1986R2930 — ET — 29.12.1994 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2930/86, 22. september 1986, kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.9.1986, p.1)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2930/86,

22. september 1986,

kalalaevade omaduste määratlemise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühise kalanduspoliitika raames viidatakse kalalaevade sellistele omadustele nagu laeva pikkus, laius, kogumahutavus, kasutuselevõtu kuupäev ja masina võimsus; kalastustingimuste ühtlustamiseks ühenduses on tingimata vaja, et kalalaevade omaduste määratlemisel kasutataks ühesuguseid eeskirju; kokkulepitud määratlused peavad võimalikult suures osas vastama liikmesriikides praegu kasutusel olevatele laeva omaduste määratlustele; seetõttu peab ühenduse tegevus selles valdkonnas põhinema algatustel, mida on juba teinud rahvusvaheliste organisatsioonide asjatundjad; mitmed liikmesriigid on juba ratifitseerinud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) egiidi all koostatud Torremolinose rahvusvahelise kalalaevade ohutuse konventsiooni (1977) ning vastavalt soovitusele 80/907/EMÜ ( 3 ) tuleks see ratifitseerida ka teistel liikmesriikidel; eespool nimetatud organisatsiooni egiidi all Londonis 1969. aastal koostatud rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni on ratifitseerinud juba kõik liikmesriigid, välja arvatud Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Portugali Vabariik; Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon on koostanud sisepõlemismootorite standardid, mida liikmesriikides juba laialdaselt kasutatakse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Üldsäte

Kalalaevade omaduste määratlused, mis on käesoleva määrusega vastu võetud, võetakse kasutusele kõikides kalandust käsitlevates ühenduse eeskirjades.

Artikkel 2

Pikkus

1. Laeva pikkuseks loetakse laeva kogupikkust, mida määratletakse vööri kõige eesmisema punkti ning ahtri kõige tagumisema punkti vahelise sirgjoone pikkusena.

Käesolevas määratluses:

a) kuuluvad vööri koosseisu laevakere veekindel osa, pakk, vöörtääv ja eesmine umbreeling (kui see on paigaldatud), kuid vööri koosseisu ei kuulu pukspriidid ja varbreelingud;

b) kuuluvad ahtri koosseisu laevakere veekindel osa, ahtripeegel, pupp, slipp ja umbreeling, kuid ahtri koosseisu ei kuulu varbreelingud, väikepoomid, peajõuseade, roolid ja rooliseade ning tuukritrepid ja tuukriplatvormid.

Kogupikkust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

2. Ühenduse õigusaktides mainitud perpendikulaaridevaheline pikkus tähendab vastavalt rahvusvahelises kalalaevade ohutuse konventsioonis määratletule kõige eesmisema ja kõige tagumisema perpendikulaari vahelist kaugust.

Perpendikulaaridevahelist kaugust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 3

Laius

▼M1

Laeva laius on suurim laius, nagu on määratletud rahvusvahelises laevade mõõtmise konventsioonis, edaspidi “1969. aasta konventsioon”.

▼B

Üldlaiust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 4

Mahutavus

▼M1

1.

a) Kalalaeva mahutavus on kogumahutavus, nagu on määratletud 1969. aasta konventsiooni I lisas.

b) Kõikide selliste uute kalalaevade kogumahutavust, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem ja mille ehitamist on alustatud pärast 18. juulit 1994, mõõdetakse nii, nagu on määratletud 1969. aasta konventsiooni I lisas.

c) Selliste uute ja olemasolevate kalalaevade kogumahutavust, mille kogupikkus on alla 15 meetri, mõõdetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatud valemile.

d) Kõikide selliste olemasolevate laevade kogumahutavust, mille teoreetiline pikkus on 24 meetrit või rohkem, mõõdetakse uuesti kooskõlas 1969. aasta konventsiooni I lisaga enne 18. juulit 1994. Sellesse klassi kuuluvate laevade puhul, mis ei tee rahvusvahelisi sõite 1969. aasta konventsioonis määratletud tähenduses ja mis on seega kõnealuse konventsiooni sätete täitmisest vabastatud, lükatakse seda tähtaega edasi kuni 31. detsembrini 1994.

e) Arvestades lõikeid 2 ja 3 võib selliste olemasolevate laevade kogumahutavust, mille teoreetiline pikkus on 15 meetrit või rohkem, kuid alla 24 meetri, hinnata kooskõlas käesoleva määruse lisas sätestatud metoodikaga asjaoludel, mille korral komisjon käsitleb neid väärtusi piisavalt täpsetena. Liikmesriigid mõõdavad sellesse klassi kuuluvate laevade mahutavust kooskõlas 1969. aasta konventsiooni I lisaga järgmistel asjaoludel: — laevaomaniku taotluse korral, — laevaomaniku esitatud avalduse korral osaleda laevaga mõnes programmis, mille raames makstakse ühenduse rahalist abi, kui selline abi sõltub laeva mahutavusest. Kalandus- ja akvakultuurisektorile selle toodete töötlemiseks ja turustamiseks ühenduse struktuuriabi andmise kriteeriume ja korda käsitleva nõukogu 21. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3699/93 ( 4 ) kohaselt antavat ühenduse abi rakendatakse siiski kooskõlas kõnealuse määruse kehtivate sätetega. Kuni 1. jaanuarini 2004 võib määruse (EÜ) nr 3699/93 artikleid 8 ja 9 käsitlevate abiprogrammide rakendamisel säilitada viite brutoregistertonnides väljendatud mahutavusele, tingimusel et kõnealuse mõõtühikuga seotud andmetest on komisjonile teatatud 18. juuliks 1994 ühenduse kalalaevade registrit käsitleva komisjoni 19. jaanuari 1994. aasta määruses (EÜ) nr 109/94 ( 5 ) sätestatud korras, — kui laeva omadusi muudetakse või täiendatakse niivõrd, et liikmesriigi pädeva asutuse arvates muutub ka olemasolev mahutavus oluliselt. Liikmesriigid tagavad, et kõik ülejäänud sellesse klassi kuuluvad laevad mõõdetakse uuesti enne 1. jaanuari 2004 kooskõlas 1969. aasta konventsiooni I lisaga.

▼B

2. Ühenduse eeskirjades määratletakse puhasmahutavust vastavalt eespool nimetatud I lisale.

Artikkel 5

Masina võimsus

1. Masina üldvõimsuse all mõistetakse pideval töörežiimil iga mootori hoorattalt mõõdetud maksimaalvõimsuste summat, mida saab mehaaniliselt, elektriliselt, hüdrauliliselt või muul viisil rakendada laeva liikumapaneva jõu tekitamiseks. Kui reduktor on masinasse sisse ehitatud, siis mõõdetakse võimsust selle võlli äärikult.

Mootori jõul töötavate abimasinate võimsust ei lahutata üldvõimsusest.

Masina võimsust väljendatakse kilovattides (kW).

2. Masina võimsust pideval töörežiimil määratletakse vastavalt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni soovitatud ja 1981. aasta oktoobris 2. trükina ilmunud rahvusvahelise standardi ISO 3046/1 nõuetele.

3. Vajalikud muudatused lõikes 2 ettenähtud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 170/83 ( 6 ) artiklis 14 ettenähtud korras.

Artikkel 6

Kasutuselevõtu kuupäev

Kasutuselevõtu kuupäevaks loetakse ametliku ohutustunnistuse esmakordse väljaandmise kuupäev.

Kui ametlikku ohutustunnistust pole välja antud, loetakse kasutuselevõtu kuupäevaks laeva kalalaevade registrisse esmakordse kandmise kuupäev.

Enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kasutuselevõetud kalalaevade kasutuselevõtu kuupäevaks loetakse kuupäev, millal kõnealused laevad esmakordselt kanti ametlikku kalalaevade registrisse.

Artikkel 7

Lõppsätted

1. Käesolev määrus jõustub kolmanda kuu esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

2. Enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kasutuselevõetud laevade omaduste suhtes kohaldatakse artikleid 2, 3, 4 ja 5 siiski alles alates 18. juulist 1994, välja arvatud nende laevade omaduste suhtes, mida on muudetud ajavahemikul käes-oleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 18. juulini 1994.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









LISA

Uued laevad kogupikkusega alla 15 meetri

Selliste uute kalalaevade kogumahutavus, mille kogupikkus on alla 15 meetri, on määratletud järgmiselt:

kus K1 = 0,2 + 0,02 log10 V

ja V on maht, mis leitakse järgmiselt:

kus:

Loa = kogupikkus (määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikkel 2)

B1 = laius meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile

T1 = süvis meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile

a1 = Loa funktsioon

Olemasolevad laevad kogupikkusega alla 15 meetri

Selliste olemasolevate kalalaevade kogumahutavus, mille kogupikkus on alla 15 meetrit, on määratletud järgmiselt:

kus V on maht, mis leitakse järgmiselt:

kus:

B1 = laius meetrites

T1 = süvis meetrites

a2 = Loa funktsioon

Laevad, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem, kuid mille teoreetiline pikkus on alla 24 meetri

Selliste laevade kogumahutavus, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem, kuid mille teoreetiline pikkus on alla 24 meetri, on määratletud järgmiselt:

kus V on suletud ruumide kogumaht, nagu on määratletud 1969. aasta konventsioonis.

Olemasolevate laevade puhul võib V arvutada järgmise valemiga:

kus:

a3 = Loa , B1, T1 ja ehitamisaasta funktsioon.

Funktsioonid a1, a2 ja a3 määratakse kindlaks liikmesriikide laevastikest kogutud representatiivsete valimite statistilise analüüsi põhjal. Komisjoni otsuses määratletakse need valimid koos mõõdetega B1 ja T1 ning valemite kohaldamise üksikasjalike eeskirjadega.