas üle 850 lastimistoimingu, tunnistab asjaomane liikmesriik kõnealusele lennuväljale tehtud erandi kehtetuks. Sel juhul teavitab liikmesriik erandi kehtetuks tunnistamisest komisjoni ja ametit.

Amet lisab kõik komisjoni ja liikmesriikide otsused, millest teda on käesoleva lõike kohaselt teavitatud, artiklis 74 osutatud andmekogusse.

8. Liikmesriik võib otsustada teha käesolevast määrusest erandi projekteerimise, tootmise, hoolduse ja käitamisega seotud tegevuste puhul, mis on seotud ühe või mitme järgmise õhusõiduki liigiga: a) kuni kahekohalised lennukid, mis ei ole mehitamata lennukid ning mille mõõdetav varisemiskiirus või minimaalne stabiilse lennu kiirus maandumiskonfiguratsioonis ei ületa 45 sõlme kalibreeritud õhkkiirust ja mille maksimaalne liikmesriikides registreeritud stardimass ei ole muude kui vee peal käitatavate lennukite puhul suurem kui 600 kg ja vee peal käitatavate lennukite puhul suurem kui 650 kg; b) kuni kahekohalised kopterid, mis ei ole mehitamata kopterid ning mille maksimaalne liikmesriikides registreeritud stardimass ei ole muude kui vee peal käitatavate kopterite puhul suurem kui 600 kg ja vee peal käitatavate kopterite puhul suurem kui 650 kg; c) kuni kahekohalised purilennukid, mis ei ole mehitamata purilennukid ning kuni kahekohalised motopurilennukid, mis ei ole mehitamata motopurilennukid ning mille maksimaalne liikmesriikides registreeritud stardimass ei ole suurem kui 600 kg.

Samas ei või liikmesriigid teha sellist otsust nende esimeses lõigus osutatud õhusõidukiliikide puhul, millele on välja antud või loetakse väljaantuks määruse (EÜ) nr 216/2008 või käesoleva määruse kohane sertifikaat või mille suhtes on esitatud käesoleva määruse kohane deklaratsioon.

9. Liikmesriigi lõike 8 kohaselt tehtud erandiotsus ei takista organisatsioonil, mille peamine tegevuskoht asub kõnealuse liikmesriigi territooriumil, otsustada tegeleda asjaomase otsusega hõlmatud õhusõidukiga seotud projekteerimise ja tootmisega seotud tegevustega kooskõlas käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega. Kui nimetatud organisatsioon teeb sellise otsuse, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki. Sel juhul ei kohaldata lõike 8 kohaselt liikmesriigi tehtud erandiotsust nimetatud projekteerimise ja tootmisega seotud tegevuste ega nende tulemusel projekteeritud ja toodetud õhusõiduki suhtes.

10. Ilma et see piiraks liikmesriikide Chicago konventsiooni kohaseid kohustusi, on lubatud käitada lõike 8 kohaselt tehtud erandiotsusega hõlmatud ja kõnealuse otsuse teinud liikmesriigis registreeritud õhusõidukit teises liikmesriigis, kui selleks on saadud selle liikmesriigi nõusolek, kelle territooriumil käitamine toimub. Sellist õhusõidukit on samuti lubatud hooldada või selle projekti muuta teises liikmesriigis, kui hooldustööd või projektimuudatused toimuvad selle liikmesriigi järelevalve all, kus õhusõiduk on registreeritud ning kooskõlas nimetatud liikmesriigi õiguses sätestatud menetlustega.

Igale sertifikaadile, mis antakse välja õhusõidukile, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lõike 8 kohaselt tehtud erandiotsust, märgitakse selgelt, et see ei ole välja antud mitte käesoleva määruse alusel, vaid sertifikaadi välja andnud liikmesriigi õiguse alusel. Teine liikmesriik võib aktsepteerida sellist riigisisest sertifikaati üksnes juhul, kui ka ta ise on teinud lõike 8 kohaselt vastava otsuse.

11. Lõike 8 kohaselt erandiotsuse teinud liikmesriigi õigusnormid, mis reguleerivad kõnealuse otsusega hõlmatud õhusõiduki projekteerimise, tootmise, hoolduse ja käitamisega seotud tegevusi, peavad olema proportsionaalsed asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riskiga ning võtma arvesse vastavalt artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid.

Lõike 8 kohaselt erandiotsuse teinud liikmesriik teavitab kõnealusest otsusest viivitamatult komisjoni ja ametit ning esitab neile kogu asjakohase teabe, eeskätt kõnealuse otsuse kohaldamise alguskuupäeva ja sellega hõlmatud õhusõidukiliigi.

Liikmesriik võib otsustada lõike 8 kohaselt tehtud erandiotsust muuta või selle kehtetuks tunnistada. Sel juhul teavitab liikmesriik sellest viivitamatult komisjoni ja ametit.

Amet lisab kõik liikmesriikide otsused, millest teda on käesoleva lõike kohaselt teavitatud, artiklis 74 osutatud andmekogusse.

Liikmesriigi lõike 8 kohaselt tehtud erandiotsus kehtib ka kõnealuse otsusega hõlmatud projekteerimise, tootmise, hoolduse ja käitamisega seotud tegevustes osalevate töötajate ja organisatsioonide suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „järelevalve“ – pädeva asutuse poolt või tema nimel teostatav pidev kontroll, mille eesmärk on teha kindlaks, kas käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuded, mille alusel on välja antud sertifikaat või esitatud deklaratsioon, on jätkuvalt täidetud;

2) „Chicago konventsioon“ – Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon ja selle lisad;

3) „toode“ – õhusõiduk, mootor või propeller;

4) „osa“ – tooteelement, mis on määratletud asjaomase toote tüübiprojektis;

5) „ATM/ANS-teenused“ – lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenused, mis hõlmab kõike järgmist: määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 2 punktis 10 määratletud lennuliikluse korraldamise funktsioonid ja teenused; kõnealuse määruse artikli 2 punktis 4 määratletud aeronavigatsiooniteenused, sealhulgas määruse (EÜ) nr 551/2004 artiklis 6 osutatud võrguhaldusfunktsioonid ja -teenused ning GNSSi põhisüsteemi kuuluvate satelliitide väljastatud signaale aeronavigatsiooni huvides võimendavad teenused; lennuprotseduuride kavandamine ning teenused, mis seisnevad andmete koostamises, töötlemises, vormindamises ja edastamises üldisele lennuliiklusele aeronavigatsiooni huvides;

6) „ATM/ANS-koostisosa“ – materiaalne (näiteks riistvara) või immateriaalne (näiteks tarkvara) ese, millest sõltub EATMN koostalitlusvõime;

7) „ATM/ANS-süsteem“ – õhusõiduki pardal ja maa peal asuvate koostisosade rühm ning kosmoses asuvad seadmed, mis toetavad aeronavigatsiooniteenuseid lennu kõikides etappides;

8) „lennuliikluse korraldamise üldkava“ – kava, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2009/320/EÜ ( 3 ) kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 ( 4 ) artikli 1 lõikega 2;

9) „sertifitseerimine“ – käesoleva määruse kohane mis tahes vormis tunnustus, mis põhineb nõuetekohase hinnangu andmisel selle kohta, et juriidiline või füüsiline isik, toode, osa, teisaldatav varustus, mehitamata õhusõiduki kaugjuhtimisseade, lennuväli, ohutusega seotud lennuvälja varustus, ATM/ANS-süsteem, ATM/ANS-koostisosa või lennutreeningseade vastab käesoleva määruse ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaldatavatele nõuetele, ning mille kohta antakse välja sellist vastavust tõendav sertifikaat;

10) „deklaratsioon“ – kirjalik avaldus, mis on koostatud kooskõlas käesoleva määrusega sellise juriidilise või füüsilise isiku ainuvastutusel, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, ja millega kinnitatakse, et on täidetud käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuded, mida kohaldatakse asjaomase juriidilise või füüsilise isiku, toote, osa, teisaldatava varustuse, mehitamata õhusõiduki kaugjuhtimisseadme, ohutusega seotud lennuvälja varustuse, ATM/ANS-süsteemi, ATM/ANS-koostisosa või lennutreeningseadme suhtes;

11) „kvalifitseeritud üksus“ – akrediteeritud juriidiline või füüsiline isik, kellele amet või liikmesriigi pädev asutus võib oma kontrolli all ja vastutusel anda käesoleva määruse alusel teatavad sertifitseerimis- või järelevalveülesanded;

12) „sertifikaat“ – sertifikaat, heakskiit, litsents, luba, tunnistus või muu dokument, mis on välja antud sertifitseerimise tulemusel ja mis tõendab vastavust kohaldatavatele nõuetele;

13) „õhusõiduki käitaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes käitab või soovib käitada üht või mitut õhusõidukit;

14) „lennuvälja käitaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes käitab või soovib käitada üht või mitut lennuvälja;

15) „lennutreeningseade“ – mis tahes liiki seade, milles lennutingimusi simuleeritakse maa peal, sealhulgas lennuimitaatorid, lennutreeningseadmed, lennu- ja navigatsiooniprotseduuride treeningseadmed ning instrumentaallennu algtreeningseadmed;

16) „lennuväli“ – maapinnal, vees, maapinnale või veekokku rajatud konstruktsioonil või ujuvkonstruktsioonil asuv piiritletud ala (kaasa arvatud kõik ehitised, rajatised ja igasugune varustus), mis on ette nähtud täielikult või osaliselt kasutamiseks õhusõiduki õhkutõusmiseks, maandumiseks või pinnal liikumiseks;

17) „ohutusega seotud lennuvälja varustus“ – instrumendid, varustus, mehhanismid, aparatuur, lisaseadmed, tarkvara või tarvikud, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kasutamiseks õhusõiduki ohutu käitamise toetamiseks lennuväljal;

18) „perroon“ – määratletud lennuväljaala, mis on ette nähtud õhusõiduki reisijate, pagasi, posti või kauba peale- ja mahalaadimiseks ning õhusõiduki tankimiseks, parkimiseks või hooldamiseks;

19) „perrooniteenus“ – teenus, mida osutatakse õhusõiduki ja muu sõiduki tegevuse ja liikumise reguleerimiseks perroonil;

20) „lennuinfoteenus“ – lendude ohutuse ja tõhususe tagamiseks vajalike nõuannete ja teabe andmiseks osutatav teenus;

21) „üldine lennuliiklus“ – tsiviilõhusõidukite ja riiklike õhusõidukite kogu liiklus, mis toimub kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) protseduuridega;

22) „rahvusvahelised standardid ja soovitused“ – rahvusvahelised standardid ja soovitused, mille on vastu võtnud ICAO kooskõlas Chicago konventsiooni artikliga 37;

23) „maapealne teenindus“ – lennuväljadel pakutavad teenused, mis hõlmavad maapealse järelevalve, lennukorralduse ja lastimiskontrolli valdkonna ohutusega seotud tegevusi, reisijate teenindamist, pagasikäitlust, kauba- ja postikäitlust, õhusõiduki perroonikäitlust, õhusõiduki teenindamist, kütuse- ja õlikäitlust ning toidu pealelaadimist, seda ka juhul, kui õhusõiduki käitaja osutab maapealset teenindust iseendale (omakäitlus);

24) „äriline lennutransport“ – õhusõiduki käitamine reisijate, kauba või posti veoks rahalise või muu tasu eest;

25) „ohutusalane suutlikkus“ – liidu, liikmesriigi või organisatsiooni ohutusalased saavutused, mis on kindlaks määratud liidu, liikmesriigi või organisatsiooni ohutuseesmärkide ja -näitajatega;

26) „ohutusnäitaja“ – näitaja, mida kasutatakse ohutusalase suutlikkuse jälgimiseks ja hindamiseks;

27) „ohutuseesmärk“ – eesmärk, mida kavatsetakse või soovitakse saavutada, et teatava ajavahemiku jooksul vastata ohutusnäitajatele;

28) „õhusõiduk“ – seade, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu vastumõjul, välja arvatud maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul;

29) „teisaldatav varustus“ – õhusõiduki käitaja poolt õhusõiduki pardale toodud instrumendid, varustus, mehhanismid, aparatuur, lisaseadmed, tarkvara või tarvikud, mis ei ole õhusõiduki osad ning mida kasutatakse või mis on ette nähtud õhusõiduki käitamiseks või juhtimiseks, mis suurendavad õhusõidukis viibijate ellujäämisvõimalusi või võivad mõjutada õhusõiduki ohutut käitamist;

30) „mehitamata õhusõiduk“ – õhusõiduk, mis lendab või on projekteeritud lendamiseks autonoomselt või kaugjuhtimisel nii, et selle pardal ei ole pilooti;

31) „kaugpiloot“ – füüsiline isik, kelle ülesanne on mehitama õhusõiduki ohutu juhtimine kas manuaalsete juhtimisseadmete abil või automaatjuhtimisel lendava mehitamata õhusõiduki puhul selle lennutrajektoori jälgimine ning valmisolek igal ajal sekkuda ja lennutrajektoori muuta;

32) „mehitamata õhusõiduki kaugjuhtimisseade“ – mehitamata õhusõiduki ohutuks käitamiseks vajalik instrument, varustus, mehhanism, aparatuur, lisaseade, tarkvara või tarvik, mis ei ole mehitamata õhusõiduki osa ega asu selle pardal;

33) „ühtse Euroopa taeva õhuruum“ – õhuruum sellise territooriumi kohal, mille suhtes kohaldatakse aluslepinguid, ja muu õhuruum, mille suhtes liikmesriigid kohaldavad määrust (EÜ) nr 551/2004 kooskõlas kõnealuse määruse artikli 1 lõikega 3;

34) „liikmesriigi pädev asutus“ – liikmesriigi määratud üksus või üksused, millel on vajalikud volitused ja kohustus täita sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud ülesandeid kooskõlas käesoleva määrusega ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega ning määrusega (EÜ) nr 549/2004.

Artikkel 4

Põhimõtted meetmete võtmiseks käesoleva määruse alusel

1. Käesoleva määruse alusel meetmete võtmisel teevad komisjon, amet ja liikmesriigid järgmist: a) kajastavad tehnika nüüdistaset ja parimaid tavasid lennundussektoris ning võtavad arvesse kogu maailma lennunduskogemusi ning teaduse ja tehnika edusamme asjaomastes valdkondades; b) lähtuvad parimatest olemasolevatest tõenditest ja analüüsist; c) võimaldavad viivitamata reageerida lennuõnnetuste, tõsiste intsidentide ja julgestusnõuete tahtlike rikkumiste kindlakstehtud põhjustele; d) võtavad arvesse lennundusohutuse eri valdkondade ning lennundusohutuse, küberturbe ja teiste lennundusalaste õigusaktidega hõlmatud tehnikavaldkondade vastastikust sõltuvust; e) kehtestavad võimaluse korral tulemuspõhised ja eesmärkidele suunatud nõuded ja menetlused, mis võimaldavad samas kasutada eri vahendeid kõnealuste tulemuspõhiste eesmärkide täitmiseks; f) edendavad koostööd ja vahendite tõhusat kasutamist liidu ja liikmesriikide ametiasutuste vahel; g) võtavad võimaluse korral mittesiduvaid meetmeid, sealhulgas ohutuse edendamise meetmeid; h) võtavad arvesse liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisi, sealhulgas Chicago konventsiooni kohaseid õigusi ja kohustusi tsiviillennunduse valdkonnas.

2. Käesoleva määruse kohaselt võetavad meetmed peavad olema kooskõlas ja proportsionaalsed kõikide selliste tegevuste liigi ja nendest tuleneva riski tasemega, millega seoses neid võetakse. Selliste meetmete ettevalmistamisel ja sätestamisel võtavad komisjon, amet ja liikmesriigid asjaomase tegevuse puhul nõuetekohaselt arvesse järgmist: a) kas õhusõiduki pardal on lisaks lennumeeskonnale ka muid isikuid, ja eelkõige seda, kas asjaomane lend on üldsusele avatud; b) mil määral võib asjaomane tegevus ohustada kolmandaid isikuid või maapinnal asuvat vara; c) lendu teostava õhusõiduki keerukus, võimsus ja käitamiserisused; d) lennu eesmärk ning kasutatava õhusõiduki tüüp ja õhuruumi liik; e) käitamise või tegevuse liik, ulatus ja keerukus, sealhulgas vastutava organisatsiooni või isiku juhitava liiklusvoo maht ja liik, kui see on asjakohane; f) mil määral suudavad käitamisega seotud riskidest mõjutatud isikud neid riske hinnata ja kontrollida; g) varasema sertifitseerimise ja järelevalve tulemused.







II PEATÜKK

LENNUNDUSOHUTUSE JUHTIMINE

Artikkel 5

Euroopa lennundusohutusprogramm

1. Komisjon võtab pärast ameti ja liikmesriikidega konsulteerimist vastu Euroopa lennundusohutussüsteemi toimimist kirjeldava dokumendi, mis hõlmab norme, tegevusi ja protsesse, mida kasutatakse tsiviillennundusohutuse juhtimiseks liidus kooskõlas käesoleva määrusega (edaspidi „Euroopa lennundusohutusprogramm“), avaldab kõnealuse dokumendi ja ajakohastab seda vastavalt vajadusele.

2. Euroopa lennundusohutusprogramm sisaldab vähemalt rahvusvahelistes standardites ja soovitustes kirjeldatud riigi ohutusjuhtimisalaste ülesannetega seotud elemente.

Euroopa lennundusohutusprogrammis kirjeldatakse ka artiklis 6 osutatud Euroopa lennundusohutuskava väljatöötamist, vastuvõtmist, ajakohastamist ja rakendamist, mida tehakse tihedas koostöös liikmesriikide ja asjakohaste sidusrühmadega.

Artikkel 6

Euroopa lennundusohutuskava

1. Amet töötab vastavalt artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatule tihedas koostöös liikmesriikide ja asjakohaste sidusrühmadega välja Euroopa lennundusohutuskava, võtab selle vastu, avaldab selle ja ajakohastab seda vähemalt kord aastas. Asjakohase ohutusteabe hindamisel põhinevas Euroopa lennundusohutuskavas määratakse kindlaks Euroopa lennundusohutussüsteemi mõjutavad peamised ohutusriskid ning määratakse kindlaks kõnealuste riskide maandamiseks vajalikud meetmed.

2. Amet määrab vastavalt artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatule tihedas koostöös liikmesriikide ja asjakohaste sidusrühmadega sihtotstarbelises ohutusriskiportfellis kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ohutusriskid ja jälgib, kuidas asjaomased isikud rakendavad seonduvaid leevendusmeetmeid, sealhulgas kehtestab vajaduse korral ohutusnäitajad.

3. Euroopa lennundusohutuskavas määratakse artiklis 1 sätestatud eesmärke arvesse võttes kindlaks liidus kohaldatava ohutusalase suutlikkuse tase. Komisjon, amet ja liikmesriigid püüavad ühiselt kõnealust ohutusalase suutlikkuse taset saavutada.

Artikkel 7

Riigi lennundusohutusprogramm

1. Asjakohaste sidusrühmadega konsulteerides koostab ja järgib iga liikmesriik riigi ohutusprogrammi tsiviillennundusohutuse juhtimiseks oma vastutusalasse kuuluvate lennundustegevuste suhtes (edaspidi „riigi lennundusohutusprogramm“). See programm peab olema kooskõlas liikmesriigi lennundustegevuse ulatuse ja keerukusega ning Euroopa lennundusohutusprogrammiga.

2. Riigi lennundusohutusprogramm sisaldab vähemalt rahvusvahelistes standardites ja soovitustes kirjeldatud riigi ohutusjuhtimisalaste ülesannetega seotud elemente.

3. Riigi lennundusohutusprogrammis määratakse artiklis 1 sätestatud eesmärke ja artikli 6 lõike 3 kohast ohutusalase suutlikkuse taset arvesse võttes kindlaks asjaomase liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate lennundustegevuste siseriiklikul tasandil saavutatava ohutusalase suutlikkuse tase.

Artikkel 8

Riigi lennundusohutuskava

1. Riigi lennundusohutusprogramm sisaldab või sellega koos esitatakse riigi lennundusohutuskava. Asjakohase ohutusteabe hindamisel põhinevas riigi lennundusohutuskavas määrab liikmesriik asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides kindlaks oma tsiviillennunduse ohutussüsteemi mõjutavad peamised ohutusriskid ning esitab nende maandamiseks vajalikud meetmed.

2. Riigi lennundusohutuskava hõlmab selliseid Euroopa lennundusohutuskavas kindlaks tehtud riske ja meetmeid, mis on asjaomase liikmesriigi jaoks olulised. Liikmesriik teatab ametile sellistest Euroopa lennundusohutuskavas kindlaks tehtud riskidest ja meetmetest, mis tema arvates ei ole tema lennundusohutussüsteemi jaoks olulised, ning lisab vastavad põhjendused.







III PEATÜKK

SISULISED NÕUDED







I JAGU

Lennukõlblikkus Ja Keskkonnakaitse

Artikkel 9

Olulised nõuded

1. Artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud õhusõidukid, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, ning nende mootorid, propellerid, osad ja teisaldatav varustus peavad vastama käesoleva määruse II lisas kehtestatud lennukõlblikkuse olulistele nõuetele.

2. ►M1 ◄ Nimetatud õhusõidukite ning nende mootorite, propellerite, osade ja teisaldatava varustuse heitkogused ja müra peavad vastama keskkonnakaitse nõuetele, mis sisalduvad Chicago konventsiooni 16. lisa I köite 13. muudatuses, II köite 10. muudatuses ning III köite 1. muudatuses, nagu need on kohaldatavad 1. jaanuaril 2021.

Käesoleva määruse III lisas esitatud keskkonnanõuetele vastavuse olulisi nõudeid kohaldatakse toodete, osade ja teisaldatava varustuse suhtes määral, mil käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud Chicago konventsiooni sätted ei sisalda keskkonnakaitse nõudeid.

Artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud toodete projekteerimise, tootmise ja hooldamisega seotud organisatsioonid peavad vastama käesoleva määruse III lisa punkti 8 nõuetele.

Artikkel 10

Nõuetele vastavus

1. Artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, ning nende mootorite, propellerite ja osade vastavus artiklile 9 tagatakse kooskõlas artiklitega 11 ja 12 ning artikli 15 lõikega 1.

2. Artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, ning nende mootorite, propellerite, osade ja teisaldatava varustuse vastavus artiklile 9 tagatakse kooskõlas artiklitega 11–16.

Artikkel 11

Toote projekt

Toote projekti suhtes kohaldatakse sertifitseerimismenetlust ja selle kohta antakse välja tüübisertifikaat. Ka kõnealuse projekti muutmise suhtes kohaldatakse sertifitseerimismenetlust ja selle kohta antakse välja muudatuste sertifikaat koos täiendavate tüübisertifikaatidega. Remonditööde projektide suhtes kohaldatakse sertifitseerimismenetlust ja nende kohta antakse välja heakskiit.

Tüübiprojekti juurde kuuluvate käitussobivuse andmete kohta antakse välja heakskiit. Heakskiit lisatakse vastavalt kas tüübisertifikaadi või artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud piiratud tüübisertifikaadi juurde.

Tüübisertifikaat, muudatuste sertifikaat, remonditööde projekti heakskiit ja käitussobivuse andmete heakskiit antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et toote projekt vastab artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktis i, või kui see on kohaldatav, alapunktis ii osutatud delegeeritud õigusaktidega kehtestatud sertifitseerimisalustele ja et toote projektil ei ole keskkonnanõuetele mittevastavaid või käitamist ohustavaid omadusi.

Tüübisertifikaadi, muudatuste sertifikaadi, remonditööde projekti heakskiidu ja käitussobivuse andmete heakskiidu võib ilma sellekohase taotluseta välja anda ka artikli 15 kohaselt heakskiidu saanud organisatsioon, kellele on antud õigus anda välja kõnealuseid sertifikaate või heakskiite kooskõlas artikli 19 lõike 1 punktis k osutatud delegeeritud õigusaktiga, kui asjaomane organisatsioon on kindlaks teinud, et toote projekt vastab käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud tingimustele.

Eraldi tüübisertifikaati ei nõuta selliste mootorite ja propellerite projekti kohta, mis on vastavalt käesolevale artiklile sertifitseeritud õhusõiduki projekti osana.

Artikkel 12

Osade projekt

Kui artiklis 19 osutatud delegeeritud õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse osade projekti suhtes sertifitseerimismenetlust ja selle kohta antakse välja sertifikaat.

Sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et osade projekt vastab artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud sertifitseerimisalustele.

Sertifikaadi võib ilma sellekohase taotluseta välja anda ka artikli 15 kohaselt heakskiidu saanud organisatsioon, kellele on antud õigus anda välja kõnealuseid sertifikaate kooskõlas artikli 19 lõike 1 punktis k osutatud delegeeritud õigusaktiga, kui asjaomane organisatsioon on kindlaks teinud, et osa projekt vastab artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud sertifitseerimisalustele.

Eraldi tüübisertifikaati ei nõuta selliste osade projekti kohta, mis on sertifitseeritud vastavalt artiklile 11 toote projekti osana.

Artikkel 13

Teisaldatava varustuse projekt

Kui see on nii sätestatud artiklis 19 osutatud delegeeritud õigusaktides, kohaldatakse teisaldatava varustuse projekti suhtes sertifitseerimismenetlust ja selle kohta antakse välja sertifikaat.

Sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et teisaldatava varustuse projekt vastab artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud sertifitseerimisalustele.

Sertifikaadi võib ilma sellekohase taotluseta välja anda ka artikli 15 kohaselt heakskiidu saanud organisatsioon, kellele on antud õigus anda välja kõnealuseid sertifikaate kooskõlas artikli 19 lõike 1 punktis k osutatud delegeeritud õigusaktiga, kui asjaomane organisatsioon on kindlaks teinud, et teisaldatava varustuse projekt vastab artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud sertifitseerimisalustele.

Artikkel 14

Õhusõiduk

1. Õhusõiduki suhtes kohaldatakse sertifitseerimismenetlust ja selle kohta antakse välja lennukõlblikkussertifikaat, ning kui see on nii sätestatud artiklis 19 osutatud delegeeritud õigusaktides, mürasertifikaat.

Kõnealused sertifikaadid antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et õhusõiduk vastab artikli 11 kohaselt sertifitseeritud projektile ja on seisukorras, mis võimaldab seda ohutult ja keskkonnanõudeid järgides käitada.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaadid kehtivad seni, kuni õhusõidukit, selle mootoreid, propellereid, osi ja teisaldatavat varustust hooldatakse vastavalt artiklis 17 osutatud rakendusaktidele jätkuva lennukõlblikkuse kohta ning nende seisukord võimaldab neid ohutult ja keskkonnanõudeid järgides käitada.

Artikkel 15

Organisatsioonid

1. Kui artiklis 19 osutatud delegeeritud õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse toodete, osade ja teisaldatava varustuse projekteerimise ja tootmise eest vastutavate organisatsioonide suhtes sertifitseerimismenetlust ja neile antakse välja heakskiit. Heakskiit antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 19 osutatud delegeeritud õigusaktides kehtestatud norme artiklis 9 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks. Heakskiidule märgitakse organisatsioonile antud õigused ning heakskiidu ulatus.

2. Heakskiit on nõutav ka organisatsioonide puhul: a) kes vastutavad toodete, osade ja teisaldatava varustuse hooldamise ja jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise eest, ning b) kes tegelevad toote, osa või teisaldatava varustuse hooldusjärgse käibelelaskmise eest vastutavate töötajate koolitamisega.

Esimest lõiget ei kohaldata juhul, kui artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud rakendusaktide vastuvõtmise tulemusel ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole sellised heakskiidud nõutavad.

Käesolevas lõikes osutatud heakskiit antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 17 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 9 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud heakskiidule märgitakse organisatsioonile antud õigused. Kõnealust heakskiitu võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta kooskõlas artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud rakendusaktidega.

4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud heakskiitu võib vastavalt artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui heakskiidu omanik ei vasta enam sellise heakskiidu väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

5. Kui artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud rakendusaktide vastuvõtmise tulemusel ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole käesoleva artikli lõikes 2 osutatud heakskiit nõutav, võib artiklis 17 osutatud rakendusaktidega siiski nõuda asjaomase organisatsiooni deklaratsiooni selle kohta, et ta on suuteline täitma oma tegevusega seotud kohustusi kooskõlas kõnealuste rakendusaktidega ning et tal on selleks vastavad vahendid.

Artikkel 16

Töötajad

1. Toote, osa või teisaldatava varustuse hooldusjärgse käibelelaskmise eest vastutavatel töötajatel peab olema luba, v.a juhul, kui artikli 17 lõike 1 punktis d osutatud rakendusaktide vastuvõtmise tulemusel ja artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole selline luba nõutav.

Luba antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 17 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 9 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loale märgitakse töötajatele antud õigused. Luba võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 17 lõike 1 punktis d osutatud rakendusaktidele.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud luba võib vastavalt artikli 17 lõike 1 punktis d osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui loa omanik ei vasta enam sellise loa väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

Artikkel 17

Lennukõlblikkust käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, ning nende mootorite, propellerite, osade ja teisaldatava varustuse suhtes artiklis 9 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) artiklis 14 ja artikli 18 lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud sertifikaatide kehtivust käsitlevad normid ja menetlused; b) artikli 15 lõikes 2 osutatud heakskiidu väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline heakskiit ei ole nõutav; c) artikli 15 lõikes 5 osutatud deklaratsiooni esitamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline deklaratsioon on nõutav; d) artiklis 16 osutatud loa väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline luba ei ole nõutav; e) artikli 15 lõike 2 ja artikli 16 kohaselt välja antavate heakskiitude ja lubade omanike ning artikli 15 lõike 5 kohaseid deklaratsioone esitavate organisatsioonide õigused ja kohustused; f) toodete, osade ja teisaldatava varustuse hooldamise normid ja menetlused; g) õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise normid ja menetlused; h) juba sertifitseeritud projektiga toodete, osade ja teisaldatava varustuse suhtes kehtivad täiendavad lennukõlblikkusnõuded, mis on vajalikud jätkuva lennukõlblikkuse ja ohutuse suurendamise tagamiseks.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon vastavuse artiklis 9 osutatud olulistele nõuetele ning võtab nõuetekohaselt arvesse rahvusvahelisi standardeid ja soovitusi, eelkõige neid, mis on esitatud Chicago konventsiooni 1., 6. ja 8. lisas.

Artikkel 18

Erandid

1. Erandina artiklitest 9–13 ning asjakohasel juhul: a) võib toodete, osade ja teisaldatava varustuse projekti vastavust artiklis 9 osutatud kohaldatavatele olulistele nõuetele hinnata sertifikaati välja andmata, kui see on nii sätestatud artikli 19 lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud delegeeritud õigusaktides. Sel juhul määratakse artikli 19 lõike 1 punktis j osutatud delegeeritud õigusaktides kindlaks sellise hindamise tingimused ja menetlused. Artikli 19 lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud delegeeritud õigusaktidega võib ette näha, et nende toodete, osade ja teisaldatava varustuse projekteerimise ja tootmise eest vastutav organisatsioon võib deklareerida nimetatud toodete, osade ja teisaldatava varustuse projekti vastavust kõnealustele olulistele nõuetele ja artikli 19 lõike 1 punktis i osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele, mis on vastu võetud kõnealuste projektide vastavuse tagamiseks asjaomastele olulistele nõuetele; b) võib juhul, kui õhusõiduki projekt ei vasta artiklis 9 osutatud olulistele nõuetele, välja anda piiratud tüübisertifikaadi. Sel juhul antakse sertifikaat välja taotluse alusel, kui taotleja on tõendanud, et õhusõiduki projekt vastab artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii osutatud delegeeritud õigusaktidega kehtestatud sertifitseerimisalustele ning et õhusõiduki kavandatud kasutusotstarvet silmas pidades vastab selle projekt lennukõlblikkus- ja keskkonnanõuetele.

2. Erandina artiklitest 9, 10 ja 14 ja asjakohasel juhul: a) antakse kooskõlas artiklis 19 osutatud delegeeritud õigusaktidega välja piiratud lennukõlblikkussertifikaat või piiratud mürasertifikaat õhusõidukile, mille projekti kohta on esitatud lõike 1 punkti a kohaselt deklaratsioon või millele on välja antud lõike 1 punkti b kohaselt piiratud tüübisertifikaat. Sel juhul antakse kõnealune sertifikaat välja taotluse alusel, kui taotleja on tõendanud, et õhusõiduk vastab kõnealusele projektile ning on seisukorras, mis võimaldab seda ohutult ja keskkonnanõudeid järgides käitada; b) võib kooskõlas artiklis 19 osutatud delegeeritud õigusaktidega anda välja lennuloa sellise õhusõiduki käitamiseks, millel ei ole kehtivat lennukõlblikkussertifikaati või kehtivat piiratud lennukõlblikkussertifikaati. Sel juhul antakse lennuluba välja taotluse alusel, kui taotleja on tõendanud, et õhusõiduk on võimeline sooritama ohutult standardset lendu.

Lennuloa võib ka sellist taotlust saamata välja anda artikli 15 kohaselt heakskiidu saanud organisatsioon, kellele on antud õigus anda välja kõnealuseid lennulube kooskõlas artikli 19 lõike 1 punktis k osutatud delegeeritud õigusaktidega või artikli 17 lõike 1 punktis e osutatud rakendusaktiga, kui asjaomane organisatsioon on kindlaks teinud, et õhusõiduk on võimeline sooritama ohutult standardset lendu.

Lennuloa suhtes kohaldatakse artikli 19 lõike 1 punktis f osutatud delegeeritud õigusaktidega kehtestatud asjakohaseid piiranguid, eelkõige selleks, et tagada kolmandate isikute ohutus.

Artikkel 19

Delegeeritud volitused

1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, ning nende mootorite, propellerite, osade ja teisaldatava varustuse kohta, et kehtestada üksikasjalikud normid järgmise kohta: a) toodete, osade ja teisaldatava varustuse üksikasjalikud keskkonnakaitse nõuded artikli 9 lõike 2 teises lõigus osutatud juhtudel; b) tingimused, mille kohaselt amet kehtestab ja teeb taotlejale kooskõlas artikliga 77 teatavaks järgmise: i) tüübisertifitseerimise alus, mida kohaldatakse tootele artiklis 11 ja artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud tüübisertifitseerimise eesmärgil; ii) sertifitseerimisalus, mida kohaldatakse tootele artiklis 11 osutatud käitussobivuse andmete heakskiitmisel, sealhulgas: — hooldustöödeks volitatud lennundustehniliste töötajate tüübipädevuskoolituse miinimumõppekava; — pilootide tüübipädevuskoolituse miinimumõppekava ja võrdlusandmed asjaomaste lennutreeningseadmete objektiivse kvalifitseerimise kohta; — minimaalvarustuse põhiloetelu (kui see on asjakohane); — salongitöötajate jaoks olulised õhusõiduki tüübi andmed; — täiendavad tehnilised kirjeldused III jao nõuetele vastavuse tagamiseks; iii) sertifitseerimisalus, mida kohaldatakse osa või teisaldatava varustuse, sealhulgas artikli 30 lõikes 7 osutatud ohutusega seotud varustuse ja instrumentide suhtes artiklites 12 ja 13 osutatud sertifitseerimise eesmärgil; c) konkreetsed tingimused, millega tagatakse artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud õhusõidukite vastavus artiklis 9 osutatud olulistele nõuetele; d) artiklites 11, 12, 13 ja artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused, sealhulgas: i) tingimused, mida kohaldatakse juhul, kui selline sertifikaat on artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes nõutav või mitte või kui on lubatud esitada deklaratsioon; ii) tingimused, mida kohaldatakse kõnealuste sertifikaatide kehtivusajale ning piiratud kehtivusajaga sertifikaatide kehtivuse taastamisele; e) artikli 14 lõikes 1 osutatud lennukõlblikkussertifikaatide ja mürasertifikaatide ning artikli 18 lõike 2 esimesel lõigu punktis a osutatud piiratud lennukõlblikkussertifikaatide ja mürasertifikaatide väljaandmise, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused; f) artikli 18 lõike 2 esimesel lõigu punktis b osutatud lennulubade väljaandmise, kehtivuse, muutmise, piiramise, peatamise, kehtetuks tunnistamise ja kasutamise tingimused; g) artikli 15 lõikes 1 osutatud heakskiitude väljaandmise, kehtivuse, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning sealhulgas tingimused, mida kohaldatakse juhul, kui selline heakskiit on artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes nõutav või mitte või kui on lubatud esitada deklaratsioon; h) artiklite 11, 12, 13, artikli 14 lõike 1, artikli 15 lõike 1, artikli 18 lõike 1 punkti b ning artikli 18 lõike 2 kohaselt välja antud sertifikaatide omanike ning artikli 18 lõike 1 punkti a ja käesoleva lõike punkti g kohaselt deklaratsioonid esitanud organisatsioonide õigused ja kohustused; i) tingimused, millega kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised kirjeldused selliste toodete, osade ja teisaldatava varustuse projekti kohta, mille kohta esitatakse artikli 18 lõike 1 punkti a kohaselt deklaratsioon; j) tingimused ja menetlused artikli 18 lõike 1 punkti a kohaselt toodete, osade ja teisaldatava varustuse projekti lennukõlblikkuse ja keskkonnanõuetele vastavuse hindamiseks juhul, kui sertifikaati ei ole vaja välja anda, kaasa arvatud asjakohased käitamistingimused ja -piirangud; k) tingimused, mille kohaselt antakse artikli 15 lõike 1 kohaselt heakskiidu saanud organisatsioonile õigus anda välja artiklites 11, 12 ja 13 ning artikli 18 lõike 2 esimese lõigu punktis b osutatud sertifikaate.

2. Seoses artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, ning nende mootorite, propellerite, osade ja teisaldatava varustuse lennukõlblikkus- ja keskkonnanõuetega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II ja III lisa juhul, kui see on vajalik tehniliste, käitamisalaste või teaduslike suundumuste või lennukõlblikkus- või keskkonnanõuete tõttu, ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

3. Seoses artikli 2 lõike 1 punktides a ja b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, ning nende mootorite, propellerite, osade ja teisaldatava varustuse keskkonnanõuetega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus osutatud viiteid Chicago konventsiooni sätetele, eesmärgiga ajakohastada nimetatud viiteid vastavalt kõnealustes sätetes tehtavatele ning pärast 4. juulit 2018 jõustuvatele ning kõigis liikmesriikides kehtima hakkavatele hilisematele muudatustele, eeldusel et selline kohandamine ei laienda käesoleva määruse kohaldamisala.







II JAGU

Õhusõiduki meeskond

Artikkel 20

Olulised nõuded

Artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamisega seotud piloodid ja salongitöötajad ning nimetatud pilootide ja salongitöötajate koolitamise, testimise, kontrollimise või tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmed, isikud ja organisatsioonid peavad vastama IV lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Artikkel 21

Piloodid

1. Pilootidel peab olema lennule vastav piloodiluba ja piloodi tervisetõend, v.a juhul, kui artikli 23 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud rakendusaktide vastuvõtmise tulemusel ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole sellised load või tervisetõendid nõutavad.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piloodiluba antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 23 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 20 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piloodi tervisetõend antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 23 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 20 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piloodiloale ja piloodi tervisetõendile märgitakse piloodile antud õigused.

Piloodiluba ja piloodi tervisetõendit võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud rakendusaktidele.

5. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piloodiluba ja piloodi tervisetõendit võib vastavalt artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui selle omanik ei vasta enam piloodiloa või piloodi tervisetõendi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

6. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piloodiloa saamiseks võib tunnustada käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate õhusõidukitega seotud koolitust ja kogemusi vastavalt artikli 23 lõike 1 punkti c alapunktis iv osutatud rakendusaktidele.

Artikkel 22

Salongitöötajad

1. Ärilises lennutranspordis osalevatel salongitöötajatel peab olema asjakohane tunnistus.

2. Artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes võib nõuda tunnistust ka muude kui ärilise lennutranspordi tegevustega seotud salongitöötajatelt vastavalt artikli 23 lõike 2 punktis a osutatud rakendusaktidele.

3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud tunnistused antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 23 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 20 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

4. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud tunnistustele märgitakse salongitöötajale antud õigused. Tunnistusi võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 23 lõike 2 punktis a osutatud rakendusaktidele.

5. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud tunnistusi võib vastavalt artikli 23 lõike 2 punktis a osutatud rakendusaktidele piirata, peatada või kehtetuks tunnistada, kui tunnistuse omanik ei vasta enam sellise tunnistuse väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

6. Salongitöötaja terviseseisundit tuleb enne talle antud õiguste kasutamist ja hiljem korrapäraste ajavahemike järel hinnata, et tagada vastavus artiklis 20 osutatud terviseseisundit käsitlevatele olulistele nõuetele kooskõlas artikli 23 lõike 2 punktis b osutatud rakendusaktidega.

Artikkel 23

Piloote ja salongitöötajaid käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamisega seotud pilootide suhtes artiklis 20 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) artiklis 21 osutatud piloodilubade ja piloodi tervisetõendite eri kategooriad, samuti piloodilubade eri pädevusmärked eri liiki tegevuste sooritamiseks; b) piloodilubade, pädevusmärgete ja piloodi tervisetõendite omanike õigused ja kohustused; c) piloodilubade, pädevusmärgete ja piloodi tervisetõendite väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused, sealhulgas: i) normid ja menetlused juhul, kui kõnealused load, pädevusmärked ja tervisetõendid ei ole nõutavad; ii) normid ja menetlused siseriiklike piloodilubade ja siseriiklike piloodi tervisetõendite väljavahetamiseks vastavalt artikli 21 lõikes 1 osutatud piloodilubade ja piloodi tervisetõendite vastu; iii) normid ja menetlused siseriiklike pardamehaanikulubade väljavahetamiseks artikli 21 lõikes 1 osutatud piloodilubade vastu; iv) normid ja menetlused, mille alusel tunnustatakse käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate õhusõidukitega seotud koolitust ja kogemusi, mis on vajalikud artikli 21 lõikes 1 osutatud piloodiloa saamiseks.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon vastavuse käesoleva määruse artiklis 20 osutatud olulistele nõuetele ning võtab kohaselt arvesse rahvusvahelisi standardeid ja soovitusi, eelkõige neid, mis on esitatud Chicago konventsiooni 1. lisas.

Kõnealused rakendusaktid sisaldavad asjakohasel juhul sätteid kõikide Chicago konventsiooni 1. lisa alusel nõutavate eri liiki piloodilubade ja pädevusmärgete väljaandmise kohta. Kõnealused rakendusaktid võivad sisaldada ka sätteid muud liiki piloodilubade ja pädevusmärgete väljaandmise kohta.

2. Selleks et tagada artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamisega seotud salongitöötajate suhtes artiklis 20 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) salongitöötajate tunnistuste väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui sellised tunnistused on nõutavad muude kui ärilise lennutranspordi tegevustega seotud salongitöötajate puhul; b) artiklis 22 osutatud salongitöötajate terviseseisundi hindamist käsitlevad normid ja menetlused; c) artiklis 22 osutatud salongitöötaja tunnistuse omanike õigused ja kohustused.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 24

Koolitusorganisatsioonid ja lennundusmeditsiinikeskused

1. Lennundusmeditsiinikeskustel peab olema heakskiit.

2. Pilootide ja salongitöötajate koolitusorganisatsioonidel peab olema heakskiit, v.a juhul, kui artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktide vastuvõtmise tulemusel ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole sellised heakskiidud nõutavad.

3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud heakskiidud antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 27 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 20 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

4. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud heakskiitudele märgitakse organisatsioonile antud õigused. Kõnealuseid heakskiite võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktidele.

5. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud heakskiite võib vastavalt artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktidele piirata, peatada või kehtetuks tunnistada, kui heakskiidu omanik ei vasta enam sellise heakskiidu väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

6. Kui artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktide vastuvõtmise tulemusel ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole pilootide ja salongitöötajate koolitusorganisatsiooni puhul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud heakskiit nõutav, võib artikli 27 lõike 1 punktis b osutatud rakendusaktidega siiski nõuda asjaomase organisatsiooni deklaratsiooni selle kohta, et ta on suuteline täitma oma tegevusega seotud kohustusi kooskõlas kõnealuste rakendusaktidega ning et tal on selleks vastavad vahendid.

Artikkel 25

Lennutreeningseadmed

1. Iga piloodikoolituseks kasutatava lennutreeningseadme kohta peab olema sertifikaat, v.a juhul, kui artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktide tulemusel ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole sellised sertifikaadid nõutavad.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et tema ja tema seade vastavad artiklis 27 osutatud rakendusaktidele, mis on vastu võetud artiklis 20 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaadil kirjeldatakse seadme funktsionaalsust. Sertifikaati võib funktsionaalsuse muutumise kajastamiseks muuta kooskõlas artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktidega.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaati võib vastavalt artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui sertifikaadi omanik ei vasta enam sellise sertifikaadi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

5. Kui see on artiklis 27 osutatud rakendusaktides nii sätestatud, nõutakse lennutreeningseadme käitamise eest vastutavalt organisatsioonilt deklaratsiooni selle kohta, et seade vastab artiklis 20 osutatud olulistele nõuetele ning artikli 27 lõike 1 punktis b osutatud rakendusaktide kohaselt kehtestatud üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele.

Artikkel 26

Instruktorid ja eksamineerijad

1. Lennukoolituse, lennutreeningu või pilootide hindamise eest vastutavatel isikutel, samuti lennundusarstidel peab olema sertifikaat, v.a juhul, kui artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktide vastuvõtmise tulemusel ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes ei ole sellised sertifikaadid nõutavad.

2. Artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes võib vastavalt artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktidele nõuda sertifikaadi omamist salongitöötajate koolitamise või hindamise eest vastutavatelt isikutelt.

3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud sertifikaate antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 27 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 20 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

4. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud sertifikaatidele märgitakse isikule antud õigused.

Kõnealuseid sertifikaate võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktidele.

5. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud sertifikaate võib vastavalt artikli 27 lõike 1 punktis a osutatud rakendusaktidele piirata, peatada või kehtetuks tunnistada, kui sertifikaadi omanik ei vasta enam sellise sertifikaadi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

Artikkel 27

Koolitust, testimist, kontrollimist ja tervisekontrolli käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada lennutreeningseadmete suhtes ning pilootide ja salongitöötajate koolitamise, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga tegelevate isikute ja organisatsioonide suhtes artiklis 20 osutatud oluliste nõuete ühetaoline kohaldamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) artiklites 24, 25 ja 26 osutatud heakskiitude ja sertifikaatide väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui sellised heakskiidud ja sertifikaadid on nõutavad või mitte; b) normid ja menetlused, mis käsitlevad artikli 24 lõikes 6 osutatud pilootide ja salongitöötajate koolitusorganisatsioonide ning artikli 25 lõikes 5 osutatud lennutreeningseadmete käitajate poolt deklaratsioonide esitamist ning normid ja tingimused juhul, kui sellised deklaratsioonid on nõutavad; c) artiklites 24, 25 ja 26 osutatud heakskiitude ja sertifikaatide omanike ning artikli 24 lõike 6 ja artikli 25 lõike 5 kohaselt deklaratsioone esitavate organisatsioonide õigused ja kohustused.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon vastavuse artiklis 20 osutatud olulistele nõuetele ning võtab kohaselt arvesse rahvusvahelisi standardeid ja soovitusi, eelkõige neid, mis on esitatud Chicago konventsiooni 1. ja 6. lisas.

Artikkel 28

Delegeeritud volitused

1. Seoses artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamisega seotud pilootide ja salongipersonali ning kõnealuste pilootide ja salongipersonali koolitamise, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud lennutreeningseadmete, isikute ja organisatsioonidega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta IV lisa juhul, kui see on vajalik õhusõiduki meeskonnaga seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike suundumuste või ohutustõendite tõttu, ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

2. Lõikes 1 osutatud normid sisaldavad asjakohasel juhul sätteid kõikide Chicago konventsiooni alusel nõutavate eri liiki piloodilubade ja pädevusmärgete väljaandmise kohta. Kõnealused normid võivad sisaldada ka sätteid muud liiki lubade ja pädevusmärgete väljaandmise kohta.







III JAGU

Lennutegevus

Artikkel 29

Olulised nõuded

Artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamine peab vastama V lisas ning asjakohasel juhul VII ja VIII lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Artikkel 30

Õhusõiduki käitajad

1. Selleks et tagada vastavus artiklis 29 osutatud olulistele nõuetele ning artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes võib kooskõlas artikli 31 lõike 1 esimese lõigu punktides b ja c osutatud rakendusaktidega nõuda õhusõiduki käitajalt, kes on asutatud või kelle elukoht või peamine tegevuskoht asub aluslepingutega hõlmatud territooriumil, järgmist: a) deklaratsiooni esitamist selle kohta, et ta on suuteline täitma õhusõiduki käitamisega seotud kohustusi kooskõlas kõnealuste rakendusaktidega ning et tal on selleks vastavad vahendid, või b) sertifikaadi omamist.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 31 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 29 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaadile märgitakse õhusõiduki käitajale antud õigused. Sertifikaati võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 31 lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud rakendusaktidele.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaati võib vastavalt artikli 31 lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui sertifikaadi omanik ei vasta enam sellise sertifikaadi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

5. Artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes võib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õhusõiduki käitajalt nõuda kooskõlas artiklis 31 osutatud rakendusaktidega järgmist: a) teatavate nõuete täitmine koodijagamislepingu või rendilepingu sõlmimisel; b) teatavate nõuete täitmine kolmandas riigis registreeritud õhusõiduki käitamisel; c) minimaalvarustuse loetelu või samaväärse dokumendi koostamine, milles on ette nähtud kindlaksmääratud tingimused õhusõiduki käitamiseks, kui teatavad instrumendid, varustuse osad või funktsioonid ei ole lennu alustamisel töökorras.

6. Liikmesriigid tagavad, et õhusõidukite käitamine aluslepingutega hõlmatud territooriumile sisenemisel, seal viibimisel või sealt väljumisel õhusõiduki käitaja poolt, kes on asutatud või kelle elukoht või peamine tegevuskoht asub väljaspool aluslepingutega hõlmatud territooriumi, kuid mille suhtes liikmesriigid teostavad Chicago konventsiooni alusel käitajariigi funktsioone ja kohustusi, samuti kõnealuste lendudega seotud töötajad ja organisatsioonid, vastavad ohutustasemele, mis on samaväärne käesoleva määruse kohaselt kehtestatud ohutustasemega.

7. Kui see on artikli 31 lõike 1 esimese lõigu punktis g osutatud rakendusaktides nii sätestatud, peab õhusõiduk olema varustatud vajaliku ohutusega seotud varustuse ja vajalike instrumentidega, mis on nõutavuse korral sertifitseeritud vastavalt artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud delegeeritud õigusaktile ning mis hõlmavad ühte või mitut järgmist varustust: a) pardasalvestid; b) õhusõiduki asukoha jälgimise vahendid; c) vahendid hättasattunud õhusõiduki pardasalvesti andmete õigeaegseks taastamiseks, mille puhul tuginetakse reaalajas toimuvale elektroonilisele teabevahetusele või muudele asjakohastele tehnilistele lahendustele.

Artikkel 31

Lennutegevust käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamise suhtes artiklis 29 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) konkreetsed normid ja menetlused õhusõidukite käitamiseks vastavalt artiklis 29 osutatud olulistele nõuetele; b) artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud sertifikaadi väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline sertifikaat on nõutav; c) artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud õhusõiduki käitaja deklaratsiooni esitamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline deklaratsioon on nõutav; d) artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud sertifikaadi omanike ning artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud deklaratsioone esitavate õhusõiduki käitajate õigused ja kohustused; e) täiendavad nõuded, mis on vajalikud selleks, et tagada vastavus sellistele artiklis 29 osutatud olulistele nõuetele, mida kohaldatakse õhusõiduki käitajate suhtes, kes on asutatud või kelle elukoht või peamine tegevuskoht asub aluslepingutega hõlmatud territooriumil, kui need käitajad sõlmivad koodijagamislepinguid või rendilepinguid või käitavad kolmandas riigis registreeritud õhusõidukit; f) normid ja menetlused, mida kohaldatakse artikli 30 lõikes 1 osutatud õhusõiduki käitajate suhtes seoses minimaalvarustuse loetelu või samaväärse dokumendi koostamisega, ning normid ja menetlused juhul, kui asjaomane loetelu või dokument on nõutav; g) normid ja menetlused, mille kohaselt tuleb õhusõiduk varustada ohutusega seotud vajaliku varustuse ja vajalike instrumentidega, sealhulgas pardasalvestite ja/või artikli 30 lõikes 7 osutatud vahenditega, ning asjaomaste andmete säilitamist, kaitset, kasutamist ning kui see on kohaldatav, nende turvalist edastamist käsitlevad normid ja menetlused.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon vastavuse käesoleva määruse artiklis 29 osutatud olulistele nõuetele ning võtab kohaselt arvesse rahvusvahelisi standardeid ja soovitusi, eelkõige neid, mis on esitatud Chicago konventsiooni 6. lisas.

Artikkel 32

Delegeeritud volitused

1. Seoses artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamisega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, milles kehtestatakse üksikasjalikud normid järgmise kohta: a) tingimused, mida artikli 30 lõikes 1 osutatud käitajad ja nende õhusõiduki meeskonna liikmed peavad täitma seoses lennu- ja tööajapiirangute ning õhusõiduki meeskonna liikmete puhkeajanõuetega; b) tingimused ja menetlused, mis on vajalikud selleks, et tagada vastavus artiklis 29 osutatud sellistele olulistele nõuetele, mis on seotud individuaalse lennuaja spetsifikatsiooniskeemide heakskiitmisega liikmesriigi pädevate asutuste poolt ning ameti arvamuste väljaandmisega kõnealuste spetsifikatsiooniskeemide kohta kooskõlas artikli 76 lõikega 7.

2. Seoses artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud õhusõidukite, mis ei ole mehitamata õhusõidukid, käitamisega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta V lisa ja asjakohasel juhul VII ja VIII lisa juhul, kui see on vajalik lennutegevusega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike suundumuste või ohutustõendite tõttu, ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.







IV JAGU

Lennuväljad

Artikkel 33

Olulised nõuded

Lennuväljad, ohutusega seotud lennuvälja varustus, lennuväljade käitamine ning maapealse teeninduse ja perrooniteenuste osutamine artikli 2 lõike 1 punktis e osutatud lennuväljadel peavad vastama VII lisas ja asjakohasel juhul VIII lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Artikkel 34

Lennuväljade sertifitseerimine

1. Lennuväljal peab olema sertifikaat. Sertifikaat hõlmab lennuvälja ja ohutusega seotud lennuvälja varustust, v.a juhul, kui kõnealune varustus on hõlmatud artikli 35 lõike 1 punktides a ja b osutatud deklaratsiooni või sertifikaadiga.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et: a) lennuväli vastab artiklis 36 osutatud rakendusaktidele ning käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud lennuväljade sertifitseerimise alustele ning b) lennuväljal puuduvad lennutegevust ohustavad omadused või tegurid.

3. Lennuvälja või ohutusega seotud lennuvälja varustuse muudatuste kajastamiseks võib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaati muuta kooskõlas artikli 36 lõike 1 punktis c osutatud rakendusaktidega.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaati võib vastavalt artikli 36 lõike 1 punktis c osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui lennuväli või ohutusega seotud lennuvälja varustus ei vasta enam sellise sertifikaadi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

5. Lennuvälja sertifitseerimise alused hõlmavad järgmist: a) asjaomase lennuväljatüübi suhtes kohaldatavad sertifitseerimistingimused; b) need kohaldatavate sertifitseerimistingimuste sätted, mille täitmiseks on heaks kiidetud samaväärne ohutustase; c) eriotstarbelised üksikasjalikud tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud juhul, kui konkreetse lennuvälja planeeringu eripära või käitamise kogemused näitavad, et mõni käesoleva lõike punktis a osutatud sertifitseerimistingimus ei ole artiklis 33 sätestatud olulistele nõuetele vastavuse tagamiseks piisav või sobiv.

Artikkel 35

Ohutusega seotud lennuvälja varustus

1. Võttes arvesse artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski, võib artiklis 36 osutatud rakendusaktidega nõuda organisatsioonidelt, kes tegelevad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatel lennuväljadel kasutatavate või kasutamiseks ette nähtud ohutusega seotud lennuvälja varustuse projekteerimise, tootmise ja hooldamisega, järgmist: a) deklaratsiooni esitamist sellise varustuse vastavuse kohta artiklis 36 osutatud rakendusaktide kohaselt kehtestatud üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele või b) ohutusega seotud lennuvälja varustust käsitlevat sertifikaati.

2. Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et varustus vastab artiklis 36 osutatud rakendusaktide kohaselt kehtestatud üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele, mis on vastu võetud artiklis 33 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud sertifikaadil kirjeldatakse varustuse funktsionaalsust. Sertifikaati võib funktsionaalsuse muutumise kajastamiseks muuta kooskõlas artikli 36 lõike 1 punktis d osutatud rakendusaktidega.

4. Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud sertifikaati võib vastavalt artikli 36 lõike 1 punktis d osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui varustus ei vasta enam sellise sertifikaadi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

Artikkel 36

Lennuvälju ja ohutusega seotud lennuvälja varustust käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada lennuväljade ja ohutusega seotud lennuvälja varustuse suhtes artiklis 33 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) normid ja menetlused, mille kohaselt artikli 34 lõike 5 alusel kehtestatakse ja tehakse taotlejale teatavaks lennuvälja sertifitseerimise alused, mida kohaldatakse artikli 34 lõike 1 kohasel sertifitseerimisel; b) normid ja menetlused, mille kohaselt kehtestatakse ja tehakse taotlejale teatavaks ohutusega seotud lennuvälja varustuse suhtes kohaldatavad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused, mida kohaldatakse artikli 35 lõike 1 kohasel sertifitseerimisel; c) lennuväljadele, sealhulgas lennuvälja konkreetsest projektist tulenevatele käitamispiirangutele artiklis 34 osutatud lennuväljasertifikaadi väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused; d) artikli 35 lõikes 1 osutatud ohutusega seotud lennuvälja varustuse sertifikaadi väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline sertifikaat on nõutav; e) normid ja menetlused selliste üksikasjalike tehniliste kirjelduste kehtestamiseks, mida kohaldatakse ohutusega seotud lennuvälja varustuse suhtes, mille kohta kehtib deklaratsiooni esitamise nõue kooskõlas artikli 35 lõikega 1; f) ohutusega seotud lennuvälja varustuse kohta artikli 35 lõike 1 kohase deklaratsiooni esitamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline deklaratsioon on nõutav; g) artiklis 34 ja artikli 35 lõikes 1 osutatud sertifikaatide omanike ning artikli 35 lõike 1 kohaseid deklaratsioone esitavate organisatsioonide õigused ja kohustused; h) normid ja menetlused liikmesriigi õigusaktide alusel välja antud siseriiklike lennuväljasertifikaatide aktsepteerimiseks ja väljavahetamiseks käesoleva määruse artiklis 34 osutatud lennuväljasertifikaatide vastu, sealhulgas meetmed, mille asjaomane liikmesriik on juba heaks kiitnud Chicago konventsiooni 14. lisa käsitlevate teatavaks tehtud erinevuste alusel.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon vastavuse käesoleva määruse artiklis 33 osutatud olulistele nõuetele ning võtab kohaselt arvesse rahvusvahelisi standardeid ja soovitusi, eelkõige neid, mis on esitatud Chicago konventsiooni 14. lisas.

Artikkel 37

Organisatsioonid

1. Lennuvälja käitamise eest vastutavate organisatsioonide suhtes kohaldatakse sertifitseerimismenetlust ja neile antakse välja sertifikaat. Sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 39 osutatud delegeeritud õigusakte, mis on vastu võetud artiklis 33 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

Sertifikaadile märgitakse sertifitseeritud organisatsioonile antud õigused ning sertifikaadi ulatus.

2. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatel lennuväljadel maapealse teeninduse ja perrooniteenuste osutamise eest vastutavad organisatsioonid deklareerivad, et nad on suutelised täitma asjaomaste teenuste osutamisega seotud kohustusi kooskõlas artiklis 33 osutatud oluliste nõuetega ning et neil on selleks vastavad vahendid.

Artikkel 38

Lennuvälja ümbruse kaitse

1. Liikmesriigid võtavad meetmeid, mis on vajalikud selleks, et kaitsta oma territooriumil asuvaid lennuvälju nende ümbruses toimuva tegevuse ja sündmuste eest, millega võivad kaasneda lennuvälja kasutava õhusõiduki jaoks lubamatud riskid.

2. Artikli 37 lõikes 1 osutatud organisatsioonid jälgivad tegevust ja suundumusi, millega nende vastutusalasse kuuluva lennuvälja ümbruses võivad kaasneda lennunduse jaoks lubamatud riskid. Nad võtavad kõnealuste riskide maandamiseks vajalikke meetmeid niivõrd, kuivõrd see on nende võimuses, ja kui see ei ole võimalik, teatavad kõnealustest riskidest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus lennuväli asub.

3. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 39

Delegeeritud volitused

1. Seoses lennuväljade käitamisega ning maapealse teeninduse ja perrooniteenuste osutamisega lennuväljadel on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, milles kehtestatakse üksikasjalikud normid järgmise kohta: a) konkreetsed tingimused lennuväljade käitamiseks kooskõlas artiklis 33 osutatud oluliste nõuetega; b) artikli 37 lõikes 1 osutatud sertifikaadi väljaandmise, kehtivuse, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused; c) artikli 37 lõikes 1 osutatud sertifikaadi omanike õigused ja kohustused; d) kooskõlas artikli 37 lõikega 2 maapealset teenindust ja perrooniteenuseid osutavate organisatsioonide poolt deklaratsiooni esitamise tingimused ja menetlused, sealhulgas sellise deklaratsiooni tunnustamine käitajate poolt ilma täiendava kontrollita; e) maapealset teenindust ja perrooniteenuseid osutavate organisatsioonide, kes on esitanud artikli 37 lõike 2 kohase deklaratsiooni, õigused ja kohustused.

2. Seoses lennuväljade ja ohutusega seotud lennuvälja varustuse, lennuväljade käitamise, maapealse teeninduse ja perrooniteenustega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta VII lisa ja asjakohasel juhul VIII lisa, kui see on vajalik lennuväljadega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike suundumuste või ohutustõendite tõttu, ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.







V JAGU

ATM/ANS-teenused

Artikkel 40

Olulised nõuded

1. Artikli 2 lõike 1 punktis g osutatud ATM/ANS-teenuste osutamine peab vastama VIII lisas ja asjakohasel juhul VII lisas sätestatud olulistele nõuetele.

2. Ühtse Euroopa taeva õhuruumis käitatavad õhusõidukid, välja arvatud artikli 2 lõike 3 punktis a osutatud tegevustega seotud õhusõidukid, peavad vastama VIII lisa punktis 1 sätestatud olulistele nõuetele.

Artikkel 41

ATM/ANS-teenuste osutajad

1. ATM/ANS-teenuste osutajatel peab olema sertifikaat.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 43 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 40 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaadile märgitakse selle omanikule antud õigused. Sertifikaati võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 43 lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud rakendusaktidele.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sertifikaati võib vastavalt artikli 43 lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui sertifikaadi omanik ei vasta enam sellise sertifikaadi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

5. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ja kooskõlas artiklis 43 osutatud rakendusaktidega võivad liikmesriigid otsustada, et lennuinfoteenuse osutajatel on lubatud esitada deklaratsioon selle kohta, et nad on suutelised täitma asjaomaste teenuste osutamisega seotud kohustusi vastavalt artiklis 40 osutatud olulistele nõuetele ning et neil on selleks vastavad vahendid. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik oma otsusest komisjoni, ametit ja teisi liikmesriike.

6. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid teha ATM/ANS-teenuste osutajatele erandeid sertifikaadi omamise nõudest, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a) teenuseosutaja peamine tegevuskoht on Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvast territooriumist väljaspool; b) ATM/ANS-teenuste osutamine kõnealuse teenuseosutaja poolt puudutab väikesemahulist lennuliiklust erandit tegeva liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumi piiratud osas ja see õhuruumi osa piirneb kolmanda riigi vastutusalasse kuuluva õhuruumiga; c) lõikes 1 osutatud normidele vastavuse tõendamise nõue põhjustaks kõnealusele teenuseosutajale ülemäärast koormust, pidades silmas tema poolt kõnealuses õhuruumis tehtava asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski; d) asjaomane liikmesriik on kehtestanud teenuseosutaja poolt ATM/ANS-teenuste osutamist käsitlevad normid ja menetlused, millega tagatakse kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja soovitustega ning asjaomase juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes piisav ohutustase ja vastavus artiklis 40 osutatud olulistele nõuetele, ning on kehtestanud asjakohased ja tõhusad meetmed ja korra nende normide ja menetluste täitmise järelevalveks ja tagamiseks; e) erandi ulatus on selgelt määratletud ja erand piirdub üksnes rangelt vajalikuga; erand vaadatakse piisavate ajavahemike järel korrapäraselt läbi, kui selle kestus ületab viit aastat, ning seda kohaldatakse mittediskrimineerivalt.

Juhul kui liikmesriik kavatseb sellise erandi teha, teatab ta oma kavatsusest komisjonile ja ametile ning esitab kogu asjakohase teabe.

Komisjon võtab pärast ametiga konsulteerimist vastu rakendusakti, mis sisaldab otsust selle kohta, kas käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Nimetatud rakendusakt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja amet lisab selle artiklis 74 osutatud andmekogusse.

Asjaomane liikmesriik teeb erandi üksnes pärast seda, kui kolmandas lõigus osutatud rakendusakt sisaldab selle kohta positiivset otsust. Liikmesriik tunnistab erandi kehtetuks, kui talle saab teatavaks, eelkõige esimese lõigu punktis e osutatud korrapärase läbivaatamise tulemusel, et esimeses lõigus sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. Liikmesriik teatab komisjonile ja ametile viivitamatult erandi tegemisest ning asjakohasel juhul kõnealuste läbivaatamiste tulemusest ja erandi kehtetuks tunnistamisest.

Artikkel 42

ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimise, tootmise või hooldamisega tegelevad organisatsioonid

1. Artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning eelkõige asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes võib selliste ATM/ANS-süsteemide ning -koostisosade projekteerimise, tootmise või hooldamisega tegelevatelt organisatsioonidelt nõuda kooskõlas artiklis 43 osutatud rakendusaktidega järgmist: a) deklaratsiooni esitamist selle kohta, et nad on suutelised täitma asjaomase tegevusega seotud kohustusi kooskõlas kõnealuste rakendusaktidega ning et neil on selleks vastavad vahendid, või b) sertifikaadi omamist.

2. Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 43 osutatud rakendusaktides kehtestatud norme, mis on vastu võetud artiklis 40 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud sertifikaadile märgitakse selle omanikule antud õigused. Sertifikaati võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 43 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud rakendusaktidele.

4. Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud sertifikaati võib vastavalt artikli 43 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui sertifikaadi omanik ei vasta enam sellise sertifikaadi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

Artikkel 43

ATM/ANS-teenuste osutajaid ning ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimise, tootmise või hooldamisega tegelevaid organisatsioone käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada artikli 2 lõike 1 punktis g osutatud ATM/ANS-teenuste osutamise suhtes artiklis 40 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) konkreetsed normid ja menetlused ATM/ANS-teenuste osutamiseks vastavalt artiklis 40 osutatud olulistele nõuetele, sealhulgas hädaolukorra lahendamise plaani koostamiseks ja rakendamiseks vastavalt VIII lisa punkti 5.1 alapunktile f; b) artikli 41 lõikes 1 osutatud sertifikaadi väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused; c) lennuinfoteenuse osutajate poolt artikli 41 lõikes 5 osutatud deklaratsiooni esitamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui sellise deklaratsiooni esitamine on lubatud; d) artikli 42 lõike 1 punktis b osutatud sertifikaadi väljaandmist, kehtivust, muutmist, piiramist, peatamist või kehtetuks tunnistamist käsitlevad normid ja menetlused ning normid ja menetlused juhul, kui selline sertifikaat on nõutav; e) organisatsioonide poolt artikli 42 lõike 1 punktis a osutatud deklaratsiooni esitamist käsitlevad normid ja menetlused ning juhud, mil selline deklaratsioon on nõutav; f) artikli 41 lõikes 1 ja artikli 42 lõike 1 punktis b osutatud sertifikaatide omanike ning artikli 41 lõike 5 ja artikli 42 lõike 1 punkti a kohaseid deklaratsioone esitavate organisatsioonide õigused ja kohustused.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Lõikes 1 osutatud normide puhul võetakse kohaselt arvesse lennuliikluse korraldamise üldkava.

3. Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon vastavuse käesoleva määruse artiklis 40 osutatud olulistele nõuetele ning võtab kohaselt arvesse rahvusvahelisi standardeid ja soovitusi, eelkõige neid, mis on esitatud Chicago konventsiooni 2–4., 10., 11. ja 15. lisas.

Artikkel 44

Õhuruumi kasutamist ja õhuruumi struktuuride kavandamist käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada artikli 2 lõike 1 punktis g osutatud ATM/ANS-teenuste osutamise ning õhuruumi struktuuride kavandamise suhtes artiklis 40 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) õhuruumi kasutamise ning õhuruumi kasutamiseks vajaliku õhusõiduki varustuse ja vajalike ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosadega seotud käitamisnormid; b) õhuruumi struktuuride kavandamise normid ja menetlused, et tagada vastavus artiklile 46.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 127 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Lõikes 1 osutatud normide puhul võetakse kohaselt arvesse lennuliikluse korraldamise üldkava.

3. Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon vastavuse käesoleva määruse artiklis 40 osutatud olulistele nõuetele ning võtab kohaselt arvesse rahvusvahelisi standardeid ja soovitusi, eelkõige neid, mis on esitatud Chicago konventsiooni 2, 3., 10., 11. ja 15. lisas.

Artikkel 45

ATM/ANS-süsteemid ja ATM/ANS-koostisosad

1. Kui see on artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktides nii sätestatud, peavad artiklis 41 osutatud ATM/ANS-teenuste osutajad deklareerima, et sellised ATM/ANS-süsteemid ja ATM/ANS-koostisosad, mille asjaomased teenuseosutajad võtavad kasutusele, vastavad artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele, mis on vastu võetud artiklis 40 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

2. Kui see on artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktides nii sätestatud, kohaldatakse selliste ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade suhtes sertifitseerimismenetlust ja neile antakse välja sertifikaat.

Sertifikaat antakse välja taotluse alusel juhul, kui taotleja on tõendanud, et nimetatud süsteemid ja koostisosad vastavad artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktides kehtestatud üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele, mis on vastu võetud artiklis 40 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

Erandina esimesest lõigust ja kui artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktides on nii sätestatud, lubatakse organisatsioonidel, mis tegelevad ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade projekteerimise, tootmise või hooldamisega, deklareerida, et asjaomased süsteemid ja koostisosad vastavad artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaselt kehtestatud üksikasjalikele tehnilistele kirjeldustele, mis on vastu võetud artiklis 40 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks, ning et nimetatud süsteemid ja koostisosad on kasutamiskõlblikud.

Artikkel 46

Õhuruumi struktuuride kavandamine

Kooskõlas artikli 44 lõike 1 punkti b kohaselt komisjoni poolt vastu võetavate üksikasjalike normidega tagavad liikmesriigid õhuruumi struktuuride nõuetekohase kavandamise, seire ja valideerimise enne nende andmist õhusõidukite kasutusse.

Artikkel 47

Delegeeritud volitused

1. Seoses ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosadega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, milles kehtestatakse üksikasjalikud normid järgmise kohta: a) tingimused, mille kohaselt kehtestatakse ja tehakse taotlejale teatavaks ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade suhtes kohaldatavad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused, mida kohaldatakse artikli 45 lõike 2 kohasel sertifitseerimisel; b) artikli 45 lõikes 2 osutatud sertifikaadi väljaandmise, kehtivuse, muutmise, piiramise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimused ning tingimused juhul, kui artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes on nõutav selline sertifikaat või on lubatud esitada deklaratsioon; c) artikli 45 lõikes 2 osutatud sertifikaadi omanike õigused ja kohustused; d) artikli 45 lõigete 1 ja 2 kohaseid deklaratsioone esitavate organisatsioonide õigused ja kohustused; e) artikli 45 lõikes 1 osutatud ATM/ANS-teenuste osutajate deklaratsiooni esitamise tingimused ja menetlused ning tingimused ja menetlused juhul, kui artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning asjaomase tegevuse laadi ja sellega seotud riski arvesse võttes on selline deklaratsioon nõutav; f) tingimused selliste üksikasjalike tehniliste kirjelduste kehtestamiseks, mis on kohaldatavad ATM/ANS-süsteemide ja ATM/ANS-koostisosade suhtes, mille kohta tuleb esitada artikli 45 lõigete 1 ja 2 kohane deklaratsioon.

2. Seoses ATM/ANS-teenuste osutamisega on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 128 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta VIII lisa ja asjakohasel juhul VII lisa, kui see on vajalik ATM/ANS-teenustega seotud tehniliste, käitamisalaste või teaduslike suundumuste või ohutustõendite tõttu, ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.







VI JAGU

Lennujuhid

Artikkel 48

Olulised nõuded

Artikli 2 lõike 1 punktis g osutatud ATM/ANS-teenuste osutamisega seotud lennujuhid ning nende koolitamise, testimise, kontrollimise või tervisekontrolliga seotud isikud, organisatsioonid ja treeningseadmed peavad vastama VIII lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Artikkel 49

Lennujuhid

1. Lennujuhtidel peab olema lennujuhiluba ja lennujuhi tervisetõend, mis vastab osutatavale teenusele.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lennujuhiluba antakse välja taotluse alusel juhul, kui loataotleja on tõendanud, et ta järgib artiklis 50 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 48 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lennujuhi tervisetõend antakse välja taotluse alusel juhul, kui lennujuht on tõendanud, et ta järgib artiklis 50 osutatud rakendusakte, mis on vastu võetud artiklis 48 osutatud oluliste nõuete täitmise tagamiseks.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lennujuhiloale ja lennujuhi tervisetõendile märgitakse lennujuhile antud õigused. Lennujuhiluba ja lennujuhi tervisetõendit võib õiguste lisamiseks või äravõtmiseks muuta vastavalt artikli 50 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud rakendusaktidele.

5. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lennujuhiluba ja lennujuhi tervisetõendit võib vastavalt artikli 50 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud rakendusaktidele piirata, selle peatada või kehtetuks tunnistada, kui selle omanik ei vasta enam sellise loa või tervisetõendi väljaandmist ja kehtivust käsitlevatele normidele ja menetlustele.

Artikkel 50

Lennujuhte käsitlevad rakendusaktid

1. Selleks et tagada lennujuhtide suhtes artiklis 48 osutatud oluliste nõuete ühetaoline rakendamine ja nendele vastavus, võtab komisjon vastavalt artiklis 4 sätestatud põhimõtetele ja artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse üksikasjalikud sätted järgmise kohta: a) artiklis 49 osutatud lennujuhiloaga seotud eri kategoo