01999A0909(01) — ET — 01.03.2014 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vaheline PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING (ELT L 239 9.9.1999, lk 3)

Muudetud:









▼B

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vaheline

PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING ( *1 )







BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi “liikmesriigid”, ning EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja ARMEENIA VABARIIK teiselt poolt, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Armeenia Vabariigi vahelisi sidemeid ja nende ühiseid väärtusi, TÕDEDES, et ühendus ja Armeenia Vabariik soovivad neid sidemeid tugevdada ning panna aluse partnerlusele ja koostööle, mis tugevdaksid ja laiendaksid suhteid, mis on loodud varem, eelkõige 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu (NSVL) vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Armeenia Vabariigi tahet tugevdada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis ongi partnerluse põhialus, ARVESTADES lepinguosaliste tahet edendada nii rahvusvahelist rahu ja julgeolekut kui ka vaidluste rahumeelset lahendamist ning teha selleks koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Armeenia Vabariigi vankumatut tahet rakendada täiel määral kõiki Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) lõppakti, Madridi ja Viini järelkohtumiste lõppdokumentide, CSCE Bonni majanduskoostöökohtumise dokumendi, Pariisi uue Euroopa harta ja CSCE 1992. aasta Helsingi dokumendi “Muutuste esitatavad väljakutsed” põhimõtteid ja sätteid ning muid OSCE põhidokumente, TÕDEDES sellega seoses, et Armeenia Vabariigi sõltumatuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse toetamine aitab kaasa rahu ja stabiilsuse tagamisele Euroopas, OLLES VEENDUNUD, kui tähtis on õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inimõiguste austamine, mitmeparteilise süsteemi ja vabade ja demokraatlike valimiste sisseseadmine ning majanduse piirangutest vabastamine turumajanduse saavutamiseks, USKUDES, et käesoleva partnerlus- ja koostöölepingu täielik rakendamine eeldab ja toetab Armeenia Vabariigi poliitiliste, majanduslike ja õigusreformide jätkumist ja lõpuleviimist ning koostööks vajalike tingimuste loomist, pidades silmas eelkõige CSCE Bonni kohtumise järeldusi, SOOVIDES ergutada käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades piirkondlikku koostööd naaberriikidega, et suurendada heaolu ja püsivust selles piirkonnas, ning eelkõige algatusi, mille eesmärk on soodustada koostööd ja vastastikust usaldust Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide ja teiste naaberriikide vahel, SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, TÕDEDES JA TOETADES Armeenia Vabariigi soovi luua tihe koostöö Euroopa institutsioonidega, ARVESTADES vajadust soodustada investeeringuid Armeenia Vabariiki, kaasa arvatud energeetikasektorisse, ning sellega seoses tähtsust, mida ühendus ja selle liikmesriigid omistavad energiatoodete võrdsetele transiidi- ja eksporditingimustele; kinnitades ühenduse ja selle liikmesriikide ning Armeenia Vabariigi ühinemist Euroopa energiahartaga ning Euroopa energiaharta lepingu ja energiakasutuse tõhusust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli täielikku rakendamist, VÕTTES ARVESSE ühenduse valmisolekut pakkuda vajaduse korral majanduskoostööd ja tehnilist abi, PIDADES SILMAS lepingu kasulikkust, sest see soodustab Armeenia Vabariigi ning Euroopa ja selle lähipiirkondade laiema koostööruumi järkjärgulist vastastikust lähenemist ning Armeenia järkjärgulist ühinemist avatud rahvusvahelise süsteemiga, ARVESTADES lepinguosaliste kohustust liberaliseerida kaubandust Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade kohaselt, OLLES TEADLIK vajadusest parandada äritegevust ja investeeringuid mõjutavaid tingimusi ning äriühingute asutamise, tööjõu, teenuste pakkumise ja kapitali liikumisega seotud tingimusi, TERVITADES JA TUNNUSTADES Armeenia Vabariigi jõupingutuste tähtsust, mille eesmärk on üleminek riikliku kaubandusega tsentraliseeritud plaanimajanduselt turumajandusele, OLLES VEENDUNUD, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkujundamisel ja tehnoloogia ajakohastamisel hädavajalik, SOOVIDES alustada tihedat keskkonnakaitsealast koostööd, võttes arvesse lepinguosaliste omavahelist sõltuvust selles valdkonnas, TUNNISTADES, et ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontrollimine on käesoleva lepingu üks põhieesmärke, SOOVIDES panna aluse kultuurialasele koostööle ja parandada teabevahetust, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.







Artikkel 1

Käesolevaga pannakse alus partnerlusele ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel. Selle partnerluse eesmärgid on järgmised:

— luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada poliitilisi suhteid,

— toetada Armeenia Vabariigi pingutusi oma demokraatia tugevdamisel, majanduse arendamisel ja turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel,

— edendada lepinguosaliste kaubavahetust, investeeringuid ja üksmeelseid majandussuhteid, et seeläbi soodustada nende majanduse püsivat arengut,

— panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus-, mittesõjalisele teadus- ja tehnoloogia- ning kultuurikoostööle.







I

JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 2

Demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste ning turumajanduse põhimõtete, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja käesoleva lepingu oluline osa.

Artikkel 3

Lepinguosalised leiavad, et heaolu ja stabiilsuse tagamiseks endise Nõukogude Liidu piirkonnas peaksid Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu lagunemisel tekkinud uued sõltumatud riigid (edaspidi “sõltumatud riigid”) jätkama ja arendama omavahelist koostööd Helsingi lõppakti põhimõtete ning rahvusvahelise õiguse kohaselt ja heanaaberlike suhete vaimus, ning püüavad seda protsessi igati soodustada.

Artikkel 4

Lepinguosalised vaatavad vajaduse korral läbi muutunud asjaolud Armeenia Vabariigis, eelkõige need, mis on seotud sealsete majandustingimuste ja turumajandusele orienteeritud majandusreformide elluviimisega. Koostöönõukogu võib anda lepinguosalistele soovitusi käesoleva lepingu iga osa edasiarendamise kohta, pidades silmas kõnealuseid olusid.







II

JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 5

Lepinguosalised alustavad korrapärast poliitilist dialoogi, mida nad kavatsevad arendada ja süvendada. See täiendab ja tugevdab ühenduse ja Armeenia Vabariigi vastastikust lähenemist, toetab Armeenias toimuvaid poliitika ja majanduse muutusi ning soodustab uute koostöövormide loomist. Poliitiline dialoog

— tugevdab Armeenia Vabariigi sidemeid ühenduse ja selle liikmesriikide ning seeläbi kõikide demokraatlike riikidega. Käesoleva lepingu abil saavutatud majanduslik lähenemine tihendab poliitilisi suhteid,

— toob kaasa seisukohtade olulise lähenemise vastastikust huvi pakkuvates rahvusvahelistes küsimustes, mis suurendab piirkonna julgeolekut ja stabiilsust ja edendab Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide edasist arengut,

— näeb ette, et lepinguosalised püüavad teha koostööd Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamise, demokraatia põhimõtete järgimise, inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inimõiguste austamise ja edendamise küsimustes, ning peavad vajaduse korral vastavates küsimustes nõu.

Selline dialoog võib toimuda piirkondlikul tasandil, et aidata kaasa piirkondlike konfliktide ja pingete lahendamisele.

Artikkel 6

Ministrite tasandil toimub poliitiline dialoog artikli 78 alusel moodustatud koostöönõukogus ja vastastikusel kokkuleppel ka mujal.

Artikkel 7

Lepinguosalised kasutavad poliitiliseks dialoogiks ka muid võimalusi ja vahendeid, eelkõige järgmisi:

— korrapärased kohtumised kõrgemate ametnike tasandil ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi esindajate vahel,

— lepinguosaliste vaheliste diplomaatiliste kanalite täielik kasutamine, sealhulgas asjakohased kahe- ja mitmepoolsed sidemed, näiteks kohtumised Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja OSCE raames ja mujal,

— kõik muud vahendid, sealhulgas võimalikud ekspertide kohtumised, mis soodustaksid selle dialoogi süvendamist ja arendamist.

Artikkel 8

Parlamendi tasandil peetakse poliitilist dialoogi artikli 83 kohaselt loodavas parlamentaarses koostöökomitees.







III

JAOTIS

KAUBAVAHETUS

Artikkel 9

1. Kõikides valdkondades kohtlevad lepinguosalised teineteist enamsoodustuskorras järgmistes küsimustes:

— impordi- ja ekspordimaksud ja tollimaksud, kaasa arvatud nende tollimaksude ja maksude tasumise kord,

— tollivormistuse, transiidi, ladude ja ümberlaadimisega seotud sätted,

— maksud ja muud riigisisesed lõivud, mida otse või kaude kohaldatakse importkaupade suhtes,

— makseviisid ja selliste maksete ülekanded,

— eeskirjad, mis käsitlevad kaupade müüki, ostu, vedu, turustamist ja kasutamist siseturul.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata järgmiste soodustuste suhtes:

a) soodustused, mis on antud eesmärgiga luua tolliliit või vabakaubanduspiirkond või sellise liidu või piirkonna loomise tõttu;

b) soodustused, mis on antud teatavatele riikidele WTO eeskirjade ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt;

c) soodustused, mis antakse naaberriikidele piiriliikluse hõlbustamiseks.

3. Üleminekuajal, mis lõpeb Armeenia Vabariigi ühinemisel WTOga või 31. detsembril 1998, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei kohaldata lõike 1 sätteid I lisas määratletud soodustuste suhtes, mida Armeenia Vabariik annab teistele NSVLi lagunemisel tekkinud riikidele.

Artikkel 10

1. Lepinguosalised leiavad üksmeelselt, et vaba transiidi põhimõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltingimus.

Seoses sellega tagab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade piiranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu.

2. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse GATTi V artikli lõigete 2–5 sätteid.

3. Käesoleva artikli eeskirjad ei piira teatavate valdkondadega, eelkõige transpordiga, või lepinguosaliste vahel kokku lepitud toodetega seotud erieeskirjade kohaldamist.

Artikkel 11

Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõlemat lepinguosalist siduvatest kaupade ajutise impordi rahvusvahelistest konventsioonidest, vabastab kumbki lepinguosaline lisaks sellele teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordimaksudest ja tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel juhtudel ja sellises korras, mis on sätestatud mõnes muus asjakohases teda siduvas rahvusvahelises konventsioonis. Arvesse võetakse tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud.

Artikkel 12

1. Armeenia Vabariigist pärinevaid kaupu imporditakse ühendusse koguseliste piiranguteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 14, 17 ja 18 kohaldamist.

2. Ühendusest pärinevaid kaupu imporditakse Armeenia Vabariiki koguseliste piirangute ja samaväärse toimega meetmeteta.

Artikkel 13

Lepinguosaliste omavahelises kaubavahetuses kasutatakse turuhindu.

Artikkel 14

1. Kui mõnda toodet imporditakse ühe lepinguosalise territooriumile sellistes suurendatud kogustes või sellistel tingimustel, et see kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaiseid tootjaid, võib sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Armeenia Vabariik võtta asjakohaseid meetmeid järgmises korras ja järgmiste tingimuste kohaselt.

2. Enne meetmete võtmist või lõike 4 kohastel juhtudel võimalikult kiiresti pärast nende võtmist esitab sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Armeenia Vabariik koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus XI jaotise kohaselt.

3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua lepinguosalised olukorra vältimise meetmetes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast koostöönõukogu poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenud lepinguosaline piirata asjakohaste toodete importi sellises ulatuses ja niikaua, kui on vaja kahju vältimiseks või heastamiseks, või võtta muid sobivaid meetmeid.

4. Kriitilistes olukordades, kus viivitamine põhjustaks raskesti heastatavat kahju, võivad lepinguosalised võtta meetmeid enne nõupidamist tingimusel, et nõupidamise ettepanek tehakse kohe pärast selliste meetmete võtmist.

5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel eelistavad lepinguosalised neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem.

6. Käesolev artikkel ei piira ega mõjuta kumbagi lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel GATTi VI artikli, GATTi VI artikli rakendamise lepingu, GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kokkuleppe või asjakohaste riigisiseste õigusaktide kohaselt.

Artikkel 15

Lepinguosalised kohustuvad kaaluma käesoleva nendevahelist kaubavahetust käsitleva lepingu sätete edasiarendamist vastavalt olukorrale, sealhulgas Armeenia Vabariigi WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale. Koostöönõukogu võib lepinguosalistele anda selliste edasiarenduste kohta soovitusi, mida heakskiitmise korral võidakse lepinguosaliste menetluste kohaselt sõlmitud kokkuleppe alusel ellu viia.

Artikkel 16

Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsmise, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste kaitsmisega või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 17

Käesolevat jaotist ei kohaldata kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50–63 kuuluvate tekstiiltoodetega kauplemise suhtes. Nende toodetega kauplemist korraldab eraldi leping, mis parafeeriti 18. jaanuaril 1996 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1996.

Artikkel 18

1. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist korraldatakse käesoleva jaotise sätetega, välja arvatud artikkel 12.

2. Asutatakse söe- ja teraseküsimuste siderühm, kuhu kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi esindajad.

Siderühm vahetab korrapäraselt teavet kõikide lepinguosalisi huvitavate söe- ja teraseküsimuste kohta.

Artikkel 19

Tuumamaterjalidega kaubeldakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätete kohaselt. Vajaduse korral kaubeldakse tuumamaterjalidega Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Armeenia Vabariigi vahel sõlmitava erilepingu sätete kohaselt.







IV

JAOTIS

ÄRITEGEVUST JA INVESTEERIMIST KÄSITLEVAD SÄTTED







I

PEATÜKK

TÖÖTINGIMUSED

Artikkel 20

1. Kui liikmesriigis kohaldatavatest seadustest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, püüavad ühendus ja liikmesriigid tagada, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavaid Armeenia kodanikke ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel, võrreldes liikmesriigi kodanikega.

2. Kui Armeenia Vabariigis kohaldatavatest seadustest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, tagab Armeenia, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel Armeenia Vabariigi territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel, võrreldes Armeenia kodanikega.

Artikkel 21

Koostöönõukogu uurib, kuidas saab parandada äriga tegelejate töötingimusi kooskõlas lepinguosaliste rahvusvahelistekohustustega, kaasa arvatud CSCE Bonni kohtumise dokumendis ette nähtud kohustused.

Artikkel 22

Koostöönõukogu annab soovitusi artiklite 20 ja 21 rakendamiseks.







II

PEATÜKK

ÄRIÜHINGUTE ASUTAMIST JA TEGEVUST KÄSITLEVAD TINGIMUSED

Artikkel 23

1. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad Armeenia äriühingutele artikli 25 punkti d kohasel asutamisel vähemalt sama soodsaid asutamistingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele.

2. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad nende territooriumil asutatud Armeenia äriühingute tütarettevõtjatele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui ühenduse äriühingutele, ilma et see piiraks IV lisas loetletud reservatsioonide kohaldamist.

3. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad nende territooriumil asutatud Armeenia äriühingute filiaalidele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühingute filiaalidele.

4. Armeenia Vabariik võimaldab ühenduse äriühingutele artikli 25 punkti d kohasel asutamisel vähemalt sama soodsaid tingimusi kui Armeenia äriühingutele või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele, olenevalt sellest, mis on soodsam, ning võimaldab oma territooriumil asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtjatele ja filiaalidele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui Armeenia äriühingutele või filiaalidele või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele või filiaalidele, olenevalt sellest, mis on soodsam.

Artikkel 24

1. Artikli 23 sätteid ei kohaldata õhu-, sisevee- ja meretranspordi suhtes, ilma et see piiraks artikli 97 kohaldamist.

2. Mõlemad lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise laevandusettevõtjatel, kes osutavad rahvusvahelisi mereveoteenuseid, kaasa arvatud osaliselt merel toimuvad ühendveod, arendada oma territooriumil allpool nimetatud äritegevust kas tütarettevõtja või filiaali vormis, võimaldades vähemalt sama soodsaid asutamis- ja tegevustingimusi kui need, mida võimaldatakse oma äriühingutele või mõne kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtjatele või filiaalidele, sõltuvalt sellest, millised tingimused on soodsamad, järgides seejuures kummagi lepinguosalise kehtivaid õigusnorme.

3. Silmas on peetud järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav:

a) meretransporditeenuste ja nendega seotud teenuste turustamine ja müük vahetult klientidele pakkumisest kuni arve esitamiseni, sõltumata sellest, kas neid teenuseid osutab või pakub teenuse osutaja ise või selline teenuse osutaja, kellega teenuste müüjal on püsivad ärisuhted;

b) igasuguste transporditeenuste ja nendega seotud teenuste, sealhulgas ühendtransporditeenuste pakkumiseks vajalike sisemaatransporditeenuste, eelkõige sisevee-, maantee- ja raudteetransporditeenuste ostmine ja kasutamine enda huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele);

c) veo- ja tollidokumentide või muude veetavate kaupade päritolu ja laadiga seotud dokumentidega seotud dokumentide koostamine;

d) äriteabe andmine igasuguste vahenditega, kaasa arvatud arvutipõhised infosüsteemid ja elektrooniline andmevahetus (kui telekommunikatsiooniga seotud mittediskrimineerivatest piirangutest ei tulene teisiti);

e) ärisuhete loomine kohalike laevandusettevõtjatega, sealhulgas osalemine äriühingu aktsiakapitalis ja kohapeal palgatavate inimeste töölevõtmine (välismaalastest töötajate puhul käesoleva lepingu asjakohaste sätete järgi);

f) äriühingute nimel tegutsemine, muu hulgas korraldades vajaduse korral laevade sadamaskäike või lasti vastuvõtmist.

Artikkel 25

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) ühenduse äriühing või Armeenia äriühing – äriühing, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi või Armeenia Vabariigi õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt ühenduse või Armeenia Vabariigi territooriumil. Liikmesriigi või Armeenia Vabariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingut, kellel on vastavalt ühenduse või Armeenia Vabariigi territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitletakse siiski vastavalt ühenduse või Armeenia äriühinguna, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Armeenia Vabariigi majandusega;

b) äriühingu tütarettevõtja – esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all olev äriühing;

c) äriühingufiliaal – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

d) asutamine – punktis a nimetatud ühenduse või Armeenia äriühingu õigus alustada majandustegevust, asutades tütarettevõtjaid ja filiaale vastavalt Armeenia Vabariigis või ühenduses;

e) tegevus – majandustegevus;

f) majandustegevus – tööstuslik, kaubanduslik ja kutsealane tegevus.

Rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteid ka vastavalt väljaspool ühendust või Armeenia Vabariiki asuvate liikmesriigi või Armeenia kodanike suhtes ning väljaspool ühendust või Armeenia Vabariiki asutatud ja vastavalt liikmesriigi või Armeenia kodanike kontrollitavate laevandusettevõtjate suhtes, kui nende laevad on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Armeenia Vabariigis kooskõlas asjakohaste õigusaktidega.

Artikkel 26

1. Käesoleva lepingu muudest sätetest hoolimata ei takistata lepinguosalist võtmast meetmeid järelevalvekaalutlustel, sealhulgas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kui niisugused meetmed on vastuolus käesoleva lepingu sätetega, ei või neid kasutada selleks, et lepinguosaline saaks kõrvale hoiduda käesoleva lepingu järgsete kohustuste täitmisest.

2. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses olevat konfidentsiaalset või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

3. Käesolevas lepingus on “finantsteenused” III lisas kirjeldatud tegevus.

Artikkel 27

Käesoleva lepingu sätted ei takista kumbagi lepinguosalist kohaldamast meetmeid, mida on vaja, et vältida käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele.

Artikkel 28

1. Olenemata käesoleva jaotise I peatüki sätetest on vastavalt Armeenia Vabariigi või ühenduse territooriumil asutatud ühenduse või Armeenia äriühingul õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel vastavalt Armeenia Vabariigi või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesriigi või Armeenia kodanikud, tingimusel et need töötajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes äriühingud või filiaalid. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab ainult ajavahemikku, milleks neid on tööle võetud.

2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi “organisatsioonid”, võtmeisikud on punktis c määratletud “äriühingusiseselt üleviidavad isikud”, kes kuuluvad järgmisse liigitusse tingimusel, et organisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v.a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta:

a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult juhivad ettevõtet ja kelle tegevust äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ jälgib (jälgivad) või juhib (juhivad) ning kelle pädevuses on

— ettevõtte, selle osakonna või allüksuse juhtimine,

— teiste järelevalve-, kutse- või juhtiva tegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll,

— isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus;

b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõttes vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine töötajate hulka, kelle erialal on nõutav luba;

c) äriühingusiseselt üleviidav isik – füüsiline isik, kes töötab organisatsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seoses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumile; asjaomase organisatsiooni peamine äritegevuse koht peab olema lepinguosalise territooriumil ja üleviimine peabtoimuma selle organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tüta rettevõttesse), kelle majandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on tegelikult samasugune.

Artikkel 29

1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et vältida niisuguseid meetmeid või samme, mis kitsendavad teineteise äriühingute asutamis- ja tegevustingimusi, võrreldes käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga.

2. Käesoleva artikli sätted ei piira artikli 37 kohaldamist: artikli 37 alla kuuluvaid olukordi reguleerivad üksnes nimetatud artikli sätted.

3. Partnerluse ja koostöö vaimus tegutsedes ning artikli 43 sätteid silmas pidades teatab Armeenia Vabariigi valitsus ühendusele oma kavatsustest esitada või vastu võtta selliseid uusi õigusaktide eelnõusid, mis käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga võrreldes võivad kitsendada ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide asutamis- ja tegevustingimusi Armeenia Vabariigis. Ühendus võib nõuda Armeenia Vabariigilt selliste õigusaktide eelnõude edastamist ja neid käsitleva nõupidamise alustamist.

4. Kui Armeenia Vabariigis kehtestatavad uued õigusaktid kitsendaksid tema territooriumil asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide tegevustingimusi, võrreldes lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga, ei kohaldata neid õigusnorme kolme aasta jooksul nende tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes, mis olid asjakohase õigusakti jõustumiskuupäevaks Armeenia Vabariigis juba asutatud.







III

PEATÜKK

TEENUSTE PIIRÜLENE OSUTAMINE ÜHENDUSE JA ARMEENIA VABARIIGI VAHEL

Artikkel 30

1. Lepinguosalised kohustuvad käesoleva peatüki sätete kohaselt astuma vajalikke samme, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse ja Armeenia äriühingutel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguosaliste teenindussektori arengut.

2. Koostöönõukogu annab soovitusi lõike 1 rakendamiseks.

Artikkel 31

Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada Armeenia Vabariigis turule orienteeritud teenindusvaldkondi.

Artikkel 32

1. Lepinguosalised kohustuvad tõhusalt kohaldama põhimõtet, mis tagab kaubanduslikel alustel toimuva piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele:

a) eespool nimetatud säte ei piira käesoleva lepingu ühe või teise osalise suhtes kohaldatavaid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonist liinilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendi kohta. Liinid, mis ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad tegutseda, konkureerides konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubanduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet;

b) lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnusjoon.

2. Lõike 1 põhimõtete kohaldamisel toimivad lepinguosalised järgmiselt:

a) ei kohalda alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse liikmesriikide ja endise Nõukogude Liidu vaheliste kahepoolsete lepingute lastijaotussätteid;

b) ei kehtesta edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega lastijaotusklausleid, välja arvatud niisugustel erakordsetel asjaoludel, kui käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel;

c) keelavad edaspidi lastijaotuskokkulepete sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes;

d) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, millel võib olla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste meretransporditeenuste vabale osutamisele.

3. Muu hulgas võimaldavad lepinguosalised teise lepinguosalise kodanike või äriühingute kasutuses olevatele laevadele rahvusvahelisele kaubandusele avatud sadamatele juurdepääsul, sadamate infrastruktuuride ja abiteenuste kasutamisel ning sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning kaikohtade ja peale- ja mahalaadimisvahendite kasutamisel vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laevadele.

4. Ühenduse kodanikud ja äriühingud, kes osutavad rahvusvahelisi meretransporditeenuseid, võivad vabalt osutada rahvusvahelisi mere- ja jõetransporditeenuseid Armeenia Vabariigi siseveekogudel ja vastupidi.

Artikkel 33

Et tagada lepinguosaliste vahelise veonduse kooskõlaline areng, mis on kohandatud nende kaubandusvajadustele, võivad lepinguosalised pärast käesoleva lepingu jõustumist ja nõupidamisi sõlmida vajaduse korral erilepinguid, mis käsitlevad vastastikuse turulepääsu ja teenuste osutamise tingimusi maantee-, raudtee- ja sisevee- ning vajaduse korral õhutranspordis.







IV

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 34

1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra, julgeoleku või rahvatervise seisukohalt.

2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on emma-kumma lepinguosalise territooriumil kas või vahetevahel seotud avaliku võimu teostamisega.

Artikkel 35

Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepingu osalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist ja seal viibimist, töötamist, töötingimusi ja elamaasumist ning teenuste osutamist, tingimusel et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Nimetatud säte ei piira artikli 34 kohaldamist.

Artikkel 36

Armeenia äriühingute ja ühenduse äriühingute ühise kontrolli all ja ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldatakse samuti II–IV peatüki sätteid.

Artikkel 37

Tingimused, mida üks lepinguosaline võimaldab teisele käesoleva lepingu alusel, ei või alates päevast, millest jääb üldisest teenuskaubanduse kokkuleppest (GATS) tulenevate kohustuste jõustumise kuupäevani üks kuu, olla GATSiga hõlmatud valdkondade ja meetmete osas soodsamad kui tingimused, mida selline esimene lepinguosaline võimaldab GATSi sätete kohaselt ja mis kehtivad iga teenindusvaldkonna, allvaldkonna ja teenindusviisi kohta.

Artikkel 38

II–IV peatüki kohaldamisel ei võeta arvesse tingimusi, mida ühendus, selle liikmesriigid või Armeenia Vabariik võimaldavad majandusintegratsiooni lepingutest tulenevate kohustuste alusel GATSi V artikli põhimõtete kohaselt.

Artikkel 39

1. Käesoleva jaotise sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete alusel.

2. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see lepinguosalisel vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätetest ning muudest maksukokkulepete või riigisisese maksuseaduse kohastest maksudest kõrvalehoidumist või nende maksude vältimist.

3. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Armeenia Vabariigil oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eeskätt oma elu- või asukoha poolest ei ole ühesuguses olukorras.

Artikkel 40

Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, ei tõlgendata II–IV peatüki ühtegi sätet nii, nagu annaks see

— liikmesriikide või Armeenia Vabariigi kodanikele õiguse siseneda vastavalt Armeenia või ühenduse territooriumile või seal viibida ükskõik kellena, eelkõige äriühingu aktsionäri või osanikuna või selle juhina või töötajana või teenuste pakkujana või saajana,

— Armeenia äriühingute ühenduses asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta Armeenia kodanikke ühenduse territooriumil,

— ühenduse äriühingute Armeenias asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta liikmesriikide kodanikke Armeenia Vabariigi territooriumil,

— Armeenia äriühingutele või Armeenia äriühingute ühenduses asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse ühenduses tähtajalise töölepingu alusel tööle võtta Armeenia kodanikke tööks muude isikute juures ja nende kontrolli all,

— ühenduse äriühingutele või ühenduse äriühingute tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tähtajalise töölepingu alusel tööle võtta liikmesriikide kodanikke.







V

PEATÜKK

JOOKSVAD MAKSED JA KAPITAL

Artikkel 41

1. Lepinguosalised kohustuvad lubama kõiki ühenduse ja Armeenia Vabariigi residentide vahel vabalt vahetatavas vääringus tehtavaid jooksvaid makseid, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga ja seotud kaupade, teenuste või isikute liikumisega.

2. Käesoleva lepingu jõustumisest alates tagatakse maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumine vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ja II peatüki sätete kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmine või kodumaale tagasiviimine.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 või lõike 5 kohaldamist, ei kehtestata käesoleva lepingu jõustumisest alates uusi valuutapiiranguid ühenduse ja Armeenia Vabariigi residentide vahelisele kapitali liikumisele ega sellega seotud jooksvatele maksetele ning olemasolevat korda ei karmistata.

4. Lepinguosalised peavad omavahel nõu, kuidas käesoleva lepingu eesmärkide kiiremaks saavutamiseks lihtsustada muude kui lõikes 2 nimetatud kapitalivormide liikumist ühenduse ja Armeenia Vabariigi vahel.

5. Käesoleva artikli sätete kohaselt ja kuni oma vääringu täieliku konverteeritavuse saavutamiseni Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) asutamislepingu VIII artikli tähenduses võib Armeenia Vabariik erandlike asjaolude korral kohaldada lühiajaliste ja keskmise tähtajaga krediitide andmise ja saamisega seotud valuutapiiranguid ulatuses, mis on Armeenia Vabariigile kehtestatud sellise krediidi andmiseks ja mida lubab Armeenia Vabariigi staatus IMFis. Armeenia Vabariik kohaldab neid piiranguid kedagi diskrimineerimata. Neid kohaldatakse nii, et see segaks käesoleva lepingu täitmist võimalikult vähe. Armeenia Vabariik teatab viivitamata koostöönõukogule selliste meetmete kehtestamisest ja nendes tehtavatest muudatustest.

6. Kui erandlike asjaolude korral ühenduse ja Armeenia Vabariigi vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi ühenduse või Armeenia Vabariigi valuutakursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt kas ühendus või Armeenia Vabariik võtta ühenduse ja Armeenia Vabariigi vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on tingimata vajalikud, ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist.







VI

PEATÜKK

INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI KAITSE

Artikkel 42

1. Käesoleva artikli ja II lisa sätete kohaselt parandab Armeenia Vabariik jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset kui on ühenduses, samuti tõhusaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks.

2. Viienda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ühineb Armeenia Vabariik II lisa punktis 1 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad nende konventsioonide asjaomaste sätete kohaselt.







V

JAOTIS

ÕIGUSKOOSTÖÖ

Artikkel 43

1. Lepinguosalised tõdevad, et Armeenia Vabariigi praeguste ja tulevaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse omadega on Armeenia Vabariigi ja ühenduse vaheliste majandussidemete tugevdamise tähtis tingimus. Armeenia Vabariik püüab tagada oma õigusaktide järkjärgulise ühtlustamise ühenduse omadega.

2. Õigusaktide ühtlustamine hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: tolliõigus, äriühinguõigus, pangandusõigus, äriühingute raamatupidamine ja maksud, intellektuaalomand, töökaitse, finantsteenused, konkurentsieeskirjad, riigihanked, inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse, keskkond, tarbijakaitse, kaudne maksustamine, tehnilised eeskirjad ja standardid, tuumaalased õigusnormid ja veondus.

3. Ühendus annab Armeenia Vabariigile nende meetmete rakendamiseks tehnilist abi, mille hulka võib muu hulgas kuuluda järgmine:

— ekspertide vahetus,

— teabe edastamine aegsasti, eelkõige oluliste õigusaktide kohta,

— seminaride korraldamine,

— koolitus,

— abi olulisi valdkondi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõlkimiseks.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et kumbki uurib oma konkurentsiõiguse kooskõlastatud kohaldamise viise juhtudel, mis mõjutavad nendevahelist kaubandust.







VI

JAOTIS

MAJANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 44

1. Ühendus ja Armeenia Vabariik seavad sisse majanduskoostöö, mille eesmärk on kaasa aidata Armeenia Vabariigi majandusreformi edenemisele ja majanduse tervenemisele ning Armeenia Vabariigi püsivale arengule. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid, mis on kasuks mõlemale lepinguosalisele.

2. Armeenia Vabariigi majandus- ja sotsiaalreformide edendamiseks ning majandus- ja kaubandussüsteemi struktuuri muutmiseks töötatakse välja tegevuspõhimõtted ja meetmed, lähtudes pideva ja harmoonilise sotsiaalse arengu vajadustest; need hõlmavad täiel määral ka keskkonnaga seotud kaalutlusi.

3. Selleks keskendutakse koostöös eelkõige järgmistele valdkondadele: majanduse ja ühiskonna areng, tööjõu arendamine, ettevõtluse toetamine (sealhulgas erastamine, investeeringute soodustamine ja kaitse, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), kaevandamine ja tooraine, teadus ja tehnoloogia, põllumajandus ja toiduainetööstus, energeetika, veondus, turism, telekommunikatsioonid, finantsteenused, rahapesuga võitlemine, kaubandus, toll, statistikaalane koostöö, informatsioon ja side, keskkonnakaitse ja piirkondlik koostöö.

4. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis võivad soodustada Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide ja teiste naaberriikide vahelist koostööd kõnesoleva piirkonna harmoonilise arengu edendamisel.

5. Ühendus võib vajaduse korral anda käesolevas lepingus ette nähtud majanduskoostöö ja muude koostöövormide toetamiseks tehnilist abi, võttes arvesse ühenduse asjakohast sõltumatute riikide tehnilist abistamist käsitlevat nõukogu määrust, Armeenia Vabariigile antava ühenduse tehnilise abi soovitusprogrammi prioriteete ning selles kehtestatud kooskõlastus- ja rakenduskorda.

Artikkel 45

Koostöö kaubavahetuse ja teenuskaubanduse alal

Lepinguosalised püüavad koostöö abil tagada, et Armeenia Vabariigi rahvusvaheline kaubavahetus toimub WTO eeskirjade kohaselt.

Niisuguse koostöö hulka kuuluvad kaubavahetuse edendamisega otseselt seotud eriküsimused, kaasa arvatud järgmised:

— kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi, kaasa arvatud makseid ja tasaarveldussüsteeme, käsitlevate tegevuspõhimõtete väljatöötamine,

— asjakohaste õigusaktide koostamine,

— pidev abi, et ette valmistada Armeenia Vabariigi ühinemine WTOga.

Artikkel 46

Tööstuskoostöö

1. Koostöö eesmärk on edendada eelkõige

— mõlema lepinguosalise ettevõtjate vaheliste ärisidemete arengut,

— ühenduse osalemist Armeenia Vabariigi jõupingutustes oma tööstuse struktuuri muutmisel ja uute investeeringute kaasamisel,

— juhtimise parandamist,

— asjakohaste kaubanduseeskirjade ja -tavade arendamist,

— keskkonnakaitset.

2. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ettevõtjaid käsitlevate ühenduse konkurentsieeskirjade kohaldamist.

Artikkel 47

Investeeringute soodustamine ja kaitse

1. Pidades silmas ühenduse ja liikmesriikide asjakohaseid volitusi ja pädevust, on koostöö eesmärk luua kodu- ja välismaistele erainvesteeringutele soodsad olud, eelkõige luues paremad tingimused investeeringute kaitseks, kapitali ülekanneteks ja investeerimisvõimalusi käsitleva teabe vahetamiseks.

2. Koostöö eesmärgid on eelkõige järgmised:

— vajaduse korral investeeringute soodustamise ja kaitse lepingute sõlmimine liikmesriikide ja Armeenia Vabariigi vahel,

— vajaduse korral topeltmaksustamise vältimise lepingute sõlmimine liikmesriikide ja Armeenia Vabariigi vahel,

— soodsate tingimuste loomine välisinvesteeringute kaasamiseks Armeenia majandusse,

— stabiilsete ja asjakohaste äriseaduste ja -tingimuste loomine ning teabe vahetamine investeerimisega seotud õigusnormide ja haldustavade kohta,

— investeerimisvõimalustega seotud teabe vahetamine muu hulgas kaubandusmesside, näituste, kaubandusnädalate ja muude ürituste kaudu.

Artikkel 48

Riigihanked

Lepinguosalised teevad koostööd, et välja töötada tingimused kauba- ja teenuslepingute sõlmimiseks avatult ja võistupakkumise põhjal, eelkõige pakkumismenetluse abil.

Artikkel 49

Koostöö standardite ja vastavushindamise alal

1. Lepinguosaliste vaheline koostöö edendab lähenemist rahvusvaheliselt kokku lepitud kvaliteedialastele kriteeriumidele, põhimõtetele ja suunistele. Vajalikud meetmed hõlbustavad vastastikust tunnustamist vastavushindamise alal ning parandavad Armeenia toodete kvaliteeti.

2. Selleks püüavad lepinguosalised teha koostööd tehnilise abi projektide kaudu, mis

— edendavad asjakohast koostööd nende valdkondade organisatsioonide ja asutustega,

— edendavad ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardite ja vastavushindamismenetluste rakendamist,

— võimaldavad jagada kogemusi ja tehnilist teavet kvaliteedijuhtimise vallas.

Artikkel 50

Kaevandamine ja tooraine

1. Lepinguosaliste eesmärk on suurendada investeeringuid kaevandamisse ja elavdada kauplemist mäetööstuse toodete ja toorainega.

2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele:

— teabevahetus väljavaadete kohta kaevandamise ja mitteraudmetallidega seotud tööstussektoris,

— koostöö õigusliku raamistiku loomine,

— kaubandusküsimused,

— keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine,

— koolitus,

— ohutus mäetööstuses.

Artikkel 51

Teadus- ja tehnoloogiakoostöö

1. Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel koostööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas ning piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele programmidele, võttes arvesse vahendite kättesaadavust, kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti.

2. Teadus- ja tehnoloogiakoostöö hõlmab järgmist:

— teadus- ja tehnikateabe vahetust,

— ühistegevust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas,

— lepinguosaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega tegelevate teadlaste, uurijate ning tehnikute koolitust ja lähetusprogramme.

Kui see koostöö on seotud hariduse ja/või koolitusega, tuleks seda teha artikli 52 sätete kohaselt.

Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel teha muus vormis teadus- ja tehnoloogiakoostööd.

Sellises koostöös pööratakse erilist tähelepanu massihävitusrelvade uurimise ja/või tootmisega tegelevate või tegelnud teadlaste, inseneride, uurijate ja tehnikute ümberpaigutamisele.

3. Käesolevas artiklis käsitletud koostööd tehakse erikokkulepete kohaselt, mis arutatakse läbi ja sõlmitakse mõlema lepinguosalise poolt vastu võetud korras ning millega kehtestatakse muu hulgas asjakohased intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad sätted.

Artikkel 52

Haridus ja koolitus

1. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on tõsta üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset Armeenia Vabariigis nii avalikus kui ka erasektoris.

2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele:

— Armeenia Vabariigi kõrgharidus- ja koolitussüsteemide, kaasa arvatud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusdiplomite sertifitseerimissüsteemi ajakohastamine,

— avaliku ja erasektori juhtivtöötajate ja riigiteenistujate koolitamine eelisaladel, mis määratakse kindlaks edaspidi,

— koostöö õppeasutuste ning õppeasutuste ja äriühingute vahel,

— õpetajate, koolilõpetajate, haldustöötajate, noorte teadlaste ja uurijate ning noorte inimeste liikuvus,

— Euroopa-õpingute edendamine sobivates õppeasutustes,

— ühenduse keelte õpetamine,

— konverentsitõlkide jätkukoolitus,

— ajakirjanike koolitus,

— koolitajate koolitus.

3. Ühe lepinguosalise võimalikku osavõttu teise lepinguosalise asjakohastest õppe- ja koolitusprogrammidest võiks kaaluda lepinguosaliste vastava menetluse kohaselt ning seejärel vajaduse korral luua institutsionaalne raamistik ja teha koostööplaanid, mille aluseks on Armeenia Vabariigi osalemine ühenduse programmis Tempus.

Artikkel 53

Põllumajandus ja agrotööstussektor

Koostöö eesmärk sellel alal on põllumajandusreformi läbiviimine, Armeenia Vabariigi põllumajanduse, agrotööstus- ja teenindussektori ajakohastamine, erastamine ja struktuuri ümberkorraldamine, Armeenia toodete sise- ja välisturgude arendamine tingimusel, et tagatakse keskkonnakaitse ja võetakse arvesse vajadust parandada toiduainetega varustamist, arendada põllumajanduslikku äri ning põllumajandustoodete töötlemist ja turustamist. Samuti püüavad lepinguosalised järk-järgult lähendada Armeenia standardeid töödeldud ja töötlemata põllumajandustooteid käsitlevatele ühenduse tehnilistele eeskirjadele, kaasa arvatud sanitaar- ja fütosanitaarnormidele.

Artikkel 54

Energeetika

1. Lepinguosalised teevad koostööd turumajanduse ja Euroopa energiaharta põhimõtetest lähtuvalt ning silmas pidades energiaharta lepingut ja protokolli, mis käsitleb energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi, ning võttes arvesse Euroopa energiaturgude järkjärgulist integreerumist.

2. Koostöö hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi:

— energiapoliitika väljatöötamine ja arendamine,

— energeetikasektori juhtimise ja selle korralduse parandamine turumajanduse põhimõtete alusel,

— energiavarustuse, sealhulgas varustamiskindluse parandamine säästlikul ja keskkonnasõbralikul viisil,

— säästlikum ja efektiivsem energiakasutus ning energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli rakendamine,

— energeetika infrastruktuuri ajakohastamine,

— tarnimises ja lõppkasutamises rakendatavate tehnoloogiate parandamine kõikide energialiikide osas,

— juhtimis- ja tehniline koolitus energeetikasektoris,

— energeetiliste materjalide ja toodete vedu ja transiit,

— energiakaubandust ja energiaalaste investeeringute suurenemist soodustavate institutsiooniliste, õiguslike, maksu- ja muude tingimuste kehtestamine,

— vee ja muude taastuvate energiaallikate kasutuse arendamine.

3. Lepinguosalised vahetavad asjakohast teavet energeetikaalaste investeerimisprojektide, eelkõige nafta- ja gaasitorustike või muude energiatoodete transpordiga seotud vahendite ehitamise ja uuendamise kohta. Nad teevad koostööd, et investeerimisel energeetikasektorisse võimalikult tõhusalt rakendada IV jaotise ja artikli 47 sätteid.

Artikkel 55

Keskkond

1. Pidades silmas Euroopa energiahartat ja 1993. aasta Luzerni konverentsi deklaratsiooni ning arvesse võttes energiaharta lepingut, eriti selle artiklit 19, ja energiakasutuse efektiivsust ning sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitlevat energiaharta protokolli, arendavad ja tugevdavad lepinguosalised oma koostööd keskkonna ja inimeste tervise kaitsmisel.

2. Koostöö eesmärk on võidelda keskkonna seisundi halvenemise vastu, mille juures on oluline eelkõige järgmine:

— saastetaseme tulemuslik jälgimine ja keskkonnaseisundi hindamine; keskkonnaseisundi teabesüsteem,

— kohaliku, piirkondliku ja piiriülese vee- ja õhusaaste vastu võitlemine,

— looduse seisundi taastamine,

— säästev, tõhus ja keskkonnasõbralik energiatootmine ja -tarbimine,

— tööstusettevõtete ohutus,

— kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine,

— vee kvaliteet,

— jäätmete vähendamine, ümbertöötamine ja ohutu kõrvaldamine, Baseli konventsiooni rakendamine,

— põllumajanduse, pinnase erosiooni ja keemilise saaste mõju keskkonnale,

— metsade kaitsmine,

— bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, kaitsealad ja bioloogiliste ressursside säästev kasutamine ning majandamine,

— maakasutuse planeerimine, kaasa arvatud hoonestamine ja linnaplaneerimine,

— majanduslike ja maksustamisvahendite kasutamine,

— ülemaailmsed kliimamuutused,

— keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus,

— tehniline abi radioaktiivselt saastunud piirkondade puhastamiseks ja saastest põhjustatud tervisehäirete ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks,

— keskkonnamõju piiriülese hindamise Espoo konventsiooni rakendamine.

3. Koostööd tehakse eelkõige järgmistes vormides:

— tegevuse kavandamine häda- ja eriolukordade puhuks,

— teabe ja ekspertide vahetus, sealhulgas keskkonnasäästliku tehnoloogia edasiandmise ning biotehnoloogia ohutu ja keskkonnasõbraliku kasutamise alal,

— ühised teadusuuringud,

— õigusaktide täiustamine ühenduse standarditele vastavaks,

— keskkonnaalane koolitus ja institutsioonide tugevdamine,

— koostöö piirkondlikul tasandil, kaasa arvatud koostöö Euroopa Keskkonnaagentuuris, ning rahvusvahelisel tasandil,

— eeskätt globaalprobleeme ja kliimaküsimusi, kuid ka säästva arengu saavutamist käsitleva strateegia väljatöötamine,

— keskkonnamõju uuringud.

Artikkel 56

Veondus

Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd veonduse alal.

Selle koostöö eesmärk on muu hulgas Armeenia Vabariigi transpordisüsteemide ja -võrkude struktuuri ümberkorraldamine ja ajakohastamine ning vajaduse korral transpordisüsteemide kokkusobivuse arendamine ja tagamine ulatuslikuma transpordisüsteemi loomiseks. Erilist tähelepanu pööratakse kõikide traditsiooniliste ühendusteede toimimisele nii Taga-Kaukaasia piirkonna sõltumatute riikide kui ka nende ja teiste naaberriikide vahel.

Koostööd tehakse muu hulgas järgmistel aladel:

— maanteevedude, raudteede, sadamate ja lennujaamade juhtimise ja tegevuse ajakohastamine,

— raudteede, veeteede, maanteede, sadamate, lennujaamade ja õhuliikluse infrastruktuuri ajakohastamine ja arendamine, sealhulgas ühist huvi pakkuvate peateede ja üleeuroopaliste ühendusteede ajakohastamine eespool nimetatud ja eelkõige projektiga TRACECA seotud transpordiliikide osas,

— ühendvedude edendamine ja arendamine,

— ühiste uurimis- ja arendusprogrammide edendamine,

— õigus- ja institutsionaalse raamistiku loomine tegevuspõhimõtete väljatöötamiseks ja rakendamiseks, kaasa arvatud transpordisektori erastamine.

Artikkel 57

Postiteenused ja telekommunikatsioon

Oma volituste ja pädevuse piires laiendavad ja tugevdavad lepinguosalised koostööd järgmistes valdkondades:

— põhimõtete ja suuniste väljatöötamine telekommunikatsioonisektori ja postiteenuste arendamiseks,

— telekommunikatsiooni ja postiteenuste hinnapoliitika ja turunduspõhimõtete väljatöötamine,

— tehnoloogia ja oskusteabe edasiandmine, sealhulgas Euroopa tehniliste standardite ja sertifitseerimissüsteemide vallas,

— telekommunikatsiooni ja postiteenustega seotud projektide arendamine ja investeeringute kaasamine,

— telekommunikatsiooni- ja postiteenuste osutamise tõhususe ja kvaliteedi parandamine muu hulgas tegevuspiirangute kaotamise kaudu allvaldkondades,

— telekommunikatsiooni edasiarenduste rakendamine, eelkõige vahendite elektrooniliseks ülekandmiseks,

— telekommunikatsioonivõrkude haldamine ja võimalikult tõhus kasutamine,

— telekommunikatsiooni- ja postiteenuste osutamiseks ning raadiosageduste kasutamiseks vajalikud õigusnormid,

— telekommunikatsiooni- ja postiteenustealane koolitus tegutsemiseks turutingimustes.

Artikkel 58

Finantsteenused

Koostöö eesmärk on kaasa aidata Armeenia Vabariigi osalemisele kogu maailmas tunnustatud vastastikuste arvelduste süsteemides. Tehnilisel abistamisel keskendutakse järgmisele:

— pangandus- ja finantsteenuste arendamisele, ühise krediidiressursside turu arendamisele, Armeenia Vabariigi osalemisele kogu maailmas tunnustatud vastastikuste arvelduste süsteemis,

— Armeenia Vabariigi maksusüsteemi ja -asutuste arendamisele, kogemuste vahetamisele ja töötajate koolitusele,

— kindlustusteenuste arendamisele, mis muu hulgas looks soodsad tingimused ühenduse äriühingute osalemiseks ühisettevõtete asutamisel Armeenia Vabariigi kindlustussektoris, ning ekspordikrediidikindlustuse arendamisele,

Kõnealune koostöö aitab kaasa eriti Armeenia Vabariigi ja liikmesriikide suhete arengule finantsteenuste sektoris.

Artikkel 59

Piirkondlik areng

1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd piirkondliku arengu ja maakasutuse planeerimise alal.

2. Selleks soodustavad nad riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahelist teabevahetust, mis käsitleb regionaalpoliitikat, maakasutuse planeerimise põhimõtteid ja regionaalpoliitika väljatöötamise viise, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsate alade arendamisele.

Nad edendavad otsesidemeid asjakohaste piirkondade ja piirkondliku arengu kavandamise eest vastutavate riiklike organisatsioonide vahel, et vahetada muu hulgas teavet piirkondliku arengu edendamise viiside ja vahendite kohta.

Artikkel 60

Koostöö sotsiaalküsimustes

1. Lepinguosalised arendavad omavahelist koostööd tervisekaitse ja tööohutuse alal, et parandada töökaitset.

Koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

— haridust ja koolitust tervise ja tööohutuse küsimustes, pöörates erilist peatähelepanu väga ohtlikele tegevusaladele,

— ennetusabinõude väljatöötamist ja edendamist, et võidelda kutsehaiguste ja muude tööga seotud tervisekahjustuste vastu,

— suurõnnetuste vältimist ja ümberkäimist mürkkemikaalidega,

— töökeskkonna ning töötajate tervise ja ohutusega seotud teadmistebaasi loomiseks vajalikku uurimistööd.

2. Tööhõive alal tähendab koostöö eelkõige tehnilist abi järgmiseks:

— tööturu võimalikult tulemuslikuks kasutamiseks,

— tööotsimis- ja nõuandeteenuste ajakohastamiseks,

— struktuurimuutmise programmide kavandamiseks ja juhtimiseks,

— kohaliku tööhõive edendamiseks,

— teabe vahetamiseks paindliku tööhõive programmide kohta, kaasa arvatud programmid, millega toetatakse toimimist füüsilisest isikust ettevõtjana ja edendatakse ettevõtlust.

3. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu koostööle sotsiaalkaitse alal, mis hõlmab muu hulgas koostööd Armeenia Vabariigi sotsiaalkaitsereformide kavandamisel ja rakendamisel.

Nende reformide eesmärk on Armeenia Vabariigis välja töötada turumajandusele omased kaitsemeetodid, hõlmates seejuures kogu sotsiaalkaitse.

Artikkel 61

Turism

Lepinguosalised laiendavad ja arendavad koostööd järgmistel aladel:

— turismi kui tegevusala edendamine,

— teabe liikumise parandamine,

— oskusteabe edasiandmine,

— ühistegevuse võimaluste uurimine,

— ametlike turismiasutuste vaheline koostöö,

— turismi edendamisega seotud koolitus.

Artikkel 62

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

1. Lepinguosaliste eesmärk on arendada ja tugevdada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid ning nende assotsiatsioone ning ühenduse ja Armeenia Vabariigi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete koostööd.

2. Koostöö hõlmab tehnilist abi eelkõige järgmistel aladel:

— õigusliku raamistiku väljatöötamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele,

— vajaliku infrastruktuuri arendamine (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tugiasutus, sidepidamine, abi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete fondi loomiseks),

— tehnoloogiakeskuste arendamine.

Artikkel 63

Teave ja side

Lepinguosalised toetavad tänapäevaste teabetöötlusviiside, sealhulgas massiteabevahendite arendamist ning soodustavad tõhusat vastastikust teabevahetust. Eelistatakse programme, mille eesmärk on anda üldsusele põhiteavet ühenduse ja Armeenia Vabariigi kohta, ühtlasi pakkuda võimaluse korral juurdepääsu andmebaasidele, järgides seejuures kõiki intellektuaalomandi õigusi.

Artikkel 64

Tarbijakaitse

Lepinguosalised teevad tihedat koostööd, et sobitada kokku oma tarbijakaitsesüsteemid. See koostöö võib hõlmata õiguslikku ja institutsioonilist ümberkujundamist käsitlevat teabevahetust, alaliste süsteemide loomist ohtlikke tooteid käsitlevaks vastastikuseks teabevahetuseks, tarbijatele eriti hindade, toodete omaduste ja pakutavate teenuste kohta antava teabe parandamist, teabevahetuse arendamist nende vahel, kes esindavad tarbijate huve, ja tarbijakaitsepoliitika ühtlustamist ning seminaride ja koolituse korraldamist.

Artikkel 65

Toll

1. Koostöö eesmärk on tagada kõikide kavandatava kaubavahetuse ja heade kaubandustavadega seotud sätete täitmine ning saavutada Armeenia Vabariigi tollisüsteemi ühtlustamine ühenduse omaga.

2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

— teabevahetust,

— töömeetodite parandamist,

— kaupade koondnomenklatuuri ja ühtse haldusdokumendi kasutuselevõttu,

— ühenduse ja Armeenia Vabariigi transiidisüsteemide ühendamist,

— kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste lihtsustamist,

— abi nüüdisaegsete tolliinfosüsteemide kasutuselevõtmisel,

— seminaride ja koolituse korraldamist.

Vajaduse korral antakse tehnilist abi.

3. Ilma et see piiraks käesoleva lepinguga ning eriti selle artiklitega 69 ja 71 ette nähtud laiemat koostööd, annavad lepinguosaliste haldusasutused vastastikust abi tolliküsimustes käesolevale lepingule lisatud protokolli sätete kohaselt.

Artikkel 66

Statistikaalane koostöö

Koostöö eesmärk selles valdkonnas on tõhusa statistikasüsteemi väljaarendamine, et anda usaldusväärseid statistilisi andmeid Armeenia Vabariigi majandusreformi toetamiseks ja jälgimiseks ning eraettevõtluse arendamiseks.

Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige järgmistel aladel:

— Armeenia statistikasüsteemi kohandamine rahvusvaheliste meetodite, standardite ja klassifikatsiooniga,

— statistiliste andmete vahetus,

— vajalike makro- ja mikromajanduslike statistiliste andmetega varustamine majandusreformide rakendamiseks ja juhtimiseks.

Ühendus annab Armeenia Vabariigile selleks tehnilist abi.

Artikkel 67

Majandusteadus

Lepinguosalised hõlbustavad majandusreformide kulgu ja majanduspoliitika kooskõlastamist koostöö abil, mille eesmärk on parandada kummagi poole majanduse põhialuste mõistmist ning majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses. Selleks vahetavad lepinguosalised teavet makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete kohta.

Ühendus annab tehnilist abi, et

— toetada Armeenia Vabariiki majanduse ümberkujundamisel ekspertide nõuannete ja tehnilise abiga,

— edendada koostööd majandusteadlaste vahel, et kiirendada majanduspoliitika kavandamiseks vajaliku oskusteabe edasiandmist ning tagada majanduspoliitikaga seotud uurimistulemuste laialdane levitamine.







VII

JAOTIS

KOOSTÖÖ DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTEGA SEOTUD KÜSIMUSTES

Artikkel 68

Lepinguosalised teevad koostööd kõikides küsimustes, mis on seotud demokraatlike institutsioonide, sealhulgas õigusriigi tugevdamiseks vajalike asutuste rajamise või kindlustamisega ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmisega rahvusvahelise õiguse ja OSCE põhimõtete kohaselt.

Seda koostööd tehakse tehnilise abi programmide vormis, millel on muu hulgas järgmised eesmärgid: asjakohaste õigusaktide koostamine ning nende rakendamine, kohtusüsteemi toimimine, riigi ülesanded õigusküsimustes ja valimissüsteemi toimimine. Programmid võivad vajaduse korral sisaldada koolitust. Lepinguosalised edendavad oma riigi- ja piirkondlike õigusasutuste, parlamendiliikmete ja valitsusväliste organisatsioonide vahel sidepidamist ja teabevahetust.







VIII

JAOTIS

KOOSTÖÖ EBASEADUSLIKU TEGEVUSE VÄLTIMISEKS NING EBASEADUSLIKU SISSERÄNDE VÄLTIMISEKS JA KONTROLLIMISEKS

Artikkel 69

Lepinguosalised alustavad koostööd, et vältida sellist ebaseaduslikku tegevust nagu

— ebaseaduslik tegevus majanduse vallas, sealhulgas korruptsioon,

— ebaseaduslikud tehingud mitmesuguste kaupade, sealhulgas tööstusjäätmetega,

— võltsimine.

Koostöö eespool nimetatud valdkondades põhineb ühisel nõupidamisel ja tihedal suhtlusel. Võidakse anda tehnilist ja haldusabi, sealhulgas järgmistes valdkondades:

— riigisiseste õigusaktide koostamine ebaseadusliku tegevuse vältimiseks,

— teabekeskuste loomine,

— ebaseadusliku tegevuse vältimisega tegelevate asutuste tegevuse tõhustamine,

— töötajate koolitamine ja uurimistegevuse infrastruktuuri arendamine,

— mõlemale vastuvõetavate ebaseadusliku tegevuse tõkestamise meetmete väljatöötamine.

Artikkel 70

Rahapesu

1. Lepinguosaliste üksmeelse arvamuse kohaselt on vaja teha jõupingutusi ja koostööd, et vältida oma finantssüsteemide kasutamist kuritegelikul teel, eriti narkootikumidega seotud kuritegevusest saadud raha pesuks.

2. Sellealane koostöö hõlmab haldus- ja tehnilist abi, et kehtestada sellised rahapesu vältimiseks vajalikud standardid, mis vastavad ühenduses ja selles valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste foorumite, kaasa arvatud rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastu võetud standarditele.

Artikkel 71

Narkootikumid

Oma volituste ja pädevuse piires teevad lepinguosalised koostööd, et nende tegevus ja meetmed narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku tootmise, pakkumise ja nendega kauplemise vastu, sealhulgas lähteainete ebaseadusliku leviku tõkestamine, oleksid tulemuslikumad ja mõjusamad ning aitaksid vältida või vähendada narkootikuminõudlust. Sellealane koostöö põhineb lepinguosaliste ühistel nõupidamistel ja tihedal koostööl, et kooskõlastada eesmärke ja meetmeid mitmesugustes narkootikumidega seotud valdkondades.

Artikkel 72

Ebaseaduslik sisseränne

1. Liikmesriigid ja Armeenia Vabariik lepivad kokku, et teevad koostööd ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. Selleks

— kohustub Armeenia Vabariik liikmesriigi nõudmise korral ilma lisaformaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult,

— kohustub iga liikmesriik Armeenia Vabariigi nõudmise korral ilma lisaformaalsusteta tagasi võtma kõik oma ühenduse määratluse kohased kodanikud, kes viibivad Armeenia Vabariigi territooriumil ebaseaduslikult.

Liikmesriigid ja Armeenia Vabariik annavad selleks oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid.

2. Armeenia Vabariik kohustub sõlmima seda taotlevate liikmesriikidega kahepoolsed kokkulepped, milles määratakse kindlaks tagasivõtmise erikohustused, kaasa arvatud kohustus tagasi võtta muude riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud, kes on liikmesriigi territooriumile saabunud Armeenia Vabariigist või kes on saabunud Armeenia Vabariigi territooriumile mõnest liikmesriigist.

3. Koostöönõukogu uurib, milliseid ühiseid jõupingutusi saab teha ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks.







IX

JAOTIS

KULTUURIKOOSTÖÖ

Artikkel 73

Lepinguosalised kohustuvad edendama, soodustama ja hõlbustama kultuurikoostööd. Koostöö võib vajadust mööda hõlmata ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi kultuurikoostöö programme või seisneda muu vastastikust huvi pakkuva tegevuse arendamises.







X

JAOTIS

RAHANDUSKOOSTÖÖ TEHNILISE ABI VALLAS

Artikkel 74

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Armeenia Vabariik ühenduselt artiklite 75–77 kohaselt ajutist tehnilist abi rahalise toetusena. Selle abi eesmärk on kiirendada Armeenia Vabariigi majanduslikku ümberkujunemist.

Artikkel 75

Rahalist abi antakse TACISe programmi raames ühenduse nõukogu vastava määruse kohaselt.

Artikkel 76

Ühenduse rahalise abi eesmärgid ja valdkonnad nähakse ette soovitusprogrammis, mis kajastab prioriteete, milles lepinguosalised kokku lepivad, võttes arvesse Armeenia Vabariigi vajadusi, iga sektori abi vastu võtmise võimet ja reformide edukust. Lepinguosalised teavitavad sellest koostöönõukogu.

Artikkel 77

Olemasolevate vahendite parima kasutamise huvides tagavad lepinguosalised, et ühenduse tehniline abi kooskõlastatakse põhjalikult abiga, mis tuleb muudest allikatest, nagu liikmesriigid, teised riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank.







XI

JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 78

Käesolevaga asutatakse koostöönõukogu, kes kontrollib käesoleva lepingu täitmist. Koostöönõukogu tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas. Ta vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused, et saavutada käesoleva lepingu eesmärgid. Lepinguosaliste kokkuleppel võib koostöönõukogu anda ka asjakohaseid soovitusi.

Artikkel 79

1. Koostöönõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi valitsuse liikmed.

2. Koostöönõukogu võtab vastu oma töökorra.

3. Koostöönõukogu eesistujaks on vaheldumisi ühenduse esindaja ja Armeenia Vabariigi valitsuse liige.

Artikkel 80

1. Koostöönõukogule on talle pandud ülesannete täitmisel abiks koostöökomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. Koostöökomitee eesistujaks on vaheldumisi ühendus ja Armeenia Vabariik.

Oma töökorras määrab koostöönõukogu kindlaks koostöökomitee ülesanded, mille hulka kuulub koostöönõukogu kohtumiste ettevalmistamine, ning koostöökomitee töökorralduse.

2. Koostöönõukogu võib oma volitused delegeerida koostöökomiteele, kes tagab järjepideva töö koostöönõukogu kohtumiste vahelisel ajal.

Artikkel 81

Koostöönõukogu võib luua erikomitee või -organi, kes abistab teda ülesannete täitmisel, ning kindlaks määrata nende komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse.

Artikkel 82

Selliste käesolevast lepingust lähtuvate küsimuste uurimisel, mis on seotud mõnele GATTi/WTO artiklile viitava sättega, võtab koostöönõukogu võimalikult palju arvesse tõlgendust, mida WTO liikmed asjakohase GATTi/WTO artikli puhul üldiselt kasutavad.

Artikkel 83

Käesolevaga asutatakse parlamentaarne koostöökomitee. Komitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi Armeenia Vabariigi rahvuskogu ja Euroopa Parlamendi liikmed. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant.

Artikkel 84

1. Parlamentaarsesse koostöökomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi rahvuskogu liikmed.

2. Parlamentaarne koostöökomitee võtab vastu oma töökorra.

3. Parlamentaarse koostöökomitee eesistujaks on töökorras sätestatava kohaselt vaheldumisi Euroopa Parlament ja Armeenia Vabariigi rahvuskogu.

Artikkel 85

Parlamentaarne koostöökomitee võib koostöönõukogult nõuda käesoleva lepingu täitmisega seotud teavet, mille nõukogu seejärel esitab komiteele.

Parlamentaarset koostöökomiteed teavitatakse koostöönõukogu soovitustest.

Parlamentaarne koostöökomitee võib anda koostöönõukogule soovitusi.

Artikkel 86

1. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad käesoleva lepingu reguleerimisalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi isikuid ei diskrimineerita, võrreldes tema enda kodanikega pääsemisel lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi.

2. Oma volituste ja pädevuse piires toimivad lepinguosalised järgmiselt:

— soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühenduse ja Armeenia Vabariigi ettevõtjate äritehingutest ja koostööst tulenevate vaidluste lahendamiseks,

— lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga vaidlusosaline valida oma vahekohtuniku olenemata tema kodakondsusest ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik või ainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, välja arvatud juhul, kui vaidlusosaliste valitud vahekohtu eeskirjades on sätestatud teisiti,

— soovitavad oma ettevõtjatel valida vastastikusel kokkuleppel nende lepingute suhtes kohaldatav õigus,

— soodustavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile alla kirjutanud riikide vahekohtute kasutamist.

Artikkel 87

Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid,

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- ja arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete osas, mis ei ole spetsiaalselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra ja julgeoleku säilitamist mõjutavate tõsiste riigisiseste rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks;

d) mida ta peab vajalikuks, et täita oma rahvusvahelisi kohustusi ja kokkuleppeid kahesuguse kasutusega tööstuskaupade ja tehnoloogia kontrollimisel.

Artikkel 88

1. Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist,

— ei tohi meetmed, mida Armeenia Vabariik rakendab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel,

— ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Armeenia Vabariigi suhtes, põhjustada diskrimineerimist Armeenia kodanike ega äriühingute vahel.

2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras.

Artikkel 89

1. Kumbki lepinguosaline võib suunata koostöönõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

2. Koostöönõukogu võib vaidluse lahendada soovituse andmisega.

3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele lepitaja määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise lepitaja. Kõnealuse korra rakendamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidluspoolena.

Koostöönõukogu määrab kolmanda lepitaja.

Lepitajad annavad soovitused häälteenamusega. Need soovitused ei ole lepinguosalistele siduvad.

4. Koostöönõukogu võib kehtestada vaidluste lahendamise korra.

Artikkel 90

Lepinguosalised lepivad kokku, et emma-kumma lepinguosalise taotlusel peavad nad sobival viisil viivitamata nõu, et arutada käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi ja omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke.

Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 14, 89 ja 95 kohaldamist.

Artikkel 91

Käesolevaga Armeenia Vabariigile võimaldatud tingimused ei ole mingil juhul soodsamad kui need, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad.

Artikkel 92

Käesoleva lepingu kohaldamisel on “lepinguosalisteks” ühelt poolt Armeenia Vabariik ja teiselt poolt ühendus või liikmesriigid või ühendus ja liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt.

Artikkel 93

Kuivõrd käesolevas lepingus käsitletavad küsimused on hõlmatud energiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse selliste küsimuste suhtes nimetatud lepingut ja protokolle nende jõustumisel, kuid üksnes niivõrd, kui selline kohaldamine on nendes ette nähtud.

Artikkel 94

Käesolev leping on sõlmitud esialgu kümneks aastaks. Leping uueneb automaatselt ühe aasta kaupa, kui kumbki lepinguosaline ei teata teisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest kuus kuud enne selle kehtivuse lõppemist.

Artikkel 95

1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudel teatatakse nendest meetmetest viivitamata koostöönõukogule.

Artikkel 96

I, II, III ja IV lisa ning protokoll moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 97

Kuni üksikisikute ja ettevõtjate ühesuguste õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu kohaselt ei mõjuta käesolev leping õigusi, mis isikutele ja ettevõtjatele tagatakse ühelt poolt üht või mitut liikmesriiki ja teiselt poolt Armeenia Vabariiki siduvate kehtivate lepingutega, välja arvatud valdkonnad, mis kuuluvad ühenduse pädevusse, ilma et see piiraks käesolevast lepingust tulenevaid liikmesriikidele kohustusi nende pädevusvaldkondades.

Artikkel 98

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi territooriumi suhtes.

Artikkel 99

Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

Artikkel 100

Käesoleva lepingu originaaleksemplar, mille hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, soome-, taani- ja armeeniakeelne tekst on võrdselt autentne, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile.

Artikkel 101

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub selle teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.

Jõustumisel asendab käesolev leping Armeenia Vabariigi ja ühenduse vahelistes suhetes selle lepingu, mis sõlmiti 18. detsembril 1989 Brüsselis Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahel kaubanduse ning kaubandus- ja majanduskoostöö küsimustes.

Artikkel 102

Lepinguosalised lepivad kokku, et kui enne käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist kohaldatakse käesoleva lepingu teatavate osade sätteid ühenduse ja Armeenia Vabariigi vahelise vahelepingu alusel, tähendab mõiste “käesoleva lepingu jõustumiskuupäev” vahelepingu jõustumiskuupäeva.

Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis.

Udfærdiget i Luxembourg den toogtyvende april nitten hundrede og seksoghalvfems.

Geschehen zu Luxemburg am zweiundzwanzigsten April neunzehnhundertsechsundneunzig.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι.

Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six.

Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize.

Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei.

Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig.

Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.

Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

For Kongeriget Danmark

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar ceann na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Euroopan yhteisöjen puolesta

För Europeiska gemenskaperna

LISATUD DOKUMENTIDE LOEND

I lisa Soodustused, mida Armeenia Vabariik annab sõltumatutele riikidele artikli 9 lõike 3 kohaselt II lisa Artiklis 42 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad konventsioonid III lisa Artikli 26 lõikes 3 nimetatud finantsteenused IV lisa Artikli 23 lõike 2 kohased ühenduse reservatsioonid

Protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes

Protokoll, Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

Protokoll, Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

Protokoll, Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelist raamlepingut Armeenia Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta

I LISA

SOODUSTUSED, MIDA ARMEENIA VABARIIK ANNAB SÕLTUMATUTELE RIIKIDELE ARTIKLI 9 LÕIKE 3 KOHASELT

Kõik sõltumatud riigid:

ei rakendata imporditollimakse.

II LISA

ARTIKLIS 42 OSUTATUD INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDIT KÄSITLEVAD KONVENTSIOONID

1. Artikli 42 lõige 2 käsitleb järgmisi mitmepoolseid konventsioone: — Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt), — teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989), — märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nice'i kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal), — mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal), — rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt).

2. Koostöönõukogu võib soovitada artikli 42 lõike 2 kohaldamist ka muude mitmepoolsete konventsioonide suhtes. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni.

3. Lepinguosalised kinnitavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust: — tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal).

4. Käesoleva lepingu jõustumisest alates võimaldab Armeenia Vabariik ühenduse äriühingutele ja kodanikele intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamisel ja kaitsmisel vähemalt niisama soodsaid tingimusi kui mis tahes kolmandale riigile kahepoolsete kokkulepete alusel.

5. Punkti 4 sätteid ei kohaldata soodustuste suhtes, mis Armeenia Vabariik ja mõni kolmas riik on tegelikult ja vastastikku andnud, ega soodustuste suhtes, mis ta on andnud mõnele teisele endisesse NSVLi kuulunud riigile.

III LISA

ARTIKLI 26 LÕIKES 3 NIMETATUD FINANTSTEENUSED

Finantsteenus on igasugune finantsilise iseloomuga teenus, mida osutab lepinguosalise finantsteenuse osutaja. Finantsteenused hõlmavad järgmisi tegevusliike.

A. Kõik kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused

1. Otsekindlustus (kaasa arvatud kaaskindlustus):

i) elukindlustus,

ii) kahjukindlustus.

2. Edasikindlustus ja retrosessioon.

3. Kindlustuse vahendamine, nagu tegevus maaklerina ja kindlustusagendina.

4. Kindlustuse abiteenused, nagu nõustamis- ja aktuaarteenused, riskihindamis- ja kahjukäsitlusteenused.

B. Panga- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus)

1. Hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine üldsuselt.

2. Kõik laenuliigid, sealhulgas tarbimis- ja hüpoteeklaenud, faktooring ja äritehingute rahastamine.

3. Kapitalirent.

4. Kõik makse- ja rahaedastusteenused, sealhulgas krediit- ja deebetkaardid, reisitšekid ja pangavekslid.

5. Garantiid ja kohustused.

6. Kauplemine omal kulul ja nimel või klientide nimel kas börsil, vabavahetusturul või muul viisil:

a) rahaturu instrumentidega (tšekid, arved, hoiusesertifikaadid jne);

b) välisvaluutaga;

c) tuletisväärtpaberitega, kaasa arvatud, kuid mitte ainult futuurid ja optsioonid;

d) valuutakursi ja intressimäära instrumentidega, kaasa arvatud sellised finantsinstrumendid nagu vahetus- ja tähtpäevaintressiga lepingud jne;

e) vabalt kaubeldavate väärtpaberitega;

f) muude vabalt kaubeldavate finantsinstrumentide ja finantsvaraga, kaasa arvatud väärismetallikangid.

7. Osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas emissiooni garanteerimine ja agendina paigutamine (nii avalikult kui ka eraviisiliselt) ja sellega seotud teenuste osutamine.

8. Vahendustegevus rahaturul.

9. Varahaldus, nagu raha ja väärtpaberiportfelli haldamine, kõik ühisinvesteeringute haldamise vormid, pensionifondi haldamine, hooldus-, hoiu- ja usaldushoiuteenused.

10. Rahalise vara, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus- ja kliiringteenused.

11. Nõustamine, vahendamine ja muud finantsabiteenused, mis on seotud kõigi punktides 1–10 loetletud tegevustega, kaasa arvatud krediidisoovitus ja -analüüs, investeeringute ja väärtpaberiportfelliga seotud uuringud ja nõustamine, samuti nõustamine äriühingute omandamise ja ümberkujundamise ning strateegia kohta.

12. Teiste finantsteenuste osutajate kasutuses oleva finantsteabe vahendamine ja edastamine, finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine.

Finantsteenuste mõiste alla ei kuulu järgmised tegevused:

a) keskpankade või muude avalik-õiguslike asutuste tegevus raha- ja vahetuskursipoliitika alal;

b) keskpankade, valitsusasutuste või -organite või avalik-õiguslike asutuste tegevus valitsuse nimel või valitsuse tagatisega, välja arvatud juhud, mil sellega võivad tegeleda nende avalik-õiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad;

c) tegevus riikliku sotsiaalkindlustus- või pensionikava raames, välja arvatud juhud, kui sellega võivad tegeleda avalik-õiguslike isikute või eraõiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad.

IV LISA

ARTIKLI 23 LÕIKE 2 KOHASED ÜHENDUSE RESERVATSIOONID

Kaevandamine

Mõnes liikmesriigis võidakse äriühingutelt, kelle tegevust ühendus ei kontrolli, nõuda kaevandamistegevuse ja -õiguse luba.

Kalapüük

Ühenduse liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevate vete elusvarusid ja kalastuspiirkondi saavad kasutada ja neile pääsevad juurde üksnes ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduse territooriumil registreeritud kalalaevad, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kinnisvara ostmine

Mõnes liikmesriigis piiratakse muudel kui Euroopa Ühenduse äriühingutel kinnisvara ostmist.

Audiovisuaalteenused, kaasa arvatud raadio

Tootmisel ja levitamisel, kaasa arvatud audiovisuaalteoste avalikul esitamisel raadios või mujal kehtivat võrdset kohtlemist võib rakendada üksnes teatavatele päritolunõuetele vastavate audiovisuaalteoste suhtes.

Telekommunikatsiooniteenused, kaasa arvatud mobiil- ja satelliitsideteenused

Reserveeritud teenused.

Mõnes liikmesriigis on pääs täiendavate teenuste ja infrastruktuuride turule piiratud.

Vabakutseliste teenused

Liikmesriikide kodanikest füüsilistele isikutele reserveeritud teenused. Teatavatel tingimustel võivad need isikud asutada äriühinguid.

Põllumajandus

Mõnes liikmesriigis ei kehti võrdne kohtlemine äriühingute suhtes, kelle tegevust ühendus ei kontrolli ja kes soovivad asutada põllumajandusettevõtet. Kui äriühing, kelle tegevust ühendus ei kontrolli, omandab viinamarjaistandusi, peab ta sellest teatama või vajaduse korral saama omandamiseks loa.

Uudisteagentuuride teenused

Mõnes liikmesriigis piiratakse välisosalust kirjastus- ja ringhäälinguettevõtetes.

PROTOKOLL

haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes







Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tollialased õigusaktid – lepinguosaliste territooriumil kohaldatavad õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning nende suunamist tolliprotseduuridele, sealhulgas keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed;

b) taotluse esitanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosaline on selleks määranud ja kes taotleb abi tolliküsimustes;

c) taotluse saanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosaline on selleks määranud ja kes võtab vastu tolliküsimusi käsitleva abitaotluse;

d) isikuandmed – igasugune teave, mis on seotud kindlaks tehtud või kindlaks tehtava üksikisikuga.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Lepinguosalised abistavad teineteist oma pädevusvaldkondades käesolevas protokollis ette nähtud viisil ja tingimustel tollialaste õigusaktide rikkumiste vältimisel, avastamisel ja uurimisel.

2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes kehtib kõigi lepinguosaliste haldusasutuste kohta, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjade kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse abi andmist kriminaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud õigusasutuste taotlusel kasutatud volituste abil, kui need asutused sellega ei nõustu.

Artikkel 3

Abistamine taotluse korral

1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe täheldatud või kavandatud toimingute kohta, millega rikutakse või võidakse rikkuda neid õigusakte.

2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle, kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on nõuetekohaselt imporditud teise lepinguosalise territooriumile, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri.

3. Taotluse esitanud asutuse palvel astub taotluse saanud asutus oma õigusaktide raames vajalikke samme tagamaks, et järelevalve all oleks

a) füüsilised või juriidilised isikud, kelle puhul arvatakse põhjendatult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte;

b) kohad, kus kaupu säilitatakse viisil, mis annab alust kahtlustada, et need on mõeldud tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks;

c) selline kaupade liikumine, mis võib teadaolevalt põhjustada tollialaste õigusaktide rikkumist;

d) veokid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks.

Artikkel 4

Abistamine omal algatusel

Lepinguosalised abistavad teineteist oma riigisiseste õigusnormide kohaselt eelneva taotluseta, kui nad leiavad, et see on vajalik tollialaste õigusaktide õigeks rakendamiseks, eelkõige juhul, kui neil on teavet järgmise kohta:

— toimingute kohta, mis rikuvad või tunduvad rikkuvat kõnealuseid õigusakte ja võivad teisele lepinguosalisele huvi pakkuda,

— sellistes toimingutes kasutatavate uute vahendite või võtete kohta,

— kaupade kohta, mis teadaolevalt on tollialaste õigusaktide rikkumise objektid,

— füüsiliste või juriidiliste isikute kohta, kelle puhul arvatakse põhjendatult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte,

— veokite kohta, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks.

Artikkel 5

Edastamine/teatamine

Taotluse esitanud asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus oma õigusaktide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et tema territooriumil elavale või asuvale adressaadile

— edastada kõik dokumendid ja

— teatada kõikidest otsustest,

mis kuuluvad käesoleva protokolli reguleerimisalasse. Sel juhul kohaldatakse taotluse enda suhtes artikli 6 lõiget 3.

Artikkel 6

Abitaotluste vorm ja sisu

1. Käesoleva protokolli kohased taotlused tehakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui see on olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taotlusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohased taotlused peavad sisaldama järgmisi andmeid:

a) taotluse esitanud asutuse nimi;

b) taotletav meede;

c) taotluse eesmärk ja põhjus;

d) asjakohased õigusnormid ja muud õiguslikud asjaolud;

e) võimalikult täpsed ja terviklikud andmed uuritavate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta;

f) asjaolude ja juba tehtud uurimiste kokkuvõte, välja arvatud artiklis 5 sätestatud juhul.

3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või talle vastuvõetavas keeles.

4. Kui taotlus ei vasta vorminõuetele, võib nõuda selle parandamist või täiendamist; sellest hoolimata võib võtta ettevaatusabinõusid.

Artikkel 7

Taotluste täitmine

1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sellesama lepinguosalise muude asutuste taotlusel, esitades olemasolevat teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist. Seda sätet kohaldatakse ka haldusasutuse suhtes, kellele taotluse saanud asutus on taotluse suunanud juhul, kui ta ei saa ise toimida.

2. Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud lepinguosalise õigusnormide kohaselt.

3. Lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel hankida taotluse saanud asutuselt või tema hallatavatelt asutustelt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva protokolli rakendamiseks.

4. Lepinguosalise ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida viimase territooriumil tehtavate uurimiste juures.

Artikkel 8

Teabeedastuse vorm

1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele uurimistulemused dokumentide, nende tõestatud koopiate, aruannete jms kujul.

2. Lõikes 1 sätestatud dokumente võib asendada elektroonilises vormis oleva teabega, mis on koostatud samal eesmärgil.

Artikkel 9

Erandid abiandmiskohustusest

1. Lepinguosalised võivad keelduda käesolevas protokollis sätestatud abi andmisest, kui see

a) tõenäoliselt kahjustab Armeenia Vabariigi või käesoleva protokolli kohase abitaotluse saanud Euroopa Liidu liikmesriigi suveräänsust;

b) tõenäoliselt kahjustab avalikku korda, julgeolekut või muid olulisi huve, eelkõige artikli 10 lõikes 2 nimetatud juhtudel;

c) hõlmab muid valuuta- ja maksueeskirju kui tollialased õigusaktid;

d) rikub tööstus-, äri- või ametisaladust.

2. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata.

3. Kui abist keeldutakse, tuleb otsusest ja selle põhjustest viivitamata teatada taotluse esitanud asutusele.

Artikkel 10

Teabevahetus ja konfidentsiaalsus

1. Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edastatud teave on salajane või piiratud kasutusega, olenevalt kummagi lepinguosalise kehtivatest eeskirjadest. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis samalaadsetele andmetele on ette nähtud vastuvõtva lepinguosalise asjakohastes õigusnormides ja ühenduse asutuste suhtes kohaldatavates vastavates sätetes.

2. Isikuandmeid võib edastada üksnes siis, kui vastuvõttev lepinguosaline kohustub neid andmeid kaitsma vähemalt nii, nagu samal juhul teeks seda edastav lepinguosaline.

3. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmärkide kohaselt. Kui üks lepinguosaline taotleb sellise teabe kasutamist muudel eesmärkidel, küsib ta eelnevalt teabe edastanud ametiasutuselt kirjalikku nõusolekut. Lisaks sellele tuleb tal järgida kõiki selle ametiasutuse kehtestatud piiranguid.

4. Lõige 3 ei takista teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetlustes, mis on hiljem algatatud tollialaste õigusaktide täitmata jätmise tõttu. Teabe esitanud pädevale asutusele teatatakse sellisest kasutamisest.

5. Lepinguosalised võivad käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtumenetluses ja süüdistustes.

Artikkel 11

Eksperdid ja tunnistajad

1. Taotluse saanud asutuse ametnikul võib talle antud volituste piires lubada esineda eksperdi või tunnistajana teise lepinguosalise jurisdiktsiooni kuuluvas kohtu- või haldusmenetluses, mis käsitleb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menetluses vajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid. Kohtus esinemise taotluses tuleb piiritleda, millistes küsimustes ja millise ametikoha või erialaoskuse tõttu ametnikku küsitletakse.

2. Volitatud ametnikule pakutakse kaitset, mis on kehtivate õigusaktidega tagatud taotluse esitanud asutuse ametnikele tema territooriumil.

Artikkel 12

Abistamiskulud

Lepinguosalised loobuvad kõikidest nõuetest teineteisele, mis on seotud käesolevast protokollist tulenevate kulutuste hüvitamisega, välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele ja tunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avalikud teenistujad.

Artikkel 13

Kohaldamine

1. Käesoleva protokolli kohaldamise eest vastutavad ühelt poolt Armeenia Vabariigi tolli keskasutused ja teiselt poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni pädevad talitused ning vajaduse korral Euroopa Liidu liikmesriikide tolliasutused. Nad otsustavad kõik selle kohaldamiseks vajalikud asjakohased meetmed ja nende rakenduskorra, võttes arvesse kehtivaid andmekaitse eeskirju. Nad võivad soovitada pädevatele asutustele muudatusi, mida on nende arvates käesolevas protokollis vaja teha.

2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel teineteisele üksikasjalikest rakenduseeskirjadest, mis nad on käesoleva protokolli sätete kohaselt vastu võtnud.

Artikkel 14

Täiendavus

Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei piira ükski Armeenia Vabariigi ja ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi vahel sõlmitud vastastikuse abistamise leping ühenduse sätteid, millega reguleeritakse tolli valdkonnas saadud ühendusele huvi pakkuva teabe edastamist Euroopa Ühenduste Komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahel.

▼M1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu

PROTOKOLL,

et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga







BELGIA KUNINGRIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA VABARIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, edaspidi „liikmesriigid”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu, ning EUROOPA ÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi „ühendused”, keda esindavad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjon, ühelt poolt, ja ARMEENIA VABARIIK teiselt poolt, VÕTTES ARVESSE Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia on ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise, 22. aprillil 1996. aastal Luxembourgis allkirjastatud partnerlus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping”), ( 1 ) lepinguosalised ja võtavad, samuti nagu teised liikmesriigid, vastu ja arvesse lepingu ja sellele lisatud dokumentide tekstid.

Artikkel 2

Võttes arvesse hiljutisi institutsioonilisi arenguid Euroopa Liidus, lepivad lepinguosalised kokku, et pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtivuse lõppemist käsitletakse lepingus esinevaid viiteid Euroopa Söe- ja Teraseühendusele viidetena Euroopa Ühendusele, mis on üle võtnud kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse poolt sõlmitud lepingutest tulenevad õigused ja kohustused.

Artikkel 3

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 4

1. Ühendused, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Armeenia Vabariik kiidavad käesoleva protokolli heaks oma vastavate menetluste kohaselt.

2. Pooled teavitavad teineteist lõikes 1 osutatud vastavate menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmisdokumendid antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 5

1. Käesolev protokoll jõustub 1. mail 2004. aastal, tingimusel, et kõik käesoleva protokolli heakskiitmisdokumendid on enne seda kuupäeva hoiule antud.

2. Juhul kui kõiki käesoleva protokolli heakskiitmisdokumente ei ole enne kõnealust kuupäeva hoiule antud, jõustub käesolev protokoll viimase h