2001R0070 — ET — 01.01.2007 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 70/2001,

12. jaanuar 2001,

mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, ( 1 ) eriti selle artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkti i ja punkti b, olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, ( 2 ) olles nõu pidanud riigiabi nõuandekomiteega ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni asutamislepingu artikli 87 alusel sätestama, et teatavates tingimustes sobib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antav abi kokku ühisturuga ega eelda asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist. (2) Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni asutamislepingu artikli 87 alusel ka sätestama, et abi, mis on kooskõlas kaardiga, mis komisjon on piirkondliku abi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile, sobib kokku ühisturuga ega eelda asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse täitmist. (3) Komisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 toetatavates piirkondades ja väljaspool neid asuvate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes mitmes otsuses ja on samuti selgitanud oma tegevuspõhimõtteid, viimati väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ( 3 ) ja piirkondlikku riigiabi käsitlevates suunistes. ( 4 ) Arvestades komisjoni märkimisväärseid kogemusi nende artiklite kohaldamisel väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid ja piirkondlikku abi käsitlevaid üldisi norme, mis komisjon on vastu võtnud nende sätete põhjal, on asjakohane, et komisjon kasutaks määrusega (EÜ) nr 994/98 antud volitusi, pidades silmas tõhusa järelevalve tagamist ja haldamise lihtsustamist, vähendamata seejuures komisjoni järelevalvevõimalusi. (4) Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust teatada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavast abist. Komisjon hindab selliseid teateid eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste põhjal. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat riigiabi käsitlevad suunised tuleks käesoleva määruse jõustumise päevast kehtetuks tunnistada, sest nende sisu asendab käesolev määrus. (5) Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on töökohtade loomisel oluline osa ja nad on üldisemalt ühiskonna püsivuse ja majandusarengu teguriks. Nende arengut võivad aga piirata turu ebakohad. Neil on tihtipeale raskusi kapitali või laenu saamisega, sest teatavatel finantsturgudel peljatakse riske ja nad ise suudavad pakkuda üksnes piiratud tagatisi. Nende vähesed vahendid võivad piirata ka nende juurdepääsu teabele, eelkõige uut tehnoloogiat ja võimalikke turge käsitlevale teabele. Neid kaalutlusi arvesse võttes peaks käesoleva määrusega vabastatava abi eesmärk olema hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majandustegevuse arengut, tingimusel et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks üldiste huvidega vastuolus. (6) Käesoleva määrusega tuleks erand teha igasuguse abi puhul, mis täidab kõiki käesoleva määruse asjakohaseid nõudeid, ja iga abikava puhul, tingimusel et kogu sellise kava alusel antav abi vastab kõikidele käesoleva määruse asjakohastele nõuetele. Tõhusa järelevalve tagamiseks ja haldamise lihtsustamiseks, vähendamata seejuures komisjoni järelevalvevõimalusi, peaksid abikavad ja kavavälised üksiktoetused selgesõnaliselt viitama käesolevale määrusele. (7) Käesoleva määruse kohaldamine ei tohiks piirata määrustes ja direktiivides sisalduvaid erieeskirju, mis käsitlevad riigiabi andmist teatavates valdkondades nagu laevaehitus, ja seda ei tohiks kohaldada põllumajanduse, kalanduse ja akvakultuuri suhtes. (8) Kõrvaldamaks erinevusi, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, ja hõlbustamaks ühenduse ja siseriiklike algatuste kooskõlastamist, mis käsitlevad väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, ning halduse selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevas määruses kasutada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust, mis sisaldub komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovituses 96/280/EÜ väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta. ( 5 ) Seda määratlust kasutati ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes. ( 6 ) (9) Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt ja tagamaks, et abi oleks proportsionaalne ja piirduks vajaliku summaga, tuleks piirmäärad väljendada pigem abi osatähtsusena abikõlblikest kuludest kui suurimate abisummadena. (10) Tegemaks kindlaks, kas abi sobib käesoleva määruse kohaselt ühisturuga kokku, on vaja arvesse võtta abi osatähtsust ja seega abi suurust, mis on väljendatud toetusekvivalendina. Mitmes osas makstava abi ja sooduslaenuna antava abi toetusekvivalendi arvutamiseks on vaja kasutada abi andmise ajal kehtivaid turu intressimäärasid. Riigiabi käsitlevate eeskirjade ühtseks, läbipaistvaks ja hõlpsaks kohaldamiseks tuleks käesoleva määruse kohaldamisel kasutada turumäärasid viitemääradena, tingimusel et sooduslaenu puhul on laen tagatud tavalise tagatisega ja et sellega ei kaasne ebatavaliselt suurt riski. Viitemääradena tuleks kasutada määrasid, mis komisjon kinnitab korrapäraselt erapooletul alusel ja mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja Internetis. (11) Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete erinevusi arvestades tuleks väikeettevõtetele ja keskmise suurusega ettevõtetele kehtestada erinevad abi osatähtsuse ülemmäärad. (12) Komisjoni kogemusi silmas pidades tuleks abi osatähtsuse ülemmäärad kehtestada tasemel, mis looks sobiva tasakaalu toetatavas valdkonnas konkurentsimoonutuste vähendamise ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majandustegevuse arengu hõlbustamise eesmärgi vahel. (13) On asjakohane kehtestada täiendavad tingimused, millele käesoleva määrusega vabastatav abikava või üksiktoetus peaks vastama. Arvestades asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, ei tohiks sellise abi ainsaks toimeks üldjuhul olla nende tegevuskulude pidev või korrapärane vähendamine, mida abisaaja tavaliselt kannaks, vaid see peaks olema õiges suhtes halvemusega, millest tuleb üle saada, et saavutada ühenduse huvides olev ühiskondlik ja majanduslik kasu. Seetõttu on asjakohane, et käesoleva määruse kehtivusala piirdub abiga, mida antakse teatavateks investeeringuteks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, abisaajatele teatavate teenuste osutamiseks ja teatavaks muuks tegevuseks. Pidades silmas ühenduse liigseid veovõimsusi, raudteeveerem välja arvatud, ei tohiks nende ettevõtete abikõlblikud investeerimiskulud, kelle põhitegevusalaks on veondus, hõlmata veovahendeid ja -seadmeid. (14) Käesoleva määrusega tuleks vabastada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antav abi, olenemata nende asukohast. Investeerimine ja töökohtade loomine võivad kaasa aidata ühenduse ebasoodsamate piirkondade majandusarengule. Nende piirkondade väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted kannatavad nii asukohast põhjustatud struktuurilise halvemuse kui ka väiksusest tulenevate raskuste all. Seetõttu on asjakohane kehtestada toetatavates piirkondades asuvatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suuremad ülemmäärad. (15) Vältimaks investeerimisel kapitali eelistamist tööjõule, tuleks ette näha võimalus mõõta investeerimisabi kas investeerimiskulude põhjal või investeeringuga seotud uutest töökohtadest tulenevate kulude põhjal. (16) Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) toetuste ja tasakaalustusmeetmete lepingut ( 7 ) silmas pidades ei tohiks käesoleva määrusega vabastada ekspordiabi ega abi, millega eelistatakse kodumaised kaupu importtoodetele. Ekspordiabi ei ole üldjuhul abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud. (17) Pidades silmas vajadust saavutada sobiv tasakaal toetatavas valdkonnas konkurentsimoonutuste vähendamise ja käesoleva määruse eesmärkide vahel, ei tohiks käesoleva määrusega vabastada kindlat ülemmäära ületavaid üksiktoetusi, olenemata sellest, kas need antakse mõne käesoleva määrusega vabastatud abikava raames. (18) Tagamaks, et abi on vajalik ja soodustab teatava tegevuse arendamist, ei tohiks käesoleva määrusega vabastada sellisele tegevusele antavat abi, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. (19) Käesoleva määrusega ei tohiks vabastada abi, millel on üheskoos muu riigiabiga, sealhulgas siseriiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste antava abiga või ühenduse abiga kumuleeruv toime samade abikõlblike kulude suhtes, kui selline kumuleerumine ületab käesolevas määruses sätestatud piirmäärad. (20) Läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 3 kohaselt on vaja kehtestada kindel vorm, milles liikmesriigid peaksid komisjonile esitama kokkuvõtliku teabe juhul, kui käesoleva määruse alusel rakendatakse mõnd abikava või antakse mõni selliste kavade väline üksiktoetus, et selle teabe saaks avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas. Samadel põhjustel on vaja kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad andmeid, mida liikmesriigid peavad säilitama käesoleva määrusega vabastatud abi kohta. Komisjon peaks talle liikmesriikide poolt esitatavate aastaaruannete suhtes kehtestama erinõuded, sealhulgas elektroonilise teabe nõude, pidades silmas vajaliku tehnoloogia laia levikut. (21) Pidades silmas komisjoni kogemusi selles vallas ja eelkõige seda, kui tihti on tavaliselt vaja riigiabi käsitlevad põhimõtted läbi vaadata, on asjakohane piirata käesoleva määruse kehtivusaega. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaksid käesoleva määruse alusel juba vabastatud abikavade suhtes jätma vabastuse kehtima veel kuueks kuuks, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kõikides valdkondades antava abi suhtes, ilma et see piiraks EÜ asutamislepingul põhinevaid, teatavates valdkondades riigiabi andmist korraldavaid ühenduse erimäärusi või -direktiive, olenemata sellest, kas need on rohkem või vähem piiravad kui käesolev määrus.

2. Käesolev määrus ei kehti:

▼M2

a) määrusega (EÜ) nr 104/2000 ( 8 ) hõlmatud kala- ja akvakultuuritoodete ning põllumajandusliku esmatootmisega (talupidamine) seotud tegevuste kohta; piima ja piimatoodete jäljendamiseks või asendamiseks ettenähtud toodete tootmise ja turustamise kohta;

▼B

b) ekspordiga seotud tegevuseks antava abi ehk abi kohta, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega;

c) abi kohta, mille andmise tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel;

▼M1

d) määruse (EÜ) nr 1407/2002 ( 9 ) reguleerimisalasse kuuluv abi.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid:

a) abi — mis tahes meede, mis vastab kõikidele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

b) väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) — I lisas määratletud ettevõtted;

c) investeerimine materiaalsesse varasse — mis tahes investeering materiaalsesse põhivarasse, mis on seotud uue käitise rajamise või olemasoleva käitise laiendamise või tegevusega, mis hõlmab olemasoleva käitise toodete või tootmismenetluse põhjalikku muutmist (eelkõige täiustamise, mitmekesistamise või ajakohastamise teel). Investeeringut põhivarasse, mis tehakse sellise käitise ülevõtmise teel, mis on suletud või mis oleks suletud, kui seda ei oleks ostetud, käsitletakse samuti investeerimisena materiaalsesse varasse;

d) investeerimine immateriaalsesse varasse — investeerimine tehnoloogiasiirdesse patendiõiguste, litsentside, oskusteabe või patentimata tehnilise teadmiste omandamise teel;

e) abi brutoosatähtsus — abi summa, mis on väljendatud protsendina meetme abikõlblikest kuludest. Kasutatud arvudest ei arvata maha otseseid makse. Kui abi antakse muus vormis kui tagastamatu abi, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimisel ja sooduslaenus sisalduva abisumma arvutamisel kasutatavaks intressimääraks on andmise ajal kehtinud viitemäär. Uurimis- ja arendustegevuseks antava abi puhul arvutatakse avalik-õiguslike uurimisasutuste ja ettevõtete koostöös teostatavale uurimis- ja arendusprojektile antava abi brutoosatähtsus abi kogumahu alusel, mis saadakse valitsuse otsetoetusena konkreetsele uurimisprojektile ja, kui tegemist on abiga, avalik-õiguslike mittetulunduslike kõrgkoolide või uurimisasutuste panusena asjaomasesse projekti;

f) abi netoosatähtsus — abi summa pärast maksude mahaarvamist, väljendatud protsendina meetme abikõlblikest kuludest;

g) töötajate arv — aasta tööühikute (ATÜ) arv ehk täisajatöötajate arv, kes on aasta jooksul tööl, kusjuures osaaja- ja hooajatööd mõõdetakse ATÜ murdosades;

▼M1

h) alusuuring – teaduslike ja tehniliste üldteadmiste suurendamisele suunatud tegevus, mis ei ole seotud tööstuslike või äriliste eesmärkidega;

i) tööstusuuring – kavandatud otsingud või kriitilised uuringud uute teadmiste hankimiseks, et kasutada neid teadmisi uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid märkimisväärselt täiustada;

j) konkurentsieelne arendustegevus – tööstusuuringute tulemuste ülekandmine uute, muudetud või täiendatud toodete, protsesside või teenuste kavadele, projektidele või kujundustele, mis on mõeldud müügiks või kasutamiseks, kaasa arvatud esmase prototüübi loomine, mida ei ole võimalik kasutada kommertsotstarbel. See võib hõlmata ka alternatiivsete toodete, protsesside või teenuste kontseptuaalset sõnastust ja kujundust ning näidis- või katseprojekte, tingimusel, et neid projekte ei saa tööstuses või kaubanduses kasutada ega kasutatavaks muuta. Selle alla ei kuulu olemasolevate toodete, tootmisliinide, valmistusprotsesside, teenuste ja muude pidevate toimingute igapäevane või korrapärane muutmine, isegi kui need muudatused kujutavad endast täiustamist;

▼M2

k) põllumajandustooted i) asutamislepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 104/2000 hõlmatud kala- ja akvakultuuritooted; ii) CN-koodide 4502, 4503 ja 4505 alla kuuluvad tooted (korkmaterjalist tooted); iii) piima ja piimatoodete jäljendamiseks või asendamiseks ettenähtud, määruse (EMÜ) nr 1898/87 artikli 3 lõikes 2 viidatud tooted;

l) piima või piimatoodete jäljendamiseks või asendamiseks ette nähtud tooted tooted, mida võib ära vahetada piima ja/või piimatoodetega, kuid mille koostis neist erineb, kuna neis sisalduv rasv ja/või valk ei ole piimse päritoluga või nad ei sisalda piimavalku (muud tooted peale piima ja piimatoodete, millele on viidatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 1898/87 ( 10 ) artikli 3 lõikes 2);

m) põllumajandustoodete töötlemine põllumajandustoodete töötlemine nii, et töötlemise saadus on samuti põllumajandustoode, välja arvatud põllumajandusettevõtete tegevus, mis on vajalik loomade või taimekasvatussaaduste ettevalmistamiseks esmakordseks müügiks;

n) põllumajandustoodete turustamine omamine või väljapanek eesmärgiga müüa, müügiks pakkumine, tarnimine või igasugune muu turule viimise viis, välja arvatud esmatootja poolt esmakordne müük edasimüüjatele või töötlejatele ning igasugune tegevus toote selliseks esmakordseks müügiks ettevalmistamisel; esmatootja poolt lõpptarbijale müümist käsitatakse turustamisena, kui seda tehakse selliseks müügiks ettenähtud ruumides.

▼B

Artikkel 3

Vabastamise tingimused

1. Kavaväline üksiktoetus, mis vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et seejuures viidatakse selgesõnaliselt käesolevale määrusele, esitades selle pealkirja ja viite Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kohta.

2. Abikava, mis vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et:

a) igasugune sellise kava alusel antav abi vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele;

b) kavas viidatakse selgesõnaliselt käesolevale määrusele, esitades selle pealkirja ja viite Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kohta.

3. Lõikes 2 osutatud abikavade alusel antav abi sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et antav abi täidab otseselt kõiki käesoleva määruse tingimusi.

Artikkel 4

Investeerimine

1. Abi investeerimiseks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse ühenduses ja väljaspool ühendust sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui see vastab lõigete 2-6 tingimustele.

▼M1

2. Kui investeering tehakse piirkondades või sektorites, mis ei ole abi määramise ajal asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a ja c alusel piirkondliku abi saamiseks kõlblikud, ei tohi abi brutoosatähtsus ületada:

a) väikeettevõtete puhul 15 %;

b) keskmise suurusega ettevõtete puhul 7,5 %.

3. Kui investeeritakse piirkondadesse ja sektoritesse, mis on abi määramise ajal kõlblikud saama piirkondlikku abi, ei tohi abi osatähtsus ületada komisjoni poolt iga liikmesriigi jaoks kehtestatud kaardil esitatud piirkondliku investeerimisabi ülemmäära rohkem kui:

a) 10 protsendipunkti bruto, artikli 87 lõike 3 punktiga c hõlmatud piirkondades, tingimusel et abi netoosatähtsus ei ületa ühtekokku 30 %; või

b) 15 protsendipunkti bruto, artikli 87 lõike 3 punktiga a hõlmatud piirkondades – tingimusel, et abi netoosatähtsus ei ületa kokku 75 %.

Piirkondliku abi suuremaid ülemmäärasid kohaldatakse üksnes siis, kui abi antakse tingimusel, et investeering püsib saajapiirkonnas vähemalt viis aastat ja et abisaaja annab selle rahastamiseks vähemalt 25 %.

▼B

4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud ülemmäärasid kohaldatakse abi osatähtsuse suhtes, mis on arvutatud kas protsendina abikõlblikest investeerimiskuludest või protsendina investeeringuga loodud töökohtade palgakuludest (abi töökohtade loomiseks) või mõlemast koos, tingimusel et abi ei ületa emmast-kummast arvutusest tulenevat suurimat abisummat.

5. Juhul kui abi arvutatakse investeerimiskulude põhjal, on materiaalsesse varasse investeerimisel abikõlblikeks kuludeks need, mis on seotud investeerimisega maasse, ehitistesse, masinatesse ja varustusse. Veonduses, välja arvatud raudteeveerem, ei hõlma abikõlblikud kulud veovahendeid ja -seadmeid. Immateriaalsesse varasse investeerimisel on abikõlblikeks kuludeks tehnoloogia soetamise kulud.

6. Juhul kui abi arvutatakse loodud töökohtade põhjal, väljendatakse abisumma protsendina loodud töökohtade kahe aasta palgakuludest järgmistel tingimustel:

a) töökohtade loomine on seotud investeeringuga materiaalsesse või immateriaalsesse varasse. Töökohad luuakse kolme aasta jooksul investeeringu tegemisest;

b) investeeringu tulemusena tegelike töötajate arv asjaomases käitises suureneb, võrreldes eelnenud kaheteistkümne kuu keskmisega; ja

c) loodud töökohti säilitatakse vähemalt viis aastat.

▼M2

7. Kui investeeritakse asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud tegevusse, ei tohi abi kogu osatähtsus ületada:

a) 75 % abikõlblikest investeeringutest äärepoolseimates piirkondades;

b) 65 % abikõlblikest investeeringutest väiksematel Egeuse mere saartel nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 ( 11 ) tähenduses;

c) 50 % abikõlblikest investeeringutest vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a;

d) 40 % abikõlblikest investeeringutest kõikides muudes piirkondades.

▼B

Artikkel 5

Nõustamine ja muud teenused ning muu tegevus

Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antav abi, mis vastab järgmistele tingimustele, sobib ühisturuga kokku asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest:

a) välisnõustajate teenuste korral ei ületa koguabi 50 % selliste teenuste maksumusest. Kõnealused teenused ei või olla pidev ega korrapärane tegevus ega olla seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam;

b) messidel ja näitustel osalemise korral ei ületa koguabi 50 % lisakuludest, mis tulenevad väljapanekukoha üürimisest, ülesseadmisest ja haldamisest. Seda vabastust kohaldatakse üksnes ettevõtte esmakordsel osalemisel teataval messil või näitusel.

▼M1

Artikkel 5a

Abi uurimis- ja arendustegevuseks

1. Uurimis- ja arendustegevuseks antav abi peab olema ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohusstusest, kui see vastab lõigete 2–5 tingimustele.

2. Abi saav projekt peab täies ulatuses kuuluma artikli 2 punktides h, i ja j määratletud uurimis- ja arendustegevuse etappide alla.

3. Abi brutoosatähtsus, mis arvutatakse projekti abikõlblike kulude alusel, ei tohi ületada:

a) alusuuringute puhul 100 %;

b) tööstusuuringute puhul 60 %;

c) konkurentsieelse arendustegevuse puhul 35 %.

Kui projekt hõlmab erinevaid uurimis- ja arendustegevuse etappe, määratakse lubatav abi osatähtsus kindlaks asjaomaste lubatavate abi osatähtsuste kaalutud keskmise järgi, mis arvutatakse vastavate abikõlblike kulude alusel.

Koostööprojektide puhul ei tohi igale abisaajale antava abi maksimumsumma ületada abi lubatud osatähtsust, mis arvutatakse asjaomase abisaaja poolt tehtud abikõlblike kulutuste alusel.

4. Lõikes 3 sätestatud ülemmäärasid võib tööstusuuringute puhul suurendada 75 %lise brutoosatähtsuseni ja konkurentsieelse arendustegevuse puhul 50 %lise brutoosatähtsuseni järgmiselt:

a) kui projekt teostatakse piirkonnas, mis abi määramise ajal on kõlblik saama piirkondlikku abi, võib abi maksimaalset brutoosatähtsust asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alla kuuluvates piirkondades suurendada 10 protsendipunkti võrra ja asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alla kuuluvates piirkondades viie protsendipunkti võrra;

b) kui projekti eesmärgiks on potentsiaalselt mitut sektorit hõlmav uurimistegevus ning see keskendub multidistsiplinaarsele lähenemisviisile, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1513/2002/EÜ ( 12 ) ette nähtud uurimis- ja arendustegevuse kuuenda raamprogrammi või järgnevate uurimis- ja arendustegevuse raamprogrammide või Eureka raames teostatava konkreetse projekti või programmi eesmärgi, ülesannete ja tehniliste eesmärkidega, võib abi brutoosatähtsust suurendada 15 % võrra;

c) abi maksimaalset osatähtsust võib suurendada 10 protsendipunkti võrra, kui täidetud on mõni järgmistest tingimustest: i) projekt hõlmab vähemalt kahe vähemalt kahes liikmesriigis asuva sõltumatu partneri tegelikku piiriülest koostööd, eelkõige seoses siseriikliku uurimis- ja arendustegevuse alaste põhisuundade kooskõlastamisega; ükski abi andva liikmesriigi ettevõte ei tohi üksi teha üle 70 % abikõlblikest kulutustest; või ii) projekt hõlmab tegelikku koostööd ettevõtte ja avalik-õigusliku uurimisasutuse vahel, eelkõige seoses siseriiklike uurimis- ja arendustegevuse põhisuundade kooskõlastamisega, kui avalik-õiguslik uurimisasutus kannab vähemalt 10 % projekti abikõlblikest kuludest ning saab õiguse avaldada tulemusi, mis saadakse tema teostatud uurimistegevuse tulemusena; või iii) projekti tulemusi levitatakse laialt tehnika- ja teaduskonverentsidel või avaldatakse tsiteeritavates ajakirjades. Punktide i ja ii kohaldamisel ei loeta allhanget tegelikuks koostööks.

5. Käesoleva artikli kohaldamisel on abikõlblikud kulud järgmised:

a) personalikulud (uurijad, tehnikud ja muu abikoosseis, kuivõrd nad tegelevad konkreetse uurimisprojektiga);

b) kulutused vahenditele ja seadmetele, kuivõrd need on seotud uurimisprojektiga, ja üksnes projekti kestvusajal. Kui nende vahendite ja seadmete tööiga uurimisprojekti käigus ei ammendu, loetakse abikõlblikuks üksnes uurimisprojekti ajal tekkinud amortisatsioonikulud, mis arvutatakse hea raamatupidamistava alusel;

c) ehitiste ja maaga seotud kulud, kuivõrd need on seotud uurimisprojektiga, ja üksnes projekti kestvusajal. Ehitiste puhul loetakse abikõlblikuks üksnes uurimisprojekti ajal tekkinud amortisatsioonikulud, mis arvutatakse hea raamatupidamistava alusel. Maa osas on abikõlblikud omandi üleminekuga seotud kulud või tegelikud kapitalikulud;

d) kulutused konsultatsiooniteenustele ja samaväärsetele teenustele, mida kasutatakse üksnes uurimistegevuseks, sealhulgas uurimistulemused, tehnilised teadmised ja patendid, mis ostetakse või litsentsitakse välisallikatest turuhinnaga, kui tehing toimub vaba konkurentsi tingimustes ning sellega ei kaasne huvide konflikti. Need kulud võivad moodustada kuni 70 % projekti abikõlblikest kogukuludest;

e) otseselt uurimistegevuse tulemusel tekkinud üldkulud;

f) muud jooksvad kulutused, sealhulgas materjalide, varude jms toodetega seotud kulutused, mis tekivad otseselt uurimistegevuse tulemusena.

Artikkel 5b

Abi tehnilisteks teostatavusuuringuteks

Abi tehnilisteks teostatavusuuringuteks, millega valmistatakse ette tööstusuuringuid või konkurentsieelset arendustegevust, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ning vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest, kui abi brutoosatähtsus, mis arvutatakse uuringukulude alusel, ei ületa 75 %.

Artikkel 5c

Patenteerimiskulude katteks antav abi

1. Patentide ja muude tööstusomandi õiguste omandamise ja kinnitamisega seotud kulude katteks antav abi on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ning vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest kuni selles mahus, mida oleks võinud käsitada uurimis- ja arendustegevuseks antava abina selleks uurimistegevuseks, mis algselt asjaomaste õiguste tekkeni viis.

2. Lõike 1 kohaldamisel on abikõlblikud kulud järgmised:

a) kõik kulutused, mis eelnevad õiguse omandamisele esimeses õigusruumis, sealhulgas taotluse koostamise, esitamise ja menetlemisega seotud kulud ning taotluse uuendamisega seotud kulud, mis tehakse enne õiguse omandamist;

b) tõlke- ja muud kulud, mis on seotud õiguse omandamise või kinnitamisega teistes õigusruumides;

c) kulutused õiguse kehtivuse kaitsmiseks taotluse ametliku menetlemise ning võimalike vaidlustamismenetluste raames, ka juhul, kui need tehakse pärast õiguse omistamist.

▼M1

Artikkel 6

Suurte üksiktoetuste andmine

1. Artiklite 4 ja 5 alla kuuluva abi puhul ei vabasta käesolev määrus üksiktoetusi, mis ületavad ühe järgmistest piirmääradest:

a) kogu projekti abikõlblikud kogukulud on vähemalt 25 miljonit eurot; ning i) piirkondades või sektorites, mis ei ole kõlblikud saama piirkondlikku abi, on abi brutoosatähtsus vähemalt 50 % artikli 4 lõikes 2 sätestatud ülemmäärast; ii) piirkondades ja sektorites, mis on kõlblikud saama piirkondlikku abi, on abi puhasosatähtsus vähemalt 50 % puhasabi ülemmäärast, mis on asjakohasele piirkonnale määratud piirkondliku abi kaardil; või

b) abi kogusumma (bruto) on vähemalt 15 miljonit eurot.

2. Artiklite 5a, 5b ja 5c alla kuuluva abi puhul ei vabasta käesolev määrus üksiktoetusi, mis ületavad ühe järgmistest piirmääradest:

a) kõikide ettevõtete poolt kogu projekti raames tehtavad abikõlblikud kogukulutused on vähemalt 25 miljonit eurot; ning

b) ühele või mitmele üksikule ettevõttele kavandatakse toetust, mille brutosumma on vähemalt 5 miljonit eurot.

Eureka projektile antava toetuse puhul asendatakse esimeses lõigus sätestatud ülemmäärad järgmistega:

a) kõikide projektis osalevate ettevõtete poolt kogu Eureka projekti raames tehtavad abikõlblikud kogukulutused on vähemalt 40 miljonit eurot; ning

b) ühele või mitmele üksikule ettevõttele kavandatakse toetust, mille brutosumma on vähemalt 10 miljonit eurot.

▼M1

Artikkel 6a

Abi, millest tuleb komisjonile jätkuvalt ette teatada

1. Käesolev määrus ei vabasta mis tahes abi, olenemata sellest, kas tegemist on üksiktoetusega või abikava raames antava abiga, mis antakse ühe või mitme üksnes edukate uurimistulemuste korral tagasimaksmisele kuuluva ettemaksuna, kui nende ettemaksude kogusumma, väljendatuna protsendipunktina abikõlblikest kuludest, ületab artiklites 5a, 5b või 5b sätestatud osatähtsust või artikli 6 lõikes 2 sätestatud piirmäära.

2. Käesolev määrus ei piira liikmesriigi kohustust teatada muude riigiabimeetmetega seoses antud üksiktoetustest, eelkõige kohustust teatada komisjonile või teavitada komisjoni abist ettevõttele, mis saab raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ( 13 ) määratletud ümberkorraldamisabi, ning kohustust teatada mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi alusel ulatuslikele investeerimisprojektidele antavast piirkondlikust abist.

▼B

Artikkel 7

Abi vajalikkus

Käesoleva määrusega vabastatakse abi üksnes siis, kui enne toetatava meetme algust:

— on abisaaja esitanud liikmesriigile abitaotluse või

— liikmesriik on vastu võtnud õigusnorme, millega antakse seaduslik õigus saada abi erapooletutel alustel, ilma et liikmesriik peaks täiendavalt oma kaalutlusõigust kasutama.

Artikkel 8

Kumuleerumine

▼M1

1. Artiklites 4–6 sätestatud abi ülemmäärad kehtivad olenemata sellest, kas projektile antavat abi rahastatakse täielikult siseriiklikest vahenditest või osaliselt ühenduse vahenditest.

▼B

2. Käesoleva määruse alusel vabastatud abi ei tohi samade abikõlblike kulude osas kumuleeruda muu riigiabiga, mis on määratletud asutamislepingu artikli 87 lõikes 1, ega muude ühenduse vahenditega, kui sellise kumuleerumise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui käesoleva määrusega lubatud.

Artikkel 9

Läbipaistvus ja järelevalve

1. Käesoleva määrusega vabastatud abikava rakendamisel või kavavälise üksiktoetuse andmisel edastavad liikmesriigid komisjonile sellise abikava või üksiktoetuse kohta kokkuvõtliku teabe II lisas esitatud vormi kohaselt 20 tööpäeva jooksul, et selle teabe saaks avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas.

2. Liikmesriigid säilitavad abikavade, nende kavade alusel antavate üksiktoetuste ja olemasolevate kavade väliselt antavate, käesoleva määrusega vabastatud üksiktoetuste üksikasjalikud andmed. Nad sisaldavad kogu teavet, mida on vaja veendumaks, et käesolevas määruses sätestatud vabastustingimused on täidetud ja et asjaomane ettevõte on seisundilt VKE. Liikmesriigid säilitavad üksiktoetust käsitlevaid andmeid 10 aastat toetuse andmise päevast ja abikava käsitlevaid andmeid 10 aastat päevast, mil selle kava alusel anti viimane üksiktoetus. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse korral 20 tööpäeva või taotluses sisalduda võiva pikema tähtaja jooksul kogu teabe, mida komisjon peab vajalikuks, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse tingimusi on täidetud.

▼M1

3. Liikmesriigid koostavad käesoleva määruse kohaldamise kohta aastaaruande vastavalt aastaaruannete vormi ja sisu käsitlevatele rakendussätetele, mis kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 27 kohaselt. ( 14 )

Kuni nimetatud sätete jõustumiseni koostavad liikmesriigid III lisas sätestatud vormis ja ka elektroonilises vormis käesoleva määruse kohaldamise aruande iga täieliku või osalise kalendriaasta kohta, mil määrust kohaldatakse. Liikmesriigid esitavad kõnealuse aruande komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast ajavahemiku lõppu, mida aruanne käsitleb.

▼M1

Artikkel 9a

Üleminekusätted

1. Uurimis- ja arendustegevuseks antavat abi käsitlevaid teateid, mille menetlemine on pooleli 19. mail 2004, hinnatakse jätkuvalt uurimis- ja arendustegevuseks antava riigiabi raamistiku järgi, kõiki teisi pooleliolevaid teateid hinnatakse aga vastavalt käesoleva määruse sätetele.

2. Enne käesoleva määruse jõustumist komisjoni loata ja asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustust rikkudes rakendatavad abikavad ja nende alusel antav abi on ühisturuga kokkusobivad asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja vabastatakse, kui need vastavad käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 tingimustele.

Enne käesoleva määruse jõustumist komisjoni loata ja asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust rikkudes väljaspool abikavasid antav abi, mis vastab kõikidele käesoleva määruse tingimustele, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ja ei kuulu käesoleva määruse alla, välja arvatud artikli 3 lõike 1 osas, millega nähakse ette selgesõnaline viide käesolevale määrusele.

Kui abi ei vasta nendele tingimustele, hindab komisjon seda asjakohaste raamistike, suuniste ja teadete alusel.

▼B

Artikkel 10

Jõustumine ja kehtivusaeg

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

▼M3

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2008.

▼B

2. Käesoleva määruse kehtivusaja lõppemisel jäävad käesoleva määruse alusel vabastatud abikavad vabastatuks veel kuue kuu pikkuseks üleminekuajaks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









I LISA

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlus

(Väljavõte komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitusest 2003/361/EÜ väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36)

KOMISJONI POOLT VASTU VÕETUD MIKRO-, VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTETE MÄÄRATLUS

Artikkel 1

Ettevõte

Ettevõte on majandustegevusega tegelev mis tahes üksus olenemata selle õiguslikust vormist. See hõlmab eelkõige käsitöö või muu majandustegevusega tegelevaid füüsilisest isikust ettevõtjaid ja pereettevõtteid ning korrapärase majandustegevusega ühinguid ja ühendusi.

Artikkel 2

Personali arv ja rahalised ülemmäärad, mis määravad kindlaks ettevõtete liigi

1. Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) kategooriasse kuuluvad ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot.

2. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kategoorias loetakse väikesteks need ettevõtted, mis annavad tööd kuni 50 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 10 miljonit eurot.

3. VKEde kategoorias loetakse mikroettevõteteks need ettevõtted, mis annavad tööd kuni 10 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot.

Artikkel 3

Personali arvu ja rahaliste summade arvutamisel arvesse võetavad ettevõtete liigid

1. “Autonoomne ettevõte” on iga ettevõte, mis ei ole partnerettevõte lõike 2 tähenduses ega seotud ettevõte lõike 3 tähenduses.

2. “Partnerettevõtted” on kõik ettevõtted, mis ei ole seotud ettevõtted lõike 3 tähenduses ning mille vahel on järgmine suhe: üks ettevõte (tootmisahelas eespool asetsev ettevõte) omab üksi või koos ühe või mitme lõikes 3 määratletud seotud ettevõttega 25 % või rohkem teise ettevõtte (tootmisahelas tagapool asetsev ettevõte) kapitalist või hääleõigustest.

Ettevõtte võib siiski lugeda autonoomseks ning partnerettevõtteid mitteomavaks ka juhul, kui kõnealuse 25 % künnise saavutavad või ületavad järgmised investorid, tingimusel et nad ei ole üksi ega üheskoos asjaomase ettevõttega seotud lõike 3 tähenduses:

a) riiklikud investeerimisühingud, riskikapitaliühingud, korrapäraselt riskikapitaliinvesteeringutega tegelevad isikud või isikute rühmad, kes investeerivad kapitali noteerimata ettevõtetesse (“business angels”), tingimusel et nende koguinvesteering samasse ettevõttesse ei ületa 1,25 miljonit eurot;

b) ülikoolid või mittetulunduslikud uurimiskeskused;

c) institutsioonilised investorid, sealhulgas regionaalarengu fondid;

d) autonoomsed kohalikud omavalitsused, mille aastaeelarve on alla 10 miljoni euro ja milles on alla 5 000 elaniku.

3. “Seotud ettevõtted” on ettevõtted, millel on teineteisega mõni järgmistest suhetest:

a) ettevõte omab teises ettevõtted aktsionäride või osanike häälteenamust;

b) ettevõttel on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku teise ettevõtte haldus-, juht- või järelevalveorganite liikmetest;

c) ettevõttel on õigus rakendada teise ettevõtte suhtes valitsevat mõju, vastavalt teise ettevõttega sõlmitud lepingule või selle asutamislepingule või põhikirjale;

d) ettevõte, mis on teise ettevõtte osanik või liige, kontrollib vastavalt kokkuleppele ettevõtte teiste osanike või liikmetega üksi enamikku selle ettevõtte osanike või liikmete hääleõigustest.

Eeldatakse, et valitsev mõju puudub, kui lõike 2 teises lõigus loetletud investorid ei sekku otseselt ega kaudselt asjaomase ettevõtte juhtimisse, ilma et see mõjutaks nende õigusi osanikena.

Ettevõtted, millel on mõni esimeses lõigus nimetatud suhe läbi ühe või mitme teise ettevõtte ning lõikes 2 loetletud investorid loetakse samuti seotuks.

Ettevõtted, millel on üks või mitu nimetatud suhet füüsilise isiku või ühiselt tegutseva füüsiliste isikute rühma kaudu, loetakse samuti seotud ettevõteteks, kui nende tegevus või osa tegevusest toimub samal asjaomasel turul või lähiturgudel.

“Lähiturg” on tootmisahelas vahetult asjaomase turu ees või järel asuva toote või teenuse turg.

4. Välja arvatud lõike 2 teises lõigus sätestatud juhtudel, ei saa ettevõtet käsitada VKEna, kui 25 % või enam selle kapitalist või hääleõigustest on otseselt või kaudselt ühe või mitme riikliku asutuse ainu- või ühiskontrolli all.

5. Ettevõtted võivad deklareerida oma seisundi autonoomse ettevõtte, partnerettevõtte või seotud ettevõttena, sealhulgas andmed artiklis 2 sätestatud ülemmäärade kohta. Deklaratsiooni võib teha ka juhul, kui kapital jaguneb selliselt, et ei ole võimalik täpselt kindlaks teha selle omanikku, millisel juhul ettevõte võib heas usus deklareerida, et talle teadaolevalt ei kuulu ettevõttest 25 % või enam ühele ettevõttele või omavahel seotud ettevõtetele ühiselt. Neid deklaratsioone võib teha olenemata siseriiklike või ühenduse sätetega ette nähtud kontrollidest ja uurimistest.

Artikkel 4

Personali arvu ja rahaliste summade osas kasutatavad andmed ning võrdlusperiood

1. Töötajate arvu ja rahaliste summade osas kasutatakse viimase heakskiidetud aruandeperioodi andmeid ning need arvutatakse aastapõhiselt. Neid arvestatakse kontode sulgemise kuupäeva seisuga. Käibena esitatava summa arvutamiseks lahutatakse sellest lisandväärtusmaks (käibemaks) ja muud kaudsed maksud.

2. Kui ettevõte kontode sulgemise kuupäeval leiab, et ta on aasta jooksul ületanud või langenud allapoole artiklis 2 sätestatud töötajate arvu või rahalisi ülemmäärasid, ei too see kaasa keskmise suurusega, väikese või mikroettevõtte staatuse kaotust, välja arvatud juhul, kui ülemäärad ületatakse kahel järjestikusel arvestusperioodil.

3. Äsja asutatud ettevõtete puhul, mille raamatupidamisaruandeid ei ole veel heaks kiidetud, kehtestatakse piirmäärad majandusaasta käigus heas usus koostatud hinnanguliste näitajate alusel.

Artikkel 5

Personali arv

Personali arv on aasta tööühikute (ATÜ) arv, st kogu vaatlusaasta jooksul asjaomases ettevõttes või selle heaks täistööajaga töötanud isikute arv. Nende isikute töö, kes ei ole töötanud terve aasta, osalise tööajaga isikute töö, olenemata kestvusest, ja hooajatöötajate töö võetakse arvesse ATÜ murdosadena. Töötajad on:

a) palgatöötajad;

b) ettevõtte heaks töötavad isikud, kes alluvad ettevõttele ning loetakse töötajateks siseriikliku õiguse alusel;

c) omanikud-tegevjuhid;

d) ettevõtte korrapärases tegevuses osalevad partnerid, kes saavad ettevõttest rahalist kasu.

Personali hulka ei loeta praktikante ja üliõpilasi, kes on kutseõppelepingu alusel kutseoskusi omandamas. Arvesse ei võeta rasedust ja sünnitust ning lapsehoolduspuhkusi.

Artikkel 6

Ettevõtte andmete kindlakstegemine

1. Autonoomse ettevõtte puhul tehakse andmed, sealhulgas personali arv, kindlaks üksnes selle ettevõtte raamatupidamisaruannete põhjal.

2. Partnerettevõtteid või seotud ettevõtteid omava ettevõtte andmed, sealhulgas personali arv, tehakse kindlaks ettevõtte raamatupidamisaruannete ja muude andmete või, kui neid on, ettevõtte konsolideeritud aruannete põhjal või nende konsolideeritud aruannete põhjal, millesse ettevõte kuulub.

Esimeses lõigus viidatud andmed lisatakse asjaomase ettevõtte iga partnerettevõtte andmetele, mis asub sellest tootmisahelas vahetult ees- või tagapool. Liidetav osa on proportsionaalne omatava kapitali või hääleõiguste protsendiga (arvesse võetakse neist suuremat). Vastastikuse osaluse korral kasutatakse suurimat protsendimäära.

Esimeses ja teises lõigus nimetatud andmetele lisatakse 100 % iga ettevõtte andmetest, mis on asjaomase ettevõttega otseselt või kaudselt seotud, juhul kui neid andmeid aruannete konsolideerimisel juba arvesse ei võetud.

3. Lõike 2 kohaldamiseks võetakse andmed asjaomase ettevõtte partnerettevõtete kohta nende raamatupidamisaruannetest ja muudest, võimaluse korral konsolideeritud andmetest. Nendele lisatakse 100 % partnerettevõtetega seotud ettevõtete andmetest, välja arvatud juhul, kui nende andmeid on konsolideerimisel juba arvesse võetud.

Lõike 2 kohaldamiseks võetakse andmed asjaomase ettevõttega seotud ettevõtete kohta nende raamatupidamisaruannetest ja muudest, võimaluse korral konsolideeritud andmetest. Neile lisatakse võrdeliselt andmed selle seotud ettevõtte kõikide partnerettevõtete kohta, mis asuvad tootmisahelas sellest vahetult ees- või tagapool, välja arvatud juhul, kui neid on konsolideeritud aruannetes juba arvesse võetud protsendimäära ulatuses, mis on vähemalt proportsionaalne lõike 2 teise lõigu alusel kindlaks tehtud protsendimääraga.

4. Kui konsolideeritud aruannetes ei ole andmeid konkreetse ettevõtte kohta, arvutatakse personali arv selle partnerettevõtete andmete proportsionaalse kokkuliitmise teel, lisades andmed ettevõtete kohta, millega asjaomane ettevõte on seotud.

▼B









II LISA

Vorm kokkuvõtliku teabe esitamiseks juhul, kui rakendatakse mõnd käesoleva määrusega vabastatud abikava või kui antakse mõni käesoleva määrusega vabastatud kavaväline üksiktoetus







Kokkuvõtlik teave kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001 antava riigiabi kohta Esitatav teave Selgitavad märkused Liikmesriik Piirkond Märkige piirkonna nimi, kui abi annab keskvalitsusest madalam asutus. Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi Märkige abikava nimetus või üksiktoetuse puhul abisaaja nimi. Viimasel juhul ei ole aastaaruannet vaja! Õiguslik alus Esitage täpne viide abikava või üksiktoetuse siseriiklikule õiguslikule alusele. Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma Summad esitatakse eurodes või vajaduse korral omavääringus. Abikava puhul: märkige kõikide kavas sisalduvate abistamisvahendite osas eelarveeraldiste aastane üldsumma või hinnanguliselt aastas saamata jääv maksutulu. Üksiktoetuse puhul: märkige abi/saamata jääva maksutulu üldsumma. Vajaduse korral märkige ka see, mitu aastat makstakse abi osadena või mitu aastat jääb maksutulu saamata. Tagatiste puhul märkige kummalgi juhul (suurim) tagatud laenusumma. Abi suurim osatähtsus Märkige abi suurim osatähtsus või suurim abisumma abikõlbliku kululiigi kohta. Rakendamise kuupäev Märkige kuupäev, millest alates võib kava alusel abi anda või mil antakse üksiktoetus. Kava või üksiktoetuse kestus Märkige kuupäev (aasta ja kuu), milleni võib kava alusel abi anda, või üksiktoetuse puhul vajaduse korral viimase osamakse eeldatav kuupäev (aasta ja kuu). Abi eesmärk Peaeesmärk on endastmõistetavalt aidata VKEsid. Siia võib märkida täiendavad (teisesed) eesmärgid (nt üksnes väikeettevõtted või VKEd; investeerimisabi/nõustamine).

►(1) M2









III LISA

Komisjonile korrapäraselt esitatava aruande vorm

Nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastuvõetud grupierandimääruste alusel vabastatud abikavasid käsitlevate aastaaruannete vorm

Liikmesriigid peavad kasutama allpool esitatud vormi, et täita oma aruandekohustusi komisjoni ees, mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 kohaselt vastuvõetud grupierandimäärustest.

Aruanded tuleks esitada ka elektroonilises vormis.

Teave, mida nõutakse kõikide abikavade kohta, mis on vabastatud nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastuvõetud grupierandimääruste alusel

1. Abikava nimetus

2. Kohaldatav komisjoni erandimäärus

3. Kulud Iga kavas sisalduva abistamisvahendi või üksiktoetuse (nt tagastamatu abi, sooduslaen jne) kohta tuleb esitada eraldi teave. Arvud esitatakse eurodes või vajaduse korral omavääringus. Maksukulude puhul tuleb teatada aastas saamata jääv maksutulu. Kui täpseid arve ei ole saadaval, võib saamata jääv tulu olla hinnanguline. Need kuluandmed tuleks esitada järgmiselt: iga kavas sisalduva abistamisvahendi (nt tagastamatu abi, sooduslaen, tagatis jne) kohta esitatakse aruandeaasta kohta: 3.1. kohustused, (hinnanguliselt) saamata jääv maksutulu või muu saamata jääv tulu, andmed tagatiste kohta jm uute toetatavate meetmete puhul. Tagatiskavade korral tuleks esitada uute antud tagatiste kogusumma; 3.2. tegelikud maksed (hinnanguliselt) saamata jääv maksutulu või muu saamata jääv tulu, andmed tagatiste kohta jm uute ja käimasolevate meetmete puhul. Tagatiskavade korral tuleks esitada järgmised andmed: kehtivate tagatiste kogusumma, tulu kindlustusmaksetelt, tagasinõutud summad, makstud hüvitised, kava tegevustulemus aruandeaastal; 3.3. uute toetatavate meetmete arv; 3.4. uute meetmetega loodud või säilitatud töökohtade hinnanguline arv (võimaluse korral); 3.5. uute meetmetega toetatavate investeeringute hinnanguline üldsumma; 3.6. punktis 3.1 kirjeldatud summade jaotus kas NUTSi ( 15 ) 2. või madalama tasandi kohaste piirkondade või artikli 87 lõike 3 punktide a ja c kohaste ning mittetoetatavate piirkondade kaupa; 3.7. punktis 3.1 kirjeldatud summade jaotus abisaajate tegevusalade kaupa (kui toetatakse rohkem kui üht tegevusala, märkige iga tegevusala osatähtsus): söe kaevandamine; töötlev tööstus, millest: teras, laevaehitus, sünteeskiud, mootorsõidukid, muu töötlev tööstus (täpsustage); teenused, millest: veoteenused, finantsteenused, muud teenused (täpsustage); muud tegevusalad (täpsustage).

4. Muud andmed ja märkused