1995L0057 — ET — 11.12.2008 — 005.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 95/57/EÜ,

23. november 1995,

turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: ning arvestades, et: Euroopa Parlamendi 11. juuni 1991. aasta ( 1 ) ja 18. jaanuari 1994. aasta ( 2 ) resolutsioonides rõhutatakse, et ühendusel on oluline osa turismistatistika arendamises; majandus- ja sotsiaalkomitee ( 3 ) on heaks kiitnud sellise direktiivi väljatöötamise, mille eesmärgiks on suunata praegu siseriiklikul tasandil killustatult tehtavaid jõupingutusi; otsuse 90/655/EMÜ ( 4 ) alusel on välja töötatud ühenduse metoodikaraamistik ühenduse turismistatistika koostamiseks; otsuse 90/655/EMÜ alusel toimuva ühenduse turismistatistika arendamise kaheaastase (1991–1992) programmi tulemused näitavad, et nii era- kui ka avaliku sektori kasutajad vajavad kiiresti kättesaadavat, usaldusväärset ja võrreldavat statistikat turismi nõudluse ja pakkumise kohta ühenduse tasandil; nõukogu 13. juuli 1992. aasta otsusega 92/421/EMÜ ühenduse tegevuskava kohta turismi edendamiseks ( 5 ) tunnustati esmatähtsa ülesandena ühenduse turismistatistika väljatöötamist; turismi tunnustatud rolli arengu ja sotsiaal-majandusliku integratsiooni vahendina võib paremini tagada teadmiste abil nimetatud valdkonna põhistatistika, eelkõige piirkondlikul tasandil kehtiva statistika alusel; ühenduse turismitööstuse konkurentsivõime hindamiseks on vaja saada ulatuslikumaid teadmisi turismi mahust, tunnustest, turistide tunnusjoontest ja turismiga seotud väljaminekutest; vajalik on igakuine teave, mille alusel on võimalik hinnata nõudluse hooajalist mõju ühismajutusettevõtete mahutavusele ning abistada sellega riigiasutusi ja ettevõtjaid, et töötada välja sobivam strateegia ja poliitika puhkuste hooajalise jaotumise ja turismitegevuse parandamiseks; ühenduse edasine tegevus selles valdkonnas peab jätkuvalt põhinema pragmaatilisel lähenemisel, mis on kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega; tuleb tagada vajalik koostoime turismi mõjutavate siseriiklike, rahvusvaheliste ja ühenduse statistika projektide vahel, et vähendada teabe kogumise kohustust; koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning Maailma Turismiorganisatsioon, tehtud metoodilist tööd ja ÜRO Statistikakomisjoni poolt 1993. aasta märtsis antud soovitusi tuleks arvesse võtta, et tagada turismistatistika parem võrreldavus kogu maailmas; asjakohase ja tunnustatud ühenduse raamistiku kehtestamisega saab märgatavalt parandada usaldusväärset ja tõhusat turismi nõudluse ja pakkumise struktuuri ja arengu jälgimist; sellise süsteemiga on võimalik saavutada kokkuhoidu, andes teavet, mis on kasulik kõikidele liikmesriikidele ja asjaomastele osapooltele; ühenduse tasandil oleks võimalik hõlbustada võrreldava turismistatistika levitamist; nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsusega 93/464/EMÜ esmatähtsate meetmete 1993.–1997. aasta raamprogrammi kohta statistilise teabe alal ( 6 ) nähakse ette turismi nõudluse ja pakkumise teabesüsteemi loomine; nõukogu direktiiviga saab luua ühise raamistiku, et tõhustada erinevatest siseriiklikul tasandil võetavatest meetmetest saadavat kasu; ühenduse süsteemi alusel kogutud statistiline teave peab olema usaldusväärne ja võrreldav liikmesriikide vahel; seepärast tuleb ühiselt kehtestada kriteeriumid, mis võimaldavad neid nõudeid täita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Eesmärk

Turismistatistika teabesüsteemi loomiseks ühenduse tasandil peavad liikmesriigid koguma, koostama, töötlema ja edastama ühenduse ühtlustatud statistilist teavet turismi nõudluse ja pakkumise kohta.

Artikkel 2

Teabe kogumise valdkonnad ja põhimõisted

Käesolevas direktiivis on kogutavad andmed seotud järgmisega:

a) ühismajutusettevõtete mahutavus: Kõnealuste ühismajutusettevõtete liigid on järgmised: 1. hotellid ja samalaadsed ettevõtted 2. muud ühismajutusettevõtted, sealhulgas: 2.1. puhkekülad ja -laagrid, 2.2. puhkemajad ja külaliskorterid, 2.3. muud ühismajutusettevõtted;

b) ühismajutusettevõtetesse majutatud isikud: Kogutav teave hõlmab sisemaist turismi, see tähendab siseturismi ja sissetulevat turismi; “siseturism” tähendab antud riigi residentide reisimist üksnes selle riigi piires ja “sissetulev turism” mitteresidentide reisimist antud riigi piires;

c) turismi nõudlus: Kogutav teave hõlmab rahvuslikku turismi, see tähendab siseturismi ja väljaminevat turismi; “väljaminev turism” tähendab ühe riigi residentide reisimist teistes riikides. Turismi nõudlust käsitlev teave on seotud puhkuse- või tööreisidega, mis sisaldavad vähemalt üht või mitut järjestikkust ööbimist mujal kui alalises elukohas.

Artikkel 3

Teabe kogumist iseloomustavad tunnused

1. Andmete kogumist iseloomustavate tunnuste loetelu, mis näitab nende perioodilisust ja territoriaalset jaotust, on esitatud lisas.

▼M4

2. Komisjon määrab kindlaks andmete kogumist iseloomustavate tunnuste suhtes kohaldatavad mõisted ja andmete kogumist iseloomustavate tunnuste loetelu võimalikud kohandused. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 4

Statistilise teabe täpsus

▼M4

1. Statistilise teabe kogumisel tuleb võimaluse korral tagada, et tulemused vastaksid vajalikele täpsuse miinimumnõuetele. Need täpsusnõuded ja süstemaatiliste nihete ühtlustatud töötlemise menetluse kehtestab komisjon. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Täpsuse miinimumnõuded määratakse kindlaks, võttes eelkõige arvesse aastasi ööbimisega reise siseriiklikul tasandil.

▼B

2. Teabe kogumise aluste suhtes võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, mida peetakse vajalikuks tulemuste kvaliteedi ja võrreldavuse säilitamiseks.

Artikkel 5

Statistilise teabe kogumine

1. Liikmesriigi võivad vajaduse korral võtta artiklis 3 osutatud statistilise teabe kogumise aluseks olemasoleva teabe ning olemasolevad allikad ja süsteemid.

2. Iga-aastaste tunnuste esimene vaatlusperiood algab 1. jaanuaril 1996. Lisa B ja C osas esitatud kuu- ja kvartaliandmete veergudega seotud tunnuste esimene vaatlusperiood algab 1. jaanuaril 1997.

▼M4

Artikkel 6

Andmete töötlemine

Liikmesriigid töötlevad artikli 3 alusel kogutud teavet vastavalt artiklis 4 osutatud täpsusnõuetele ja komisjoni kehtestatud üksikasjalikele eeskirjadele. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Piirkondlik tasand on kooskõlas Euroopa Ühenduste Statistikaameti statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuriga (NUTS).

▼B

Artikkel 7

Andmete edastamine

1. Liikmesriigid edastavad vastavalt artiklile 6 töödeldud andmed, sealhulgas liikmesriikide statistika konfidentsiaalsust käsitlevate siseriiklike õigusaktide või tavade kohaselt salajaseks kuulutatud andmed vastavalt nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusele (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta ( 7 ). Kõnealune määrus reguleerib teabe konfidentsiaalset käitlemist.

2. Esialgsed aastaandmed edastatakse kuue kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppemist ja läbivaadatud aastatulemused edastatakse hiljemalt 12 kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppemist. Esialgsed kuu- ja kvartaliandmed edastatakse kolme kuu jooksul pärast vastava vaatlusperioodi lõppemist ning läbivaadatud kuu- ja kvartalitulemused edastatakse hiljemalt kuue kuu jooksul pärast vastava vaatlusperioodi lõppemist.

3. Komisjon võib ►M4 artikli 12 lõikes 1 ◄ sätestatud korras kehtestada teabe esitamise eest vastutavate isikute ülesande lihtsustamiseks standarditud andmeedastusmenetluse ning luua tingimused automaatse andmetöötluse ja elektroonilise andmeedastuse laiemaks kasutamiseks.

Artikkel 8

Aruandlus

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile tema taotluse korral teabe, mis on vajalik statistilise teabe kvaliteedi, võrreldavuse ja täielikkuse hindamiseks. Liikmesriigid esitavad komisjonile ka üksikasjaliku teabe kasutatud meetodite hilisema muutmise kohta.

2. Komisjon saadab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi täitmisel omandatud kogemuste kohta, kui andmeid on kogutud kolme aasta jooksul.

Artikkel 9

Tulemuste levitamine

Komisjonipoolne andmete levitamise kord määratakse kindlaks ►M4 artikli 12 lõikes 1 ◄ sätestatud korras.

Artikkel 10

Üleminekuperiood

1. Ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik meetmed, mis on vajalikud ühenduse teabesüsteemi käivitamiseks üleminekuperioodil, mis lõpeb kuu- ja aastaandmete puhul kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning kvartaliandmete puhul viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

2. Üleminekuperioodi jooksul võib komisjon artiklis 12 sätestatud korras kinnitada erandeid käesoleva direktiivi sätetest, kui siseriiklikke turismialaseid statistikasüsteeme tuleb kohandada.

Artikkel 11

Komitee

Käesoleva direktiivi rakendamise menetluse, sealhulgas majandusliku ja tehnilise arenguga kohandamise meetmete puhul, mis on seotud eelkõige:

— andmete kogumist iseloomustavate tunnuste suhtes kohaldatavate mõistete ja andmete kogumist iseloomustavate tunnuste loetelu võimalike kohandustega (artikkel 3), kuivõrd need kohandused ei muuda kogumisprotsessi raskemaks,

— täpsusnõuete ja süstemaatiliste nihete ühtlustatud töötlemise menetlusega (artikkel 4),

— andmete töötlemise (artikkel 6), andmeedastusmenetluse (artikkel 7) ja tulemuste levitamisega (artikkel 9),

— eranditega käesoleva direktiivi sätetest üleminekuperioodil (artikkel 10),

abistab komisjoni artiklis 12 sätestatud korras otsusega 89/382/EMÜ, Euratom ( 8 ) asutatud statistikaprogrammi komitee, edaspidi “komitee”.

▼M4

Artiklites 3, 4 ja 6 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artiklites 7 ja 9 osutatud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 1 osutatud menetlusele.

▼M1

Artikkel 12

1. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 9 ) rtikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

▼M4

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▼B

Artikkel 13

Direktiivi rakendamine

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 23. novembrit 1996.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 15

Lõppsäte

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

TURISMIVALDKONDA KÄSITLEV STATISTILINE TEAVE

NB: Numbrite B.1.3, C.1.1.2 ja C.1.1.4 all nõutud teabe puhul kohaldatakse käesoleva lisa lõpus esitatud geograafilist jaotust.

A. Ühismajutusettevõtete mahutavus: riigi territooriumil asuvad kohalikud üksused

A.1. Igal aastal edastatav teave







Number Ühismajutusettevõtete jaotus Muutujad Geograafiline jaotus (1) A.1.1. Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Ettevõtete arv Tubade arv Voodikohtade arv Kogu riik ja NUTS III piirkonnad A.1.2. Muud ühismajutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — muud ühismajutusettevõtted Ettevõtete arv Tubade arv (2) Kogu riik ja NUTS III piirkonnad (1) Tubade ja voodikohtade andmed NUTS III tasandil võivad sisaldada kalkulatsioone; kalkulatsioonid tuleb eraldi ära märkida. (2) Kui liikmesriigil ei ole sellekohast standardit, käsitletakse puhkeküla ja -laagri puhul telkimisplatsi nelja voodikohana.

B. Ühismajutusettevõtete hõivatus: siseturism ja sissetulev turism

B.1. Igal aastal edastatav teave







Number Ühismajutusettevõtete jaotus Muutujad Geograafiline jaotus B.1.1. Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Saabunud residendid Residentide ööbimised Saabunud mitteresidendid Mitteresidentide ööbimised Kogu riik ja NUTS II piirkonnad B.1.2. Muud ühismajutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid — puhkemajad ja külaliskorterid — muud ühismajutusettevõtted Saabunud residendid Residentide ööbimised Saabunud mitteresidendid Mitteresidentide ööbimised Kogu riik ja NUTS II piirkonnad B.1.3. Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted Elukohariigi järgi (jaotus kalendrikuude kaupa): — Saabunud mitteresidendid — Mitteresidentide ööbimised Kogu riik

B.2. Igal kuul edastatav teave







Number Ühismajutusettevõtete jaotus Muutujad Geograafiline jaotus B.2.1. Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud ühismajutusettevõtted Saabunud residendid Residentide ööbimised Saabunud mitteresidendid Mitteresidentide ööbimised Kogu riik B.2.2. Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Voodikohtade kasutus: — bruto — neto Kogu riik

C. Turismi nõudlus: siseturism ja väljaminev turism (välja arvatud ühepäevareisid)

C.1. Riiklikul tasandil esitatav teave







Number Muutujad Jaotus Aastaandmed Kvartaliandmed Vabaajareisid vähemalt 4 ööbimisega (1) Puhkused (2) Tööreisid (3) C.1.1. Andmed turismi mahu kohta C.1.1.1. Turistide arv (turismis osalevad isikud) Kokku — siseturism — väljaminev turism — siseturism ja väljaminev turism C.1.1.2. Ööbimisega reiside arv Kokku — siseturism — väljaminev turism: — maailma geograafiline jaotus (riigi tasand) AD AD C.1.1.3 Ööbimisega reiside arv (lähtekuu alusel) Kalendrikuu jooksul: — kokku — siseturism — väljaminev turism C.1.1.4. Ööbimiste arv Kokku — siseturism — väljaminev turism: — maailma geograafiline jaotus (riigi tasand) AD AD C.1.2. Reisitunnuste andmed C.1.2.1. Reisi kestus Ööd — 1–3 NR — 4 või rohkem järjestikust ööd NR — 4–7 NR NR — 8–14 NR NR — 15–28 NR NR — 29–91 NR NR — 92–365 NR NR C.1.2.2. Reisi korraldamine Otsene reserveerimine transpordiettevõtja juures/ühismajutusettevõttes NR NR Reisibüroo või reisikorraldaja kasutamine: NR NR — sealhulgas reisipaketid NR NR C.1.2.3. Peamine kasutatud transpordiliik Lennuk NR NR Laev NR NR Maismaal: NR NR — raudtee NR NR — buss (liini- või reisibuss) NR NR — isiklikud ja rendisõidukid NR NR — muu NR NR C.1.2.4. Peamine kasutatud majutusviis: — siseturism — väljaminev turism Hotellid ja samalaadsed ettevõtted Muud majutusettevõtted: — puhkekülad ja -laagrid NR NR — puhkemajad ja külaliskorterid NR NR — muud majutus-ettevõtted NR NR Spetsialiseerunud ühismajutusettevõtted Eramajutus: — üürimajutus NR NR — lisaeluase NR NR — muud liiki eramajutus NR NR C.1.3. Andmed turistide kohta C.1.3.1. Turistide arv Soo alusel: — mehed — naised C.1.3.2. Turistide arv Vanuse järgi: — 0–14 aastat (ei ole kohustuslik) NR NR — 15–24 NR NR — 25–44 NR NR — 45–64 NR NR — 65 ja enam NR NR C.1.4. Andmed reisikulutuste kohta C.1.4.1. Kulutused ööbimisega reiside puhul (omavääringus): — siseturism — väljaminev turism Kokku sealhulgas: — ringreisid, puhkusereisid ja reisipaketid NR NR (1) Käesolev veerg hõlmab pikki reise (st neli või enam järjestikust ööd veedetakse mujal kui alalises elukohas, kusjuures peamine eesmärk on puhkus, rekreatsioon või vaba aja veetmine). (2) Käesolev veerg hõlmab kõiki puhkusereise (st üks või enam järjestikust ööd veedetakse mujal kui alalises elukohas, kusjuures peamine eesmärk on puhkus, rekreatsioon või vaba aja veetmine). (3) Käesolev veerg hõlmab tööreise (st üks või enam järjestikust ööd veedetakse mujal kui alalises elukohas, kusjuures peamine eesmärk on töö- või erialane). NB: AD tähendab, et need andmed tuleb esitada IGAL AASTAL, mitte igas kvartalis. NR (not requested) tähendab, et kõnealuse turismivaldkonna puhul andmeid ei nõuta.

▼M3

GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE JAOTUS

1. Pakkumise statistika

Maailm (kokku)

Euroopa Majanduspiirkond (kokku)

Euroopa Liit (27) (kokku)

Belgia

Bulgaaria

Tšehhi Vabariik

Taani

Saksamaa

Eesti

Kreeka

Hispaania

Prantsusmaa

Iirimaa

Itaalia

Küpros

Läti

Leedu

Luksemburg

Ungari

Malta

Madalmaad

Austria

Poola

Portugal

Rumeenia

Sloveenia

Slovakkia

Soome

Rootsi

Ühendkuningriik

EFTA (kokku)

Island

Norra

Šveits (Liechtenstein kaasa arvatud)

Muud Euroopa riigid (kokku)

neist:

Venemaa

Türgi

Ukraina

Aafrika (kokku)

sellest:

Lõuna-Aafrika

Põhja-Ameerika (kokku)

sellest:

Ameerika Ühendriigid

Kanada

Lõuna- ja Kesk-Ameerika (kokku)

sellest:

Brasiilia

Aasia (kokku)

sellest:

Hiina Rahvavabariik

Jaapan

Korea Vabariik

Austraalia, Okeaania ning muud territooriumid (kokku)

neist:

Austraalia

Määratlemata

2. Nõudmise statistika

Maailm (kokku)

Euroopa Majanduspiirkond (kokku)

Euroopa Liit (27) (kokku)

Belgia

Bulgaaria

Tšehhi Vabariik

Taani

Saksamaa

Eesti

Kreeka

Hispaania

Prantsusmaa

Iirimaa

Itaalia

Küpros

Läti

Leedu

Luksemburg

Ungari

Malta

Madalmaad

Austria

Poola

Portugal

Rumeenia

Sloveenia

Slovakkia

Soome

Rootsi

Ühendkuningriik

EFTA (kokku)

Island

Norra

Šveits (Liechtenstein kaasa arvatud)

Muud Euroopa riigid (kokku)

neist:

Venemaa

Türgi

Aafrika (kokku)

sellest:

Lõuna-Aafrika

Maghrebi riigid

Põhja-Ameerika (kokku)

sellest:

Ameerika Ühendriigid

Lõuna- ja Kesk-Ameerika (kokku)

sellest:

Argentina

Brasiilia

Aasia (kokku)

sellest:

Hiina Rahvavabariik

Jaapan

Korea Vabariik

Austraalia, Okeaania ning muud territooriumid (kokku)

neist:

Austraalia

Määratlemata