02016R0918 — ET — 14.06.2016 — 000.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/918, 19. mai 2016, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 156 14.6.2016, lk 1)





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/918,

19. mai 2016,

millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1272/2008 muudetakse järgmiselt.

1) Artikli 23 punkt f asendatakse järgmisega:

„f) ained või segud, mis on klassifitseeritud söövitavaks metallide, kuid mitte naha ja/või silmade jaoks (1. kategooria).“

2) I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse I lisaga.

3) II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

4) III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

5) IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

6) V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.

7) VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale.

8) VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisale.

Artikkel 2

Erandina artiklist 3 võib aineid ja segusid enne 1. veebruarit 2018 klassifitseerida, märgistada ja pakendada käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt.

Erandina artiklist 3 ei nõuta määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud, märgistatud ja pakendatud ning enne 1. veebruarit 2018 turule lastud ainete ja segude ümbermärgistamist ega ümberpakendamist käesoleva määruse kohaselt enne 1. veebruarit 2020.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa muudetakse järgmiselt.

A. 1. osa muudetakse järgmiselt.

1) Punkti 1.1.3.4 pealkiri asendatakse järgmisega:

Interpoleerimine ühe ohukategooria piires“.

2) Punkt 1.3.6 asendatakse järgmisega:

„1.3.6. Ained või segud, mis on klassifitseeritud metalle söövitavaks, kuid mitte nahka söövitavaks ega rasket silmakahjustust põhjustavaks (1. kategooria)

Aineid või segusid, mis on klassifitseeritud metalle söövitavaks, kuid mitte nahka söövitavaks ega tõsiseid silmakahjustusi põhjustavaks (1. kategooria) ning mis on valmiskujul pakitud tarbijale kasutamiseks, ei ole märgisel vaja tähistada ohupiktogrammiga GHS05.“

B. 2. osa muudetakse järgmiselt.

1) Punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:

„2.1.3. Ohust teavitamine

Ohuklassi kriteeriumidele vastavate ainete, segude ja toodete puhul kasutatakse tabeli 2.1.2 märgistuselemente.







Tabel 2.1.2 Lõhkeainete märgistuselemendid Klassifikatsioon Ebapüsiv lõhkeaine Alamklass 1.1 Alamklass 1.2 Alamklass 1.3 Alamklass 1.4 Alamklass 1.5 Alamklass 1.6 GHSi piktogrammid Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Ettevaatust Tunnussõna puudub Ohulause H200: Ebapüsiv lõhkeaine H201: Plahvatusohtlik; massiplahvatusoht H202: Plahvatusohtlik; suur laialipaiskumisoht H203: Plahvatusohtlik; süttimis-, plahvatus- või laialipaiskumisoht H204: Süttimis- või laialipaiskumisoht H205: Süttimise korral massiplahvatusoht Ohulause puudub Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P201 P250 P280 P210 P230 P234 P240 P250 P280 P210 P230 P234 P240 P250 P280 P210 P230 P234 P240 P250 P280 P210 P234 P240 P250 P280 P210 P230 P234 P240 P250 P280 Hoiatuslause puudub Hoiatuslaused reageerimise kohta P370 + P372 + P380 + P373 P370 + P372 + P380 + P373 P370 + P372 + P380 + P373 P370 + P372 + P380 + P373 P370 + P372 + P380 + P373 P370 + P380 + P375 P370 + P372 + P380 + P373 Hoiatuslause puudub Hoiatuslaused säilitamise kohta P401 P401 P401 P401 P401 P401 Hoiatuslause puudub Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501 P501 P501 P501 P501 P501 Hoiatuslause puudub

MÄRKUS 1: pakendamata lõhkeainetel või lõhkeainetel, mis on ümber pakendatud muusse pakendisse kui originaalpakend või samasugune pakend, peavad olema kõik järgmised märgistuselemendid:

a) piktogramm: plahvatav pomm;

b) tunnussõna „Ettevaatust“, ning

c) ohulause: „Plahvatusohtlik; massiplahvatusoht“,

välja arvatud juhul, kui näidatakse, et oht vastab ühele tabeli 2.1.2 ohukategooriale; sellisel juhul määratakse sellele vastav sümbol, tunnussõna ja/või ohulause.

MÄRKUS 2: ainetel ja segudel, mis tarnitud kujul on ohtlike kaupade vedu käsitlevate ÜRO soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu I osa 12. jao 2. katseseeria kohaselt saanud positiivse tulemuse ja mis on vabastatud klassifitseerimisest lõhkeainena (ÜRO soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu I osa 16. jao 6. katseseeria kohaselt saadud negatiivse tulemuse põhjal), on sellest hoolimata plahvatuslikud omadused. Kasutajat tuleb sellistest olemuslikust plahvatusohtlikkusest teavitada, sest käitlemisel (eelkõige aine või segu pakendist eemaldamise või ümberpakendamise korral) ja säilitamisel tuleb sellega arvestada. Sel põhjusel tuleb aine või segu plahvatusohtlikkusest teatada ohutuskaardi 2. jaos („Ohtude identifitseerimine“) ja 9. jaos („Füüsikalised ja keemilised omadused“) ja vajaduse korral ohutuskaardi muudes punktides.“

2) Punktis 2.1.4 asendatakse joonis 2.1.3 järgmisega:

▼C1

„Joonis 2.1.3

Lõhkeainete ohuklassi alamklassidesse määramise protseduur (transpordi 1. klass)

“

▼B

3) Punktis 2.2.3 asendatakse tabel 2.2.3 järgmisega:







„Tabel 2.2.3 Tuleohtlike gaaside (sealhulgas keemiliselt ebapüsivate gaaside) puhul kasutatavad märgistuselemendid Klassifikatsioon Tuleohtlik gaas Keemiliselt ebapüsiv gaas 1. kategooria 2. kategooria A-kategooria B-kategooria GHSi piktogramm Piktogramm puudub Täiendavat piktogrammi ei ole Täiendavat piktogrammi ei ole Tunnussõna Ettevaatust Hoiatus Täiendavat tunnussõna ei ole Täiendavat tunnussõna ei ole Ohulause H220: Eriti tuleohtlik gaas H221: Tuleohtlik gaas Täiendav ohulause H230: Võib reageerida plahvatuslikult isegi õhuga kokku puutumata Täiendav ohulause H231: Võib reageerida plahvatuslikult isegi õhuga kokku puutumata kõrgenenud rõhul ja/või temperatuuril Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P210 P202 P202“ Hoiatuslaused reageerimise kohta P377 P381 P377 P381 Hoiatuslaused säilitamise kohta P403 P403 Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta

4) Punkt 2.3.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.3.2.1. Aerosoolid klassifitseeritakse ühte selle ohuklassi kolmest kategooriast, olenevalt nende tuleohtlikkusest ja põlemissoojusest. Need klassifitseeritakse 1. või 2. kategooriasse, kui nad sisaldavad üle 1 % (massist) komponente, mis on klassifitseeritud tuleohtlikuks vastavalt käesolevas osas esitatud järgmistele kriteeriumidele: — tuleohtlikud gaasid (vt punkt 2.2); — vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 93 °C, mis vastavalt punktile 2.6 hõlmavad tuleohtlikke vedelikke; — tuleohtlikud tahked ained (vt punkt 2.7); või kui nende põlemissoojus on vähemalt 20 kJ/g. MÄRKUS 1: tuleohtlike koostisosade hulka ei kuulu pürofoorsed, isekuumenevad või veega reageerivad ained ja segud, sest neid koostisosi ei kasutata kunagi aerosoolide koostises. MÄRKUS 2: aerosoolid ei kuulu lisaks punkti 2.2 (tuleohtlikud gaasid), punkti 2.5 (rõhu all olevad gaasid), 2.6 (tuleohtlikud vedelikud) või punkti 2.7 (tuleohtlikud tahked ained) kohaldamisalasse. Nende koostisest olenevalt võivad need kuuluda aga muudesse ohuklassidesse, mis hõlmavad nende märgistuselemente.“

5) Punktis 2.3.2 asendatakse joonis 2.3.1a järgmisega:

„Joonis 2.3.1a. Aerosoolid “

6) Punktis 2.3.3 asendatakse tabeli 2.3.1 pealkiri järgmisega:

„Aerosoolide märgistuselemendid“.

7) Punktis 2.5.3 asendatakse tabel 2.5.2 järgmisega:







„Tabel 2.5.2 Rõhu all olevate gaaside märgistuselemendid Klassifikatsioon Surugaas Veeldatud gaas Külmutatud veeldatud gaas Lahustatud gaas GHSi piktogrammid Tunnussõna Hoiatus Hoiatus Hoiatus Hoiatus Ohulause H280: Sisaldab rõhu all olevat gaasi, kuumenemisel võib plahvatada H280: Sisaldab rõhu all olevat gaasi, kuumenemisel võib plahvatada H281: Sisaldab külmutatud gaasi; võib põhjustada külmapõletusi või -kahjustusi H280: Sisaldab rõhu all olevat gaasi, kuumenemisel võib plahvatada Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P282 Hoiatuslaused reageerimise kohta P336 + P315 Hoiatuslaused säilitamise kohta P410 + P403 P410 + P403 P403 P410 + P403“ Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta

8) Punktis 2.8.3 asendatakse tabel 2.8.1 järgmisega:







„Tabel 2.8.1 Isereageerivate segude ja ainete märgistuselemendid Klassifikatsioon A-tüüp B-tüüp Tüübid C ja D Tüübid E ja F Tüüp G (1) GHSi piktogrammid Sellel ohukategoorial märgistuselemendid puuduvad Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Ohulause H240: Kuumenemisel võib plahvatada H241: Kuumenemisel võib süttida või plahvatada H242: Kuumenemisel võib süttida H242: Kuumenemisel võib süttida Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P234 P235 P240 P280 P210 P234 P235 P240 P280 P210 P234 P235 P240 P280 P210 P234 P235 P240 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P370 + P372 + P380 + P373 P370 + P380 + P375 [+ P378] (2) P370 + P378 P370 + P378 Hoiatuslaused säilitamise kohta P403 P411 P420 P403 P411 P420 P403 P411 P420 P403 P411 P420 Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501 P501 P501 P501 (1) Tüübil G puuduvad ohust teavitamise märgistuselemendid ning ohtu tuleks arvestada teistesse ohuklassidesse kuuluvate omaduste põhjal. (2) Vt IV lisa sissejuhatust nurksulgude kasutamise üksikasjade kohta.“.

9) Punktis 2.8.4 asendatakse joonis 2.8.1 järgmisega:

▼C1

„Joonis 2.8.1

Isereageerivad ained ja segud

“

▼B

10) Punktis 2.9.3 asendatakse tabel 2.9.2 järgmisega:







„Tabel 2.9.2 Pürofoorsete vedelike märgistuselemendid Klassifikatsioon 1. kategooria GHSi piktogramm Tunnussõna Ettevaatust Ohulause H250: Kokkupuutel õhuga süttib iseenesest Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P222 P231 + P232 P233 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P302 + P334 P370 + P378“ Hoiatuslaused säilitamise kohta Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta

11) Punktis 2.10.3 asendatakse tabel 2.10.2 järgmisega:







„Tabel 2.10.2 Pürofoorsete tahkete ainete märgistuselemendid Klassifikatsioon 1. kategooria GHSi piktogramm Tunnussõna Ettevaatust Ohulause H250: Kokkupuutel õhuga süttib iseenesest Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P222 P231 + P232 P233 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P302 + P335 + P334 P370 + P378“ Hoiatuslaused säilitamise kohta Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta

12) Punktis 2.11.3 asendatakse tabel 2.11.2 järgmisega:







„Tabel 2.11.2 Isekuumenevate segude ja ainete märgistuselemendid Klassifikatsioon 1. kategooria 2. kategooria GHSi piktogrammid Tunnussõna Ettevaatust Hoiatus Ohulause H251: Isekuumenev; võib süttida H252: Suurtes kogustes isekuumenev; võib süttida Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P235 P280 P235 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta Hoiatuslaused säilitamise kohta P407 P413 P420 P407 P413 P420“ Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta

13) Punktis 2.12.3 asendatakse tabel 2.12.2 järgmisega:







„Tabel 2.12.2 Märgistuselemendid ainetele ja segudele, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase Klassifikatsioon 1. kategooria 2. kategooria 3. kategooria GHSi piktogrammid Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Ohulause H260: Kokkupuutel veega eraldab tuleohtlikke gaase, mis võivad iseenesest süttida H261: Kokkupuutel veega eraldab tuleohtlikke gaase H261: Kokkupuutel veega eraldab tuleohtlikke gaase Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P223 P231 + P232 P280 P223 P231 + P232 P280 P231 + P232 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P302 + P335 + P334 P370 + P378 P302 + P335 + P334 P370 + P378 P370 + P378 Hoiatuslaused säilitamise kohta P402 + P404 P402 + P404 P402 + P404 Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501 P501 P501“

14) Punktis 2.13.3 asendatakse tabel 2.13.2 järgmisega:







„Tabel 2.13.2 Oksüdeerivate vedelike märgistuselemendid Klassifikatsioon 1. kategooria 2. kategooria 3. kategooria GHSi piktogrammid Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Ohulause H271: Võib põhjustada süttimise või plahvatuse; tugev oksüdeerija H272: Võib soodustada põlemist; oksüdeerija H272: Võib soodustada põlemist; oksüdeerija Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P220 P280 P283 P210 P220 P280 P210 P220 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P306 + P360 P371 + P380 + P375 P370 + P378 P370 + P378 P370 + P378 Hoiatuslaused säilitamise kohta P420 Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501 P501 P501“

15) Punkti 2.14.2.1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Oksüdeeriv tahke aine klassifitseeritakse ühte käesoleva klassi kolmest kategooriast ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa alapunkti 34.4.1 katse O.1 või III osa alapunkti 34.4.3 katse O.3 põhjal vastavalt tabelile 2.14.1:“.

16) Punktis 2.14.2.1 asendatakse tabel 2.14.1 järgmisega:







„Tabel 2.14.1 Oksüdeerivate tahkete ainete kriteeriumid Kategooria Kriteeriumid katse O.1 põhjal Kriteeriumid katse O.3 põhjal 1 Mis tahes aine või segu, mille keskmine põlemise aeg, segatuna tselluloosiga vahekorras 4:1 või 1:1 (massi järgi), on väiksem kaaliumbromaadi ja tselluloosi 3:2 segu (massi järgi) keskmisest põlemise ajast. Mis tahes aine või segu, mille keskmine põlemistase, segatuna tselluloosiga vahekorras 4:1 või 1:1 (massi järgi), on suurem kaltsiumperoksiidi ja tselluloosi 3:1 segu (massi järgi) keskmisest põlemistasemest. 2 Mis tahes aine või segu, mille keskmine põlemise aeg segatuna tselluloosiga vahekorras 4:1 või 1:1 (massi järgi), on võrdne kaaliumbromaadi ja tselluloosi 2:3 segu (massi järgi) keskmise põlemise ajaga või sellest väiksem ning 1. kategooria kriteeriumid ei ole täidetud. Mis tahes aine või segu, mille keskmine põlemistase segatuna tselluloosiga vahekorras 4:1 või 1:1 (massi järgi), on võrdne kaltsiumperoksiidi ja tselluloosi 1:1 segu (massi järgi) keskmise põlemistasemega või sellest suurem ning 1. kategooria kriteeriumid ei ole täidetud. 3 Mis tahes aine või segu, mille keskmine põlemise aeg segatuna tselluloosiga vahekorras 4:1 või 1:1 (massi järgi), on võrdne kaaliumbromaadi ja tselluloosi 3:7 segu (massi järgi) keskmise põlemise ajaga või sellest väiksem ning 1. ja 2. kategooria kriteeriumid ei ole täidetud. Mis tahes aine või segu, mille keskmine põlemistase segatuna tselluloosiga vahekorras 4:1 või 1:1 (massi järgi), on võrdne kaltsiumperoksiidi ja tselluloosi 1:2 segu (massi järgi) keskmise põlemistasemega või sellest suurem ning 1. ja 2. kategooria kriteeriumid ei ole täidetud.“

17) Punktis 2.14.2.1 asendatakse tabeli 2.14.1 märkuses 1 tekst „BC Code, 3. lisa, katse nr 5)“ järgmisega: „(IMSBC Code (International Maritime Solid Bulk Cargoes Code, IMO), 2. liide, 5. punkt)“.

18) Punktis 2.14.3 asendatakse tabel 2.14.2 järgmisega:







„Tabel 2.14.2 Oksüdeerivate tahkete ainete märgistuselemendid 1. kategooria 2. kategooria 3. kategooria GHSi piktogrammid Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Ohulause H271: Võib põhjustada süttimise või plahvatuse; tugev oksüdeerija H272: Võib soodustada põlemist; oksüdeerija H272: Võib soodustada põlemist; oksüdeerija Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P220 P280 P283 P210 P220 P280 P210 P220 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P306 + P360 P371 + P380 + P375 P370 + P378 P370 + P378 P370 + P378 Hoiatuslaused säilitamise kohta P420 Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501 P501 P501“

19) Punktis 2.15.3 asendatakse tabel 2.15.1 järgmisega:







„Tabel 2.15.1 Orgaaniliste peroksiidide märgistuselemendid Klassifikatsioon A-tüüp B-tüüp Tüübid C ja D Tüübid E ja F Tüüp G GHSi piktogrammid Sellel ohukategoorial märgistuselemendid puuduvad Tunnussõna Ettevaatust Ettevaatust Ettevaatust Hoiatus Ohulause H240: Kuumenemisel võib plahvatada H241: Kuumenemisel võib süttida või plahvatada H242: Kuumenemisel võib süttida H242: Kuumenemisel võib süttida Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P210 P234 P235 P240 P280 P210 P234 P235 P240 P280 P210 P234 P235 P240 P280 P210 P234 P235 P240 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P370 + P372 + P380 + P373 P370 + P380 + P375 [+ P378] (1) P370 + P378 P370 + P378 Hoiatuslaused säilitamise kohta P403 P410 P411 P420 P403 P410 P411 P420 P403 P410 P411 P420 P403 P410 P411 P420 Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501 P501 P501 P501 (1) Vt IV lisa sissejuhatust nurksulgude kasutamise üksikasjade kohta.“

20) Punktis 2.15.4 asendatakse joonis 2.15.1 järgmisega:

▼C1

„Joonis 2.15.1

Orgaanilised peroksiidid

“

▼B

C. 3. osa muudetakse järgmiselt.

1) Punkti 3.1.2.1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Aine klassifitseerimisel ühte neljast ohukategooriast on aluseks tema äge mürgisus suu- või nahakaudsel manustamisel või sissehingamisel vastavalt tabelis 3.1.1 esitatud arvulistele kriteeriumidele.“

2) Punkti 3.1.2.3.2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Sissehingamisel mõjuva mürgisuse klassifitseerimisel on tolmude ja udude kõrgeimate ohukategooriate puhul täpselt määratletud väärtuste kasutamine väga oluline.“

3) Punktis 3.1.3.6.1 asendatakse alapunkt a järgmisega:

„kaasatakse koostisained, mille äge mürgisus on teada ja mis kuuluvad ühte tabelis 3.1.1 loetletud ägeda mürgisuse ohu kategooriatest;“.

4) Peatükk 3.2 asendatakse järgmisega:

„3.2. Nahasöövitus/-ärritus

3.2.1. Mõisted ja üldkaalutlused

3.2.1.1. Nahasöövitus on pöördumatu nahakahjustuse tekitamine, st nähtava marrasknahast kuni pärisnahani ulatuva nekroosi tekkimine kuni nelja tunni jooksul pärast katseaine kasutamist. Tüüpilised söövitusreaktsioonid on haavandid, verejooks, verised kärnad ning 14päevase jälgimisperioodi lõpus värvimuutus naha heledaks muutumise tõttu, täielik karvakadu ja armid. Küsitavate kahjustuste hindamiseks tuleb kaaluda histopatoloogiat. Nahaärritus on pöörduva nahakahjustuse tekkimine kuni nelja tunni jooksul pärast katseaine kasutamist.

3.2.1.2. Astmelises lähenemisviisis peetakse kõige olulisemaks olemasolevaid andmeid inimeste kohta, järgmisel kohal on olemasolevad andmed loomade kohta, järgnevad in vitro andmed ja siis muud teabeallikad. Klassifitseerimine toimub otse, kui andmed vastavad kriteeriumidele. Mõnel juhul klassifitseeritakse aine või segu tõendite kaalukuse alusel ühe astme raames. Üksnes tõendite kaalukusel põhineva lähenemisviisi raames võetakse arvesse kogu kättesaadavat teavet nahasöövituse/-ärrituse kindlaksmääramise kohta, sealhulgas asjakohaste valideeritud in vitro katsete tulemusi, asjakohaseid andmeid loomkatsete kohta ning andmeid mõju kohta inimesele, nagu epidemioloogilised ja kliinilised uuringud ning korrektselt dokumenteeritud juhtumiuuringute aruanded ja vaatlustulemused (vt I lisa 1. osa punktid 1.1.1.3, 1.1.1.4 ja 1.1.1.5).

3.2.2. Ainete klassifitseerimise kriteeriumid

Ained klassifitseeritakse ühte selle ohuklassi kahest kategooriast:

a) 1. kategooria (nahasöövitus)

See kategooria on omakorda jaotatud kolmeks alamkategooriaks (1A, 1B, 1C). Söövitavad ained klassifitseeritakse 1. kategooriasse, kui ei ole piisavaid andmeid alamkategooriatesse klassifitseerimiseks. Kui andmed on piisavad, tuleb ained klassifitseerida ühte kolmest alamkategooriast: 1A, 1B või 1C (vt tabel 3.2.1).

b) 2. kategooria (nahaärritus) (vt tabel 3.2.2).

3.2.2.1. Standardsete loomkatsete andmetel põhinev klassifikatsioon

3.2.2.1.1. Nahasöövitus

3.2.2.1.1.1. Aine on nahka söövitav, kui see hävitab nahakoe, tekitades vähemalt ühel katseloomal nähtava marrasknahast kuni pärisnahani ulatuva nekroosi kuni nelja tunni jooksul pärast katseaine manustamist.

3.2.2.1.1.2. Söövitavad ained klassifitseeritakse 1. kategooriasse, kui ei ole piisavaid andmeid alamkategooriatesse klassifitseerimiseks.

3.2.2.1.1.3. Kui andmed on piisavad, tuleb ained klassifitseerida ühte kolmest alamkategooriast: 1A, 1B või 1C vastavalt tabelis 3.2.1 esitatud kriteeriumidele.

3.2.2.1.1.4. Söövituse kategoorias on kolm alamkategooriat: alamkategooria 1A – söövitav reaktsioon ilmneb kuni 3-minutilise kokkupuute järel ja kuni 1-tunnise jälgimise ajal; alamkategooria 1B – söövitav reaktsioon ilmneb kokkupuute järel, mis kestab üle 3 minuti, kuid mitte üle 1 tunni, ja kuni 14 päeva kestvate vaatluste ajal; alamkategooria 1C – söövitav reaktsioon ilmneb kokkupuute järel, mis kestab üle 1 tunni, kuid mitte üle 4 tunni, ja kuni 14 päeva kestvate vaatluste ajal.







Tabel 3.2.1 Nahasöövituse kategooria ja alamkategooriad Kategooria Kriteeriumid 1. kategooria (1) Pärast kokkupuudet kestusega ≤ 4 h hävib nahakude, st vähemalt ühel katseloomal tekib nähtav marrasknahast kuni pärisnahani ulatuv nekroos. Alamkategooria 1A Söövitav reaktsioon tekib vähemalt ühel katseloomal pärast ≤ 3 min kestnud kokkupuudet vaatlusperioodi jooksul ≤ 1 h Alamkategooria 1B Söövitav reaktsioon tekib vähemalt ühel katseloomal pärast > 3 min ja ≤ 1 h kestnud kokkupuudet vaatlusperioodi jooksul ≤ 14 päeva Alamkategooria 1C Söövitav reaktsioon tekib vähemalt ühel katseloomal pärast > 1 h ja ≤ 4 h kestnud kokkupuudet vaatlusperioodi jooksul ≤ 14 päeva (1) Vt 1. kategooria kasutamise tingimused punkti 3.2.2 alapunktis a.

3.2.2.1.1.5. Inimandmete kasutamist käsitletakse punktides 3.2.1.2 ja 3.2.2.2 ning samuti punktides 1.1.1.3, 1.1.1.4 ja 1.1.1.5.

3.2.2.1.2. Nahaärritus

3.2.2.1.2.1. Aine on nahka ärritav, kui see tekitab pöörduva nahakahjustuse kuni nelja tunni jooksul pärast katseaine manustamist. Ärrituse kategooria põhikriteeriumi kohaselt peab kolmest katses osalenud loomast vähemalt kahe vastavate näitajate keskmine väärtus olema ≥ 2,3 kuni ≤ 4,0.

3.2.2.1.2.2. Ainus ärrituse kategooria (2. kategooria) on esitatud tabelis 3.2.2 loomkatsetest saadud andmete põhjal.

3.2.2.1.2.3. Ärritusreaktsiooni hindamisel kaalutakse ka nahakahjustuste pöörduvust. Materjal loetakse ärritavaks, kui põletikuline seisund kestab vähemalt kahel katseloomal jälgimisperioodi lõpuni, võttes arvesse ka karvkatte kadumist (piiratud ala), hüperkeratoosi, hüperplaasiat ja nahakoorumist.

3.2.2.1.2.4. Loomade nahaärrituskatsete (nagu söövituskatsetegi) tulemused võivad ühe katse raames varieeruda. Ärrituse erikriteeriumi rakendatakse juhtudel, kui ärritusreaktsioon on küll märkimisväärne, kuid siiski väiksem positiivse katse kriteeriumiks olevast keskmisest näitajate väärtusest. Näiteks võib katsematerjali lugeda ärritavaks, kui vähemalt ühel kolmest katseloomast on vastavate näitajate keskmine väärtus kogu uuringu vältel väga kõrge, sealhulgas püsib kahjustus pärast tavapärast 14 päevalist vaatlusperioodi. Kriteeriumit võidakse lugeda täidetuks ka muude reaktsioonide korral. Siiski peab olema kindel teadmine, et reakatsioon on tingitud kokkupuutest kemikaaliga.







Tabel 3.2.2 Nahaärrituse kategooria () Kategooria Kriteeriumid 2. kategooria: ärritus 1) Nahapunetuse ja kärnade tekke või nahaturse tugevust iseloomustavate näitajate keskmine väärtus on ≥ 2,3 kuni ≤ 4,0 vähemalt kahel kolmest katses osalenud loomast, kui hindamine toimub 24, 48 ja 72 tundi pärast plaastri eemaldamist või kui viivistoimega reaktsioonide puhul toimub hindamine kolmel järjestikusel päeval pärast nahareaktsioonide algamist, või 2) põletikuline seisund, mis kestab tavaliselt 14päevase jälgimisperioodi lõpuni vähemalt kahel katses osalenud loomal, esmajoones võetakse arvesse karvkatte kadumist (piiratud alal), hüperkeratoosi, hüperplaasiat ja nahakoorumist, või 3) teatavatel juhtudel, kui loomade reaktsioonid on selgelt erinevad ja kokkupuude kemikaaliga avaldab ühele loomadest küllaltki tugevat positiivset toimet, mis on aga siiski väiksem, kui eespool kriteeriumides kirjeldatud. (1) Hindamiskriteeriume on kirjeldatud määruses (EÜ) nr 440/2008.

3.2.2.1.2.5. Inimandmete kasutamist käsitletakse punktides 3.2.1.2 ja 3.2.2.2 ning samuti punktides 1.1.1.3, 1.1.1.4 ja 1.1.1.5.

3.2.2.2. Klassifitseerimine astmelise lähenemisviisi puhul

3.2.2.2.1. Võimaluse korral kaalutakse esialgse teabe astmelist hindamist, kuigi kõik selle lähenemisviisi elemendid ei pruugi olla asjakohased.

3.2.2.2.2. Hindamise jaoks on kõige olulisemad olemasolevad andmed inimeste ja loomade kohta, sealhulgas teave ühekordse ja korduva kokkupuute kohta, mis annavad vahetut teavet nahale avalduva toime kohta.

3.2.2.2.3. Klassifitseerimisel võib kasutada ägeda nahakaudse mürgisuse andmeid. Kui aine või segu on nahakaudsel kokkupuutel väga mürgine, ei ole nahasöövituse/-ärrituse katse teostatav, sest kasutatava katseaine kogus suurendab oluliselt mürgiannust ning loom sureb. Kui ägeda mürgisuse uuringutes on vaadeldud nahasöövitust/-ärritust, mis on jätkunud kuni piirannuse kasutamiseni, võib neid andmeid kasutada klassifitseerimiseks, kui on kasutatud samaväärseid lahjendusi ja katsealuseid liike. Tahked ained (pulbrid) võivad niiskudes või niiske naha või limaskestaga kokku puutudes muutuda sööbivaks või ärritavaks.

3.2.2.2.4. Klassifitseerimisotsuste tegemiseks tuleb kasutada ka valideeritud ja heakskiidetud alternatiivseid in vitro uuringuid.

3.2.2.2.5. Samuti võivad pH sellised äärmused nagu ≤ 2 ja ≥ 11,5 viidata nahale toime avaldamise võimalusele, eriti kui seda seostatakse märkimisväärse happe-/alusreserviga (puhverdusvõime). Tavaliselt eeldatakse, et sellised ained avaldavad nahale märkimisväärset toimet. Muu teabe puudumise korral peetakse ainet nahka söövitavaks (nahasöövituse 1. kategooria), kui selle pH ≤ 2 või ≥ 11,5. Ent kui happe-/alusreservi põhjal võib oletada, et aine või segu ei ole söövitav, kuigi selle pH on madal või kõrge, tuleb seda kinnitada muude andmetega, soovitatavalt valideeritud in vitro katse põhjal saadud andmetega.

3.2.2.2.6. Teatavatel juhtudel võib struktuurilt sarnaste ainete kohta olla olemas piisavalt teavet, et teha klassifitseerimisotsus.

3.2.2.2.7. Astmelisest lähenemisviisist juhindudes saab aine kohta olemasoleva teabe korrastada ja tõendite kaalukust aluseks võttes anda hinnangu aine ohtlikkuse kohta ja teha otsuse ohuklassifikatsiooni kohta. Kuigi teabe kogumiseks võib kasutada üksiknäitajate hindamist ühe astme piires (vt punkt 3.2.2.2.1), tuleb arvesse võtta kogu olemasolevat teavet ning olemasoleva tõendusmaterjali kaalukust. See on eriti oluline siis, kui teatavate näitajate kohta olemasolevas teabes on vastuolusid.

3.2.3. Segude klassifitseerimise kriteeriumid

3.2.3.1. Segude klassifitseerimine, kui on olemas andmed segu kui terviku kohta

3.2.3.1.1. Segu klassifitseeritakse ainete suhtes kehtestatud kriteeriumide alusel, võttes arvesse astmelist lähenemisviisi selle ohuklassi andmete hindamisel.

3.2.3.1.2. Klassifitseerimise täpsuse tagamiseks ja tarbetute loomkatsete vältimiseks soovitatakse kasutada tõendite kaalukuse astmelist hindamist, mis on esitatud ainete nahasöövituse ja nahaärrituse suhtes klassifitseerimise kriteeriumide juures (punktid 3.2.1.2 ja 3.2.2.2). Muu teabe puudumise korral peetakse segu nahka söövitavaks (nahasöövituse 1. kategooria), kui selle pH ≤ 2 või ≥ 11,5. Kui happe-/alusreservi põhjal võib oletada, et segu ei ole söövitav, kuigi selle pH on madal või kõrge, tuleb seda kinnitada muude andmetega, soovitatavalt valideeritud in vitro katse andmetega.

3.2.3.2. Segude klassifitseerimine, kui puuduvad andmed segu kui terviku kohta: seostamispõhimõtted

3.2.3.2.1. Kui segu nahka söövitavat või ärritavat toimet ei ole katsetega kindlaks tehtud, kuid on olemas piisavad andmed üksikute koostisainete ja sarnaste katsetatud segude kohta, mis kõnesoleva segu ohtlikkust piisavalt iseloomustavad, tuleb neid andmeid kasutada kooskõlas punktis 1.1.3 esitatud seostamispõhimõtetega.

3.2.3.3. Segude klassifitseerimine, kui on olemas andmed segu kõikide koostisosade või üksnes mõne koostisosa kohta

3.2.3.3.1. Et segude nahasöövituse või -ärrituse tekke ohu klassifitseerimisel oleks võimalik kasutada kõiki olemasolevaid andmeid, lähtutakse astmelisel lähenemisel järgmisest eeldusest: segu „olulised koostisained“ on need, mille sisaldus segus on ≥ 1 % (massiprotsent tahketel ainetel, vedelikel, tolmul, udul ja aurul ning mahuprotsent gaasidel), kui ei ole põhjust arvata (näiteks nahka söövitavate koostisainete puhul), et koostisaine, mille sisaldus on < 1 %, on siiski oluline segu klassifitseerimisel nahka söövitavaks/ärritavaks.

3.2.3.3.2. Kui on olemas andmed koostisainete, kuid mitte segu kui terviku kohta, kasutatakse segude nahka söövitavaks või ärritavaks klassifitseerimisel tavaliselt summeeritavuse teoorial põhinevat lähenemisviisi, mille kohaselt iga nahka söövitav või ärritav koostisaine suurendab segu üldisi nahka söövitavaid või ärritavaid omadusi proportsionaalselt oma söövitus- või ärritusvõimega ja sisaldusega. Nahka söövitavate koostisainete puhul, mille sisaldus segus on madalam 1. kategooriasse klassifitseerimise sisalduse piirväärtusest, kuid mis võivad omada tähtsust segu nahka ärritavaks klassifitseerimisel, kasutatakse kaalutegurit 10. Segu klassifitseeritakse nahka söövitavaks või ärritavaks, kui tema vastavate koostisainete sisalduste summa ületab sisalduse piirväärtusi.

3.2.3.3.3. Tabelis 3.2.3 esitatud üldiseid sisalduse piirväärtusi kasutatakse segude nahasöövitavuse ja -ärritavuse määramiseks.

3.2.3.3.4.1. Eriti tähelepanelik tuleb olla nende segude klassifitseerimisel, mis sisaldavad happeid ja aluseid, anorgaanilisi soolasid, aldehüüde, fenoole ja pindaktiivseid aineid. Punktides 3.2.3.3.1 ja 3.2.3.3.2 kirjeldatud lähenemisviis võib olla rakendamiskõlbmatu, kuna paljud neist ainetest on nahka söövitavad või ärritavad sisaldusel < 1 %.

3.2.3.3.4.2. Tugevaid happeid või aluseid sisaldavate segude klassifitseerimise kriteeriumina kasutatakse pH taset (vt punkt 3.2.3.1.2), kuna pH on parem naha söövituse näitaja kui tabelis 3.2.3 esitatud sisalduse piirväärtused.

3.2.3.3.4.3. Segu, mis sisaldab nahka söövitavaid või ärritavaid komponente ja mida ei ole võimalik summeeritavuse põhimõtte kohaselt klassifitseerida (tabel 3.2.3) selle keemiliste omaduste tõttu, mis muudavad nimetatud lähenemisviisi rakendamiskõlbmatuks, klassifitseeritakse nahasöövituse 1. kategooriasse, kui see sisaldab ≥ 1 % koostisainet, mis on klassifitseeritud nahka söövitavaks, või nahka ärritavaks (2. kategooria), kui see sisaldab ≥ 3 % nahka ärritavat koostisainet. Tabelis 3.2.4. on esitatud kokkuvõte segude klassifitseerimisest, kui need sisaldavad koostisaineid, mille suhtes ei kohaldata tabelit 3.2.3.

3.2.3.3.5. Mõnikord saab usaldusväärsete andmetega tõendada, et segu teatava koostisaine nahka söövitav/ärritav toime ei ilmne kontsentratsiooni korral, mis on samasugune või kõrgem kui punktis 3.2.3.3.6 tabelites 3.2.3 ja 3.2.4 osutatud üldised kontsentratsioonipiirid. Sel juhul tuleb segu klassifitseerida nende andmete põhjal (vt ka artiklid 10 ja 11). Kui muudel juhtudel eeldatakse, et segu teatava koostisaine nahka söövitav/ärritav toime ei ilmne tabelites 3.2.3 ja 3.2.4 osutatud üldiste kontsentratsioonipiiridega võrdsel või kõrgemal kontsentratsioonil, tuleb kaaluda segu katsetamist. Neil juhtudel kasutatakse punktis 3.2.2.2 kirjeldatud tõendusmaterjali kaalukuse astmelist hindamist.

3.2.3.3.6. Kui on tõendatud, et koostisaine või koostisained on nahka söövitavad ja ärritavad sisaldusel < 1 % (nahka söövitav) või < 3 % (nahka ärritav), klassifitseeritakse ka segu sellele vastavalt.



Tabel 3.2.3 Nahka söövitavaks (1., 1A, 1B või 1C kategooria) / nahka ärritavaks (2. kategooria) klassifitseeritud koostisainete üldised sisalduse piirväärtused, mille alusel segu klassifitseeritakse nahka söövitavaks/ärritavaks, kui kohaldatakse summeerimispõhist lähenemisviisi Koostisainete summa, mis on klassifitseeritud järgmiselt: Sisaldus, mille alusel segu klassifitseeritakse: Nahasöövitus Nahaärritus 1. kategooria (vt märkust allpool) 2. kategooria Nahasöövituse alamkategooriad 1A, 1B, 1C või 1. kategooria ≥ 5 % ≥ 1 % kuid < 5 % Nahka ärritav, 2. kategooria ≥ 10 % (10 × nahasöövituse alamkategooria 1A, 1B, 1C või 1. kategooria) + Nahka ärritav, 2. kategooria ≥ 10 % Märkus Segu klassifitseerimiseks nahasöövituse alamkategooriasse 1A, 1B, või 1C peab nahale avaldatava toime põhjal vastavalt nahasöövituse alamkategooriasse 1A, 1B, või 1C klassifitseeritud koostisainete summa olema iga kategooria puhul ≥ 5 %. Kui nahasöövituse alamkategooriasse 1A klassifitseeritud koostisainete summa on < 5 %, kuid nahasöövituse alamkategooriatesse 1A + 1B klassifitseeritud koostisainete summa on ≥ 5 %, klassifitseeritakse segu nahasöövituse alamkategooriasse 1B. Kui nahasöövituse alamkategooriatesse 1A + 1B klassifitseeritud koostisainete summa on < 5 %, aga alamkategooriatesse 1A + 1B + 1C klassifitseeritud koostisainete summa on ≥ 5 %, klassifitseeritakse segu nahasöövituse alamkategooriasse 1C. Kui vähemalt üks oluline koostisaine segus on klassifitseeritud 1. kategooriasse ilma alamkategooriateta, klassifitseeritakse segu alamkategooriateta 1. kategooriasse, kui kõigi nahka söövitavate koostisainete summa on ≥ 5 %.



Tabel 3.2.4 Koostisainete üldised sisalduse piirväärtused, mille alusel segu klassifitseeritakse nahka söövitavaks/ärritavaks ja mille suhtes summeeritavust ei kohaldata Koostisaine: Sisaldus Segu klassifitseeritakse: Hape pH ≤ 2 ≥ 1 % Nahka söövitav, 1. kategooria Alus pH ≥ 11,5 ≥ 1 % Nahka söövitav, 1. kategooria Muud nahka söövitavad koostisained (1A, 1B, 1C või 1. kategooria) ≥ 1 % Nahka söövitav, 1. kategooria Muud nahka ärritavad koostisained (2. kategooria), sealhulgas happed ja alused ≥ 3 % Nahka ärritav, 2. kategooria

3.2.4. Ohust teavitamine

3.2.4.1. Sellesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumidele vastavate ainete või segude puhul kasutatakse tabelis 3.2.5 esitatud märgistuselemente.



Tabel 3.2.5 Nahasöövituse/-ärrituse märgistuselemendid Klassifikatsioon Alamkategooriad 1A/1B/1C ja 1. kategooria 2. kategooria GHSi piktogrammid Tunnussõna Ettevaatust Hoiatus Ohulause H314: Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi H315: Põhjustab nahaärritust Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P260 P264 P280 P264 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P301 + P330 + P331 P303 + P361 + P353 P363 P304 + P340 P310 P321 P305 + P351 + P338 P302 + P352 P321 P332 + P313 P362 + P364 Hoiatuslaused säilitamise kohta P405 Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501“

5) Peatükk 3.3 asendatakse järgmisega:

„3.3. Raske silmakahjustus / silmade ärritus

3.3.1. Mõisted ja üldkaalutlused

3.3.1.1. Raske silmakahjustus – koekahjustuse tekkimine silmas või tugev füüsiline nägemislangus pärast katseaine silma eespinnale manustamist, kui kahjustus ei ole 21 päeva jooksul pärast aine manustamist täielikult taandunud. Silmade ärritus – selliste muutuste tekkimine silmas pärast katseaine silma eespinnale manustamist, mis on 21 päeva jooksul pärast aine manustamist täielikult taandunud.

3.3.1.2. Astmelises lähenemisviisis peetakse kõige olulisemaks olemasolevaid andmeid inimeste kohta, järgmisel kohal on olemasolevad andmed loomade kohta, järgnevad in vitro andmed ja siis muud teabeallikad. Klassifitseerimine toimub otse, kui andmed vastavad kriteeriumidele. Muudel juhtudel klassifitseeritakse aine või segu tõendite kaalukuse alusel ühe astme raames. Üksnes tõendite kaalukusel põhineva lähenemisviisi raames võetakse arvesse kogu kättesaadavat teavet raske silmakahjustuse / silmade ärrituse kindlaksmääramise kohta, sealhulgas asjakohaste valideeritud in vitro katsete tulemusi, asjakohaseid andmeid loomkatsete kohta ning andmeid mõju kohta inimesele, nagu epidemioloogilised ja kliinilised uuringud ning korrektselt dokumenteeritud juhtumiuuringute aruanded ja vaatlustulemused (vt I lisa 1. osa punkt 1.1.1.3).

3.3.2. Ainete klassifitseerimise kriteeriumid

Ained klassifitseeritakse ühte selle ohuklassi järgmistest kategooriatest: 1. kategooria (raske silmakahjustus) või 2. kategooria (silmade ärritus):

a) 1. kategooria (raske silmakahjustus):

ained, mis võivad tekitada raske silmakahjustuse (vt tabel 3.3.1).

b) 2. kategooria (silmade ärritus):

ained, mis võivad tekitada pöörduva silmade ärrituse (vt tabel 3.3.2).

3.3.2.1. Standardsete loomkatsete andmetel põhinev klassifikatsioon

3.3.2.1.1. Raske silmakahjustus (1. kategooria)

3.3.2.1.1.1. Ainete jaoks, mis võivad tekitada raskeid silmakahjustusi, kehtestatakse ühtne ohukategooria (1. kategooria). See ohukategooria hõlmab kriteeriumidena tabelis 3.3.1 esitatud vaatlustulemusi. Nimetatud vaatlustulemuste hulka kuuluvad 4-punktiline sarvkestakahjustus ja muud katseperioodil täheldatud tugevad reaktsioonid (näiteks sarvkesta hävimine), samuti püsiv sarvkesta läbipaistmatus, sarvkesta värvuse muutumine värvaine tõttu, kleepuvus, pannus ja häired silma vikerkesta toimimisel või muu nägemist halvendav toime. Selles kontekstis loetakse püsivaks kahjustust, mis ei ole tavaliselt 21-päevase jälgimisperioodi jooksul täielikult pöörduv. Ohuklassi 1. kategooria sisaldab ka aineid, mis vastavad määratud kriteeriumidele, milleks on sarvkesta läbipaistmatus ≥ 3 või vikerkestapõletik > 1,5 vähemalt kahel kolmest katsetatud loomast, kuna sellised tugevad kahjustused on 21-päevase jälgimisperioodi jooksul tavaliselt pöördumatud.

3.3.2.1.1.2. Inimandmete kasutamist käsitletakse punktis 3.3.2.2 ning samuti punktides 1.1.1.3, 1.1.1.4 ja 1.1.1.5.







Tabel 3.3.1 Raske silmakahjustus () Kategooria Kriteeriumid 1. kategooria Aine, mis põhjustab: a) vähemalt ühel loomal silma sarvkesta, võrkkesta või sidekesta kahjustuse, mis on eeldatavasti pöördumatu või ei ole tavaliselt 21-päevase jälgimisperioodi jooksul täielikult pöörduv, ja/või b) vähemalt kahel kolmest katses osalenud loomast järgmise positiivse reaktsiooni: i) sarvkesta läbipaistmatus ≥ 3; ja/või ii) vikerkesta põletik > 1,5, mis on arvutatud hindamistulemuste keskmise põhjal, kui loomi on hinnatud 24, 48 ja 72 tundi pärast katsematerjali manustamist. (1) Hindamiskriteeriume on kirjeldatud määruses (EÜ) nr 440/2008.

3.3.2.1.2. Silmade ärritus (2. kategooria)

3.3.2.1.2.1. Pöörduvat silmade ärritust tekitavad ained klassifitseeritakse 2. kategooriasse (silmade ärritus).

3.3.2.1.2.2. Kui loomade reaktsioonides on olnud silmatorkavaid erinevusi, tuleb seda teavet klassifitseerimisotsuse tegemisel arvesse võtta.

3.3.2.1.2.3. Inimandmete kasutamist käsitletakse punktis 3.3.2.2 ning samuti punktides 1.1.1.3, 1.1.1.4 ja 1.1.1.5.







Tabel 3.3.2 Silmade ärritus () Kategooria Kriteeriumid 2. kategooria Ained, mis tekitavad vähemalt kahel kolmest katses osalenud loomast järgmise positiivse reaktsiooni: a) sarvkesta läbipaistmatus ≥ 1; ja/või b) vikerkesta põletik ≥ 1; ja/või c) sidekesta punetus ≥ 2; ja/või d) sidekesta turse (kemoos) ≥ 2 mis on arvutatud hindamistulemuste keskmise põhjal, kui loomi on hinnatud 24, 48 ja 72 tundi pärast katsematerjali manustamist, ja mis täielikult pöördub 21-päevase jälgimisperioodi jooksul. (1) Hindamiskriteeriume on kirjeldatud määruses (EÜ) nr 440/2008.

3.3.2.2. Klassifitseerimine astmelise lähenemisviisi puhul

3.3.2.2.1. Võimaluse korral kaalutakse esialgse teabe astmelist hindamist, kuigi kõik selle lähenemisviisi elemendid ei pruugi olla asjakohased.

3.3.2.2.2. Hindamise jaoks on kõige olulisemad inimeste ja loomade kohta olemasolevad andmed, sest need annavad silmadele avaldatava toimega otseselt seotud teavet. Et vältida nahka söövitavate ainete silmadele avalduva paikse toime katsetamist, tuleks enne raske silmakahjustuse/silmade ärrituse katsetamise kaalumist hinnata võimalikku nahasöövitust. Nahka söövitavaid aineid peetakse ka raske silmakahjustuse tekitajaks (1. kategooria), samas kui nahka ärritavaid aineid võib pidada silmade ärrituse tekitajaks (2. kategooria).

3.3.2.2.3. Klassifitseerimisotsuste tegemiseks tuleb kasutada ka valideeritud ja heakskiidetud alternatiivseid in vitro uuringuid.

3.3.2.2.4. Samuti võivad sellised pH äärmused nagu näiteks ≤ 2 ja ≥ 11,5 viidata raskele silmakahjustusele, eriti kui seda seostatakse märkimisväärse happe-/alusreserviga (puhverdusvõime). Tavaliselt eeldatakse, et sellised ained avaldavad silmadele märkimisväärset toimet. Muu teabe puudumise korral peetakse ainet rasket silmakahjustust tekitavaks (1. kategooria), kui selle pH ≤ 2 või ≥ 11,5. Ent kui happe-/alusreservi põhjal võib oletada, et aine ei pruugi tekitada rasket silmakahjustust, kuigi selle pH on madal või kõrge, tuleb seda kinnitada muude andmetega, soovitatavalt valideeritud in vitro katse põhjal saadud andmetega.

3.3.2.2.5. Teatavatel juhtudel võib struktuurilt sarnaste ainete kohta olla olemas piisavalt teavet, et teha klassifitseerimisotsus.

3.3.2.2.6. Astmelisest lähenemisviisist juhindudes saab olemasoleva teabe korrastada ja tõendite kaalukust aluseks võttes anda hinnangu aine ohtlikkuse kohta ja teha otsuse ohuklassifikatsiooni kohta. Võimaluse korral välditakse söövitavate ainete katsetamist loomadel. Kuigi teabe kogumiseks võib kasutada üksiknäitajate hindamist ühe astme piires (vt punkt 3.3.2.1.1), tuleb arvesse võtta kogu olemasolevat teavet ning olemasoleva tõendusmaterjali kaalukust. See on eriti oluline siis, kui teatavate näitajate kohta olemasolevas teabes on vastuolusid.

3.3.3. Segude klassifitseerimise kriteeriumid

3.3.3.1. Segude klassifitseerimine, kui on olemas andmed segu kui terviku kohta

3.3.3.1.1. Segu klassifitseeritakse ainete suhtes kehtestatud kriteeriumide alusel ning võttes arvesse astmelist lähenemisviisi selle ohuklassi andmete hindamisel.

3.3.3.1.2. Klassifitseerimise täpsuse tagamiseks ja tarbetute loomkatsete vältimiseks soovitatakse kasutada tõendusmaterjali kaalukuse astmelist hindamist, mis on esitatud ainete nahka söövitavaks ja raskeid silmakahjustusi või silmade ärritust tekitavaks klassifitseerimise kriteeriumide juures. Muu teabe puudumise korral peetakse segu rasket silmakahjustust tekitavaks (1. kategooria), kui selle pH ≤ 2 või ≥ 11,5. Ent kui happe-/alusreservi põhjal võib oletada, et segu ei pruugi tekitada rasket silmakahjustust, kuigi selle pH on madal või kõrge, tuleb seda kinnitada muude andmetega, soovitatavalt valideeritud in vitro katse põhjal saadud andmetega.

3.3.3.2. Segude klassifitseerimine, kui puuduvad andmed segu kui terviku kohta: seostamispõhimõtted

3.3.3.2.1. Kui segu nahka söövitavat või ärritavat toimet või raske silmakahjustuse või silmade ärrituse tekitamise võimet ei ole katsetega kindlaks tehtud, kuid segu ohtlikkuse iseloomustamiseks on piisavalt andmeid üksikute koostisainete ja sarnaste uuritud segude kohta, tuleb neid andmeid kasutada kooskõlas punktis 1.1.3 esitatud seostamispõhimõtetega.

3.3.3.3. Segude klassifitseerimine, kui on olemas andmed segu kõikide koostisosade või üksnes mõne koostisosa kohta

3.3.3.3.1. Et segude raskeid silmakahjustusi / silmade ärritust tekitava toime klassifitseerimisel oleks võimalik kasutada kõiki olemasolevaid andmeid, lähtutakse astmelisel lähenemisel järgmisest eeldusest: segu „olulised koostisained“ on need, mille sisaldus segus on ≥ 1 % (massiprotsent tahketel ainetel, vedelikel, tolmul, udul ja aurul ning mahuprotsent gaasidel), kui ei ole põhjust arvata (näiteks nahka söövitavate koostisainete puhul), et koostisaine, mille sisaldus on < 1 %, on siiski oluline segu klassifitseerimisel rasket silmakahjustust tekitavaks / silmi ärritavaks.

3.3.3.3.2. Kui andmed on olemas koostisainete, kuid mitte segu kui terviku kohta, kasutatakse segude klassifitseerimisel rasket silmakahjustust tekitavaks või silmi ärritavaks tavaliselt summeeritavuse teoorial põhinevat lähenemisviisi, mille kohaselt iga nahka söövitav või rasket silmakahjustust tekitav / silmi ärritav koostisaine suurendab segu üldiseid rasket silmakahjustust / silmade ärritust tekitavaid omadusi proportsionaalselt oma söövitava/ärritava toimega ja sisaldusega. Nahka söövitavate ja rasket silmakahjustust tekitavate koostisainete puhul, mille sisaldus segus on madalam 1. kategooriasse klassifitseerimise sisalduse piirväärtusest, kuid mis võivad omada tähtsust segu silmi ärritavaks klassifitseerimisel, kasutatakse kaalutegurit 10. Segu klassifitseeritakse rasket silmakahjustust tekitavaks või silmi ärritavaks, kui selliste koostisainete sisalduste summa ületab sisalduse piirväärtust.

3.3.3.3.3. Tabelis 3.3.3 on esitatud üldised sisalduse piirväärtused, mida tuleb kasutada otsustamisel, kas klassifitseerida segu rasket silmakahjustust tekitavaks või silmi ärritavaks.

3.3.3.3.4.1. Eriti tähelepanelik tuleb olla nende segude klassifitseerimisel, mis sisaldavad happeid ja aluseid, anorgaanilisi soolasid, aldehüüde, fenoole ja pindaktiivseid aineid. Punktides 3.3.3.3.1 ja 3.3.3.3.2 kirjeldatud lähenemisviis võib olla sobimatu, kuna paljud neist ainetest on sisaldusel < 1 % rasket silmakahjustust tekitavad või silmi ärritavad.

3.3.3.3.4.2. Tugevaid happeid või aluseid sisaldavate segude puhul kasutatakse klassifitseerimise kriteeriumina pH taset (vt punkti 3.3.3.1.2), kuna pH on parem raske silmakahjustuse näitaja (arvestades happe-/alusreservi) kui tabelis 3.3.3 esitatud üldised sisalduse piirväärtused.

3.3.3.3.4.3. Segu, mis sisaldab nahka söövitavaid või rasket silmakahjustust tekitavaid / silmi ärritavaid koostisaineid ja mida ei ole võimalik summeeritavuse põhimõtte kohaselt klassifitseerida (tabel 3.3.3) tema keemiliste omaduste tõttu, mis nimetatud lähenemisviisi rakendamiskõlbmatuks muudavad, tuleb klassifitseerida rasket silmakahjustust tekitavaks (1. kategooria), kui see sisaldab ≥ 1 % nahka söövitavaid või rasket silmakahjustust tekitavaid koostisaineid, ja silmi ärritavaks (2. kategooria), kui see sisaldab ≥ 3 % silmi ärritavat koostisainet. Tabelis 3.3.4 on esitatud kokkuvõte segude klassifitseerimisest, kui need sisaldavad koostisaineid, mille suhtes ei kohaldata tabelit 3.3.3.

3.3.3.3.5. Mõnikord saab usaldusväärsete andmetega tõendada, et sisalduse korral, mis on võrdne punkti 3.3.3.3.6 tabelites 3.3.3 ja 3.3.4 osutatud üldiste sisalduse piirväärtustega või nendest kõrgem, ei ilmne segu koostisaine rasket silmakahjustust / silmade ärritust tekitavat toimet. Sel juhul tuleb segu klassifitseerida nende andmete põhjal (vt ka artiklid 10 ja 11). Kui muudel juhtudel eeldatakse, et segu teatava koostisaine nahka söövitav/ärritav või rasket silmakahjustust / silmade ärritust tekitav toime ei ilmne tabelites 3.3.3 ja 3.3.4 osutatud üldiste sisalduse piirväärtustega võrdse või kõrgema taseme korral, tuleb kaaluda segu katsetamist. Sellistel juhtudel kasutatakse andmete kaalukuse astmelist hindamist.

3.3.3.3.6. Kui on tõendatud, et üks või mitu koostisainet võivad olla söövitavad ja ärritavad sisaldusel < 1 % (nahka söövitav või rasket silmakahjustust tekitav) või < 3 % (silmi ärritav), klassifitseeritakse ka segu sellele vastavalt.







Tabel 3.3.3 Nahka söövitavaks (1., 1A, 1B või 1C kategooria) ja/või rasket silmakahjustust tekitavaks (1. kategooria) või silmi ärritavaks (2. kategooria) klassifitseeritud koostisainete üldised sisalduse piirväärtused, mille alusel segu klassifitseeritakse rasket silmakahjustust tekitavaks või silmi ärritavaks, kui kohaldatakse summeerimispõhist lähenemisviisi Koostisainete summa, kui koostisained on klassifitseeritud järgmiselt: Sisaldus, mille alusel segu klassifitseeritakse: Raske silmakahjustus Silmade ärritus 1. kategooria 2. kategooria Nahasöövituse alamkategooria 1A, 1B, 1C või 1. kategooria + raske silmakahjustus (1. kategooria) () ≥ 3 % ≥ 1 %, kuid < 3 % Silmade ärritus (2. kategooria) ≥ 10 % 10 × (nahasöövituse alamkategooria 1A, 1B, 1C või nahasöövituse 1. kategooria + raske silmakahjustus (1. kategooria)) + silmade ärritus (2. kategooria) ≥ 10 % (1) Kui koostisaine on klassifitseeritud nii nahasöövituse alamkategooriatesse 1A, 1B, 1C või 1. kategooriasse kui ka rasket silmakahjustust tekitavaks (1. kategooria), võetakse selle sisaldust arvutuses arvesse ainult üks kord.







Tabel 3.3.4 Koostisainete üldised sisalduse piirväärtused, mille alusel segu klassifitseeritakse rasket silmakahjustust tekitavaks (1. kategooria) või silmi ärritavaks (2. kategooria) ja mille suhtes summeeritavuse lähenemisviisi ei kohaldata Koostisaine Kontsentratsioon Segu klassifitseeritakse: Hape pH ≤ 2 ≥ 1 % Raske silmakahjustus (1. kategooria) Alus pH ≥ 11,5 ≥ 1 % Raske silmakahjustus (1. kategooria) Muud koostisained, mis on klassifitseeritud nahka söövitavaks (alamkategooria 1A, 1B, 1C või 1. kategooria) või rasket silmakahjustust tekitavaks (1. kategooria) ≥ 1 % Raske silmakahjustus (1. kategooria) Muud koostisained, mis on klassifitseeritud silmi ärritavaks (2. kategooria) ≥ 3 % Silmade ärritus (2. kategooria)

3.3.4. Ohust teavitamine

3.3.4.1. Sellesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumidele vastavate ainete või segude puhul kasutatakse tabelis 3.3.5 esitatud märgistuselemente.



Tabel 3.3.5 Raske silmakahjustuse / silmade ärrituse märgistuselemendid () Klassifikatsioon 1. kategooria 2. kategooria GHSi piktogrammid Tunnussõna Ettevaatust Hoiatus Ohulause H318: Põhjustab raskeid silmakahjustusi H319: Põhjustab tugevat silmade ärritust Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P280 P264 P280 Hoiatuslaused reageerimise kohta P305 + P351 + P338 P310 P305 + P351 + P338 P337 + P313 Hoiatuslaused säilitamise kohta Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta (1) Kui kemikaal on klassifitseeritud nahasöövituse alamkategooriasse 1A, 1B, 1C või 1. kategooriasse, võib raske silmakahjustuse / silmade ärrituse tekitamist käsitleva märgistuse ära jätta, sest nahasöövituse 1. kategooria ohulause (H314) sisaldab juba seda teavet.“

6) Punktist 3.5.2.3.5 kustutatakse teine taane.

D. 4. osa muudetakse järgmiselt.

1) Punkti 4.1.1.1 muudetakse järgmiselt.

a) Punktis b asendatakse mõiste „äge (lühiajaline) oht“ mõistega „lühiajaline (äge) oht“.

b) Punktis j asendatakse mõiste „pikaajaline oht“ mõistega „pikaajaline (krooniline) oht“.

2) Punkt 4.1.1.2.0 asendatakse järgmisega:

„Oht veekeskkonnale jaguneb järgmiselt:

— lühiajaline (äge) oht veekeskkonnale

— pikaajaline (krooniline) oht veekeskkonnale.“

3) Punkti 4.1.1.3.1 teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Veekeskkonda vaadeldakse vees elavate veeorganismide seisukohast ja veeökosüsteemi seisukohast, mille osa need organismid on. Seetõttu on lühiajaliste (ägedate) ja pikaajaliste (krooniliste) ohtude kindlakstegemisel võetud aluseks aine või segu mürgisus veekeskkonnale, ehkki seda käsitlust tuleb vajaduse korral edaspidi muuta, kui lagunevuse ja bioakumulatsiooni kohta lisandub uut teavet.“

4) Punkti 4.1.2.1 esimene ja teine lause asendatakse järgmisega:

„Klassifitseerimise süsteem lähtub põhimõttest, et olemuslikuks ohuks veeorganismidele võib olla nii aine äge kui ka krooniline mürgisus. Pikaajalise (kroonilise) ohu kohta on määratletud eraldi ohukategooriad, mis näitavad tuvastatud ohu eri tasemeid.“

5) Punkt 4.1.2.2 asendatakse järgmisega:

„Ainete klassifitseerimise süsteemi põhiosa moodustavad üks lühiajalise (ägeda) ohu klassifitseerimiskategooria ja kolm pikaajalise (kroonilise) ohu klassifitseerimiskategooriat. Lühiajalise (ägeda) ja pikaajalise (kroonilise) ohu klassifitseerimiskategooriaid kohaldatakse üksteisest sõltumatult.“

6) Punkt 4.1.2.3 asendatakse järgmisega:

„Aine klassifitseeritakse ägeda ohu 1. kategooriasse üksnes veekeskkonda ohustava ägeda mürgisuse andmete põhjal (EC50 või LC50). Aine kroonilise ohu 1.–3. kategooriasse klassifitseerimise kriteeriumide puhul lähtutakse astmelisest lähenemisviisist, kusjuures esimese etapina uuritakse, kas kättesaadav teave kroonilise mürgisuse kohta õigustab aine klassifitseerimist pikaajalise (kroonilise) ohuna. Piisavate andmete puudumisel kroonilise mürgisuse kohta tuleb järgmise etapina ühendada kahte liiki teave, st andmed veekeskkonda ohustava ägeda mürgisuse kohta ja andmed keskkonnas liikumise kohta (andmed lagunevuse ja bioakumulatsiooni kohta) (vt joonis 4.1.1).“

7) Joonise 4.1.1 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Veekeskkonnale pikaajaliselt (krooniliselt) ohtlike ainete kategooriad“.

8) Punkt 4.1.2.4 asendatakse järgmisega:

„Süsteem võimaldab ka klassifitseerida n-ö „igaks juhuks“ (kroonilise ohu 4. kategooria), mida kasutatakse siis, kui olemasolevad andmed ei võimalda formaalsete kriteeriumide põhjal klassifitseerida ainet ägeda ohu 1. kategooriasse või kroonilise ohu 1.–3. kategooriasse, kuid aine ohutuses ei saa siiski kindel olla (vt näide tabelis 4.1.0).“

9) Tabel 4.1.0 asendatakse järgmisega:







„Tabel 4.1.0 Ainete veekeskkonnale ohtlikuks klassifitseerimise kategooriad a) Lühiajaline (äge) oht veekeskkonnale Ägeda ohu 1. kategooria: (märkus 1) 96 hr LC50 (kaladel) ≤ 1 mg/l ja/või 48 hr EC50 (vähkidel) ≤ 1 mg/l ja/või 72 või 96 hr ErC50 (vetikatel või muudel veetaimedel) ≤ 1 mg/l. (Märkus 2) b) Pikaajaline (krooniline) oht veekeskkonnale i) Ained, mis ei ole kiiresti lagunevad (märkus 3), kuid mille puhul on olemas piisavad andmed kroonilise mürgisuse kohta Kroonilise ohu 1. kategooria: (märkus 1) Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (kaladel) ≤ 0,1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vähkidel) ≤ 0,1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vetikatel või muudel veetaimedel) ≤ 0,1 mg/l. Kroonilise ohu 2. kategooria: Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (kaladel) ≤ 1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vähkidel) ≤ 1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vetikatel või muudel veetaimedel) ≤ 1 mg/l. ii) Kiiresti lagunevad ained (märkus 3), mille puhul on olemas piisavad andmed kroonilise mürgisuse kohta Kroonilise ohu 1. kategooria: (märkus 1) Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (kaladel) ≤ 0,01 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vähkidel) ≤ 0,01 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vetikatel või muudel veetaimedel) ≤ 0,01 mg/l. Kroonilise ohu 2. kategooria: Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (kaladel) ≤ 0,1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vähkidel) ≤ 0,1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vetikatel või muudel veetaimedel) ≤ 0,1 mg/l. Kroonilise ohu 3. kategooria: Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (kaladel) ≤ 1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vähkidel) ≤ 1 mg/l ja/või Kroonilise mürgisuse NOEC või ECx (vetikatel või muudel veetaimedel) ≤ 1 mg/l. iii) Ained, mille kohta puuduvad piisavad kroonilise mürgisuse andmed Kroonilise ohu 1. kategooria: (märkus 1) 96 hr LC50 (kaladel) ≤ 1 mg/l ja/või 48 hr EC50 (vähkidel) ≤ 1 mg/l ja/või 72 või 96 hr ErC50 (vetikatel või muudel veetaimedel) ≤ 1 mg/l. (Märkus 2) ning aine ei ole kiiresti lagunev ja/või katseliselt määratud BCF ≥ 500 (või kui puudub, siis log Kow ≥ 4). (märkus 3). Kroonilise ohu 2. kategooria: 96 hr LC50 (kaladel) > 1 kuni ≤ 10 mg/l ja/või 48 hr EC50 (vähkidel) > 1 kuni ≤ 10 mg/l ja/või 72 või 96 hr ErC50 (vetikatel või muudel veetaimedel) > 1 kuni ≤ 10 mg/l. (Märkus 2) ning aine ei ole kiiresti lagunev ja/või katseliselt määratud BCF ≥ 500 (või kui puudub, siis log Kow ≥ 4). (märkus 3). Kroonilise ohu 3. kategooria: 96 hr LC50 (kaladel) > 10 kuni ≤ 100 mg/l ja/või 48 hr EC50 (vähkidel) > 10 kuni ≤ 100 mg/l ja/või 72 või 96 hr ErC50 (vetikatel või muudel veetaimedel) > 10 kuni ≤ 100 mg/l. (märkus 2) ning aine ei ole kiiresti lagunev ja/või katseliselt määratud BCF ≥ 500 (või kui puudub, siis log Kow ≥ 4) (märkus 3). Klassifitseerimine „igaks juhuks“ Kroonilise ohu 4. kategooria: kui andmed ei võimalda klassifitseerimist eespool kirjeldatud kriteeriumide alusel, kuid ainete ohutuses ei saa siiski kindel olla. See hõlmab nt halvasti lahustuvaid aineid, mille puhul ei ole täheldatud ägedat mürgisust kuni vees lahustuvuse tasemeni (märkus 4) ja mis ei ole vastavalt punktile 4.1.2.9.5 kiiresti lagunevad ning mille bioakumulatsioonivõimet näitav katseliselt määratud BCF on ≥ 500 (kui puudub, siis log Kow ≥ 4) – need ained klassifitseeritakse sellesse kategooriasse, kui ei ole muid teaduslikke tõendeid, mis näitaksid, et klassifitseerida ei ole vaja. Siia kuuluvad tõendid selle kohta, et kroonilise mürgisuse NOEC on suurem vees lahustuvusest või suurem kui 1 mg/l, samuti muude kui punktis 4.1.2.9.5 loetletud meetodite abil saadud tõendid kiire lagunevuse kohta keskkonnas.“

10) Punktis 4.1.3.2 asendatakse joonis 4.1.2 järgmisega:

▼C1

„Joonis 4.1.2

Astmeline lähenemisviis segude klassifitseerimisel veekeskkonda ohustava lühiajalise (ägeda) ja pikaajalise (kroonilise) toime alusel

“

▼B

11) Punkti 4.1.3.3.2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Segude klassifitseerimine pikaajalise (kroonilise) ohu alusel nõuab lisateavet lagunevuse ning teatavatel juhtudel bioakumulatsiooni kohta.“

12) Punktis 4.1.3.3.3 asendatakse lause „Puudub vajadus klassifitseerida ägeda ohu alusel“ järgmise lausega:

„Puudub vajadus klassifitseerida lühiajalise (ägeda) ohu alusel.“

13) Punktis 4.1.3.3.4 asendatakse lause „Kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategoorias puudub vajadus klassifitseerida pikaajalise ohu alusel“ järgmisega:

„Kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategoorias puudub vajadus klassifitseerida pikaajalise (kroonilise) ohu alusel.“

14) Punkti 4.1.3.5.2 alapunkti a viimane lause asendatakse järgmisega:

„Arvutatud mürgisust võib kasutada segu vastava osa klassifitseerimiseks lühiajalise (ägeda) ohu kategooriasse, mida seejärel kasutatakse summeerimismeetodi kohaldamisel.“

15) Punkti 4.1.3.5.2 alapunkti b viimane lause asendatakse järgmisega:

„Arvutatud samaväärset mürgisust võib vastavalt kiiresti lagunevate ainetega seotud kriteeriumidele (tabeli 4.1.0 punkti b alapunkt ii) kasutada segu vastava osa klassifitseerimiseks pikaajalise (kroonilise) ohu kategooriasse, mida seejärel kasutatakse summeerimismeetodi kohaldamisel.“

16) Punkt 4.1.3.5.5.3.2 asendatakse järgmisega:

„Segude lühiajalise (ägeda) ohu alusel klassifitseerimist juba klassifitseeritud koostisosade summeerimise teel on kokkuvõtlikult selgitatud tabelis 4.1.1.“

17) Punktis 4.1.3.5.5.3.2 asendatakse tabeli 4.1.1 pealkiri järgmisega:

„Segude klassifitseerimine lühiajalise (ägeda) ohu alusel juba klassifitseeritud koostisosade summeerimise teel“.

18) Punkt 4.1.3.5.5.4.5 asendatakse järgmisega:

„Segude pikaajalise (kroonilise) ohu alusel klassifitseerimist juba klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summeerimise teel on kokkuvõtlikult selgitatud tabelis 4.1.2.“

19) Tabeli 4.1.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Segude klassifitseerimine pikaajaliste (krooniliste) ohtude alusel juba klassifitseeritud koostisosade kontsentratsiooni summeerimise teel“.

20) Punkti 4.1.3.6.1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui on selge, et segu ühe või mitme olulise koostisosa veekeskkonnale avalduva lühiajalise (ägeda) ja/või pikaajalise (kroonilise) ohu kohta puudub igasugune kasutamiskõlblik teave, ei saa segu lõplikult klassifitseerida ühte või mitmesse ohukategooriasse.“

21) Punktis 4.1.4 asendatakse tabel 4.1.4 järgmisega:







„Tabel 4.1.4 Veekeskkonda ohustava toime märgistuselemendid LÜHIAJALINE (ÄGE) OHTLIKKUS VEEKESKKONNALE Ägeda ohu 1. kategooria GHSi piktogramm Tunnussõna Hoiatus Ohulause H400: Väga mürgine veeorganismidele Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P273 Hoiatuslaused reageerimise kohta P391 Hoiatuslaused säilitamise kohta Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501







PIKAAJALINE (KROONILINE) OHT VEEKESKKONNALE Kroonilise ohu 1. kategooria Kroonilise ohu 2. kategooria Kroonilise ohu 3. kategooria Kroonilise ohu 4. kategooria GHSi piktogrammid Piktogrammi ei kasutata Piktogrammi ei kasutata Tunnussõna Hoiatus Tunnussõna puudub Tunnussõna puudub Tunnussõna puudub Ohulause H410: Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime H411: Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime H412: Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime H413: Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet Hoiatuslaused ohu ennetamise kohta P273 P273 P273 P273 Hoiatuslaused reageerimise kohta P391 P391 Hoiatuslaused säilitamise kohta Hoiatuslaused kõrvaldamise kohta P501 P501 P501 P501“









II LISA

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 II lisa 2. osa punkti 2.8 lisatakse järgmine uus viimane lõik:

„Kui segu on märgistatud punkti 2.4 või 2.5 kohaselt, võib ohulause EUH208 asjaomase aine märgiselt välja jätta.“









III LISA

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 III lisa 1. osa muudetakse järgmiselt.

1) Punkt b asendatakse järgmisega:

„b) kui märgistusel on esitatud ohulause H314 „Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi“, siis võib jätta ohulause H318 „Põhjustab raskeid silmakahjustusi“ märgistusele kandmata.“

2) Tabeli 1.2 koodi H314 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„H314 Keel 3.2 – Nahasöövitus/-ärritus, 1. ohukategooria, alamkategooriad 1A, 1B, 1C BG Причинява тежки изгаряния на кожата и сериозно увреждане на очите. ES Provoca quemaduras graves en la piel y lesiones oculares graves. CS Způsobuje těžké poleptání kůže a poškození očí. DA Forårsager svære ætsninger af huden og øjenskader. DE Verursacht schwere Verätzungen der Haut und schwere Augenschäden. ET Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi. EL Προκαλεί σοβαρά δερματικά εγκαύματα και οφθαλμικές βλάβες. EN Causes severe skin burns and eye damage. FR Provoque des brûlures de la peau et de graves lésions des yeux. GA Ina chúis le dónna tromchúiseacha craicinn agus le damáiste don tsúil. HR Uzrokuje teške opekline kože i ozljede oka. IT Provoca gravi ustioni cutanee e gravi lesioni oculari. LV Izraisa smagus ādas apdegumus un acu bojājumus. LT Smarkiai nudegina odą ir pažeidžia akis. HU Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz. MT Jagħmel ħruq serju lill-ġilda u ħsara lill-għajnejn. NL Veroorzaakt ernstige brandwonden en oogletsel. PL Powoduje poważne oparzenia skóry oraz uszkodzenia oczu . PT Provoca queimaduras na pele e lesões oculares graves. RO Provoacă arsuri grave ale pielii și lezarea ochilor. SK Spôsobuje vážne poleptanie kože a poškodenie očí. SL Povzroča hude opekline kože in poškodbe oči. FI Voimakkaasti ihoa syövyttävää ja silmiä vaurioittavaa. SV Orsakar allvarliga frätskador på hud och ögon.“

3) Tabelis 1.2 koodi H318 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„H318 Keel 3.3 – Raske silmakahjustus / silmade ärritus, 1. ohukategooria BG Предизвиква сериозно увреждане на очите. ES Provoca lesiones oculares graves. CS Způsobuje vážné poškození očí. DA Forårsager alvorlig øjenskade. DE Verursacht schwere Augenschäden. ET Põhjustab raskeid silmakahjustusi. EL Προκαλεί σοβαρή οφθαλμική βλάβη. EN Causes serious eye damage. FR Provoque de graves lésions des yeux. GA Ina chúis le damáiste tromchúiseach don tsúil. HR Uzrokuje teške ozljede oka. IT Provoca gravi lesioni oculari. LV Izraisa nopietnus acu bojājumus. LT Smarkiai pažeidžia akis. HU Súlyos szemkárosodást okoz. MT Jagħmel ħsara serja lill-għajnejn. NL Veroorzaakt ernstig oogletsel. PL Powoduje poważne uszkodzenie oczu. PT Provoca lesões oculares graves. RO Provoacă leziuni oculare grave. SK Spôsobuje vážne poškodenie očí. SL Povzroča hude poškodbe oči. FI Vaurioittaa vakavasti silmiä. SV Orsakar allvarliga ögonskador.“

4) Tabeli 1.2 koodi H311 + H331 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„H311 + H331 Keel 3.1 – Äge mürgisus (nahakaudne) ja äge mürgisus (sissehingamisel), 3. ohukategooria BG Токсичен при контакт с кожата или при вдишване ES Tóxico en contacto con la piel o si se inhala CS Toxický při styku s kůží a při vdechování DA Giftig ved hudkontakt eller indånding DE Giftig bei Hautkontakt oder Einatmen ET Nahale sattumisel või sissehingamisel mürgine EL Τοξικό σε επαφή με το δέρμα ή σε περίπτωση εισπνοής EN Toxic in contact with skin or if inhaled FR Toxique par contact cutané ou par inhalation GA Ábhar tocsaineach má theagmhaíonn leis an gcraiceann nó má ionanálaítear é HR Otrovno u dodiru s kožom ili ako se udiše IT Tossico a contatto con la pelle o se inalato LV Toksisks saskarē ar ādu vai ja iekļūst elpceļos LT Toksiška susilietus su oda arba įkvėpus HU Bőrrel érintkezve vagy belélegezve mérgező MT Tossika jekk tmiss mal-ġilda jew tittieħeb bin- nifs NL Giftig bij contact met de huid en bij inademing PL Działa toksycznie w kontakcie ze skórą lub w następstwie wdychania PT Tóxico em contacto com a pele ou por inalação RO Toxic în contact cu pielea sau prin inhalare SK Toxický pri styku s kožou alebo pri vdýchnutí SL Strupeno v stiku s kožo ali pri vdihavanju FI Myrkyllistä joutuessaan iholle tai hengitettynä SV Giftigt vid hudkontakt eller inandning“

5) Tabelis 1.2 koodi H302 + H312 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„H302 + H312 Keel 3.1 – Äge mürgisus (suukaudne) ja äge mürgisus (nahakaudne), 4. ohukategooria BG Вреден при поглъщане или при контакт с кожата ES Nocivo en caso de ingestión o en contacto con la piel CS Zdraví škodlivý při požití a při styku s kůží DA Farlig ved indtagelse eller hudkontakt DE Gesundheitsschädlich bei Verschlucken oder Hautkontakt ET Allaneelamisel või nahale sattumisel kahjulik EL Επιβλαβές σε περίπτωση κατάποσης ή σε επαφή με το δέρμα EN Harmful if swallowed or in contact with skin FR Nocif en cas d'ingestion ou de contact cutané GA Ábhar dochrach má shlogtar é nó má theagmhaíonn leis an gcraiceann HR Štetno ako se proguta ili u dodiru s kožom IT Nocivo se ingerito o a contatto con la pelle LV Kaitīgs, ja norīts vai saskaras ar ādu LT Kenksminga prarijus arba susilietus su oda HU Lenyelve vagy bőrrel érintkezve ártalmas MT Tagħmel ħsara jekk tinbela' jew jekk tmiss mal- ġilda NL Schadelijk bij inslikken en bij contact met de huid PL Działa szkodliwie po połknięciu lub w kontakcie ze skórą PT Nocivo por ingestão ou contacto com a pele RO Nociv în caz de înghițire sau în contact cu pielea SK Zdraviu škodlivý pri požití alebo pri styku s kožou SL Zdravju škodljivo pri zaužitju ali v stiku s kožo FI Haitallista nieltynä tai joutuessaan iholle SV Skadligt vid förtäring eller hudkontakt“









IV LISA

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 IV lisa muudetakse järgmiselt.

1) Sissejuhatavat osa muudetakse järgmiselt.

2) Kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui 2. veeru hoiatuslause tekstis on tavaline kaldkriips [/], tähendab see, et tuleb teha valik väljendite vahel, mida see eraldab, vastavalt 5. veerus esitatud tingimustele.“

a) Pärast neljandat lõiku lisatakse järgmine lõik:

„Kui 5. veeru tekstis osutatakse, et hoiatuslause võib ära jätta, kui märgistuses on esitatud teine hoiatuslause, võib seda teavet kasutada hoiatuslausete valimisel vastavalt artiklitele 22 ja 28.“

3) 1. osa muudetakse järgmiselt.

a) Tabelit 6.2 muudetakse järgmiselt.

i) Koodi P202 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P202 Mitte käidelda enne ohutusnõuetega tutvumist ja nendest arusaamist. Tuleohtlikud gaasid (sealhulgas keemiliselt ebapüsivad gaasid) (punkt 2.2) A, B (keemiliselt ebapüsivad gaasid) Mutageensus sugurakkudele (punkt 3.5) 1A, 1B, 2 Kantserogeensus (punkt 3.6) 1A, 1B, 2 Reproduktiivtoksilisus (punkt 3.7) 1A, 1B, 2“

ii) Koodi P220 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P220 Hoida eemal rõivastest ja muust süttivast materjalist. Oksüdeerivad gaasid (punkt 2.4) 1 Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1,2,3 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1,2,3“

iii) Koodi P221 käsitlev kanne jäetakse välja.

iv) Koode P222, P223, P230, P231 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P222 Hoida õhuga kokkupuute eest. Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 — kui ohulause rõhutamist peetakse vajalikuks Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 P223 Vältida kokkupuudet veega. Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2 — kui ohulause rõhutamist peetakse vajalikuks P230 Niisutada …ga Lõhkeained (punkt 2.1) Alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 — ainete ja segude puhul, mida niisutatakse või lahjendatakse flegmatisaatoriga või mis lahustatakse või suspendeeritakse flegmatisaatoris, et vähendada või pärssida nende plahvatusomadusi (desensibiliseeritud lõhkeained) Tootja/tarnija määrab sobiva materjali. P231 Sisu käidelda ja hoida inertgaasis/… Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Tootja/tarnija määrab sobiva vedeliku või gaasi, kui „inertgaas“ ei ole asjakohane. Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2, 3 — kui aine või segu reageerib kergesti õhuniiskusega Tootja/tarnija määrab sobiva vedeliku või gaasi, kui „inertgaas“ ei ole asjakohane.“

v) Koode P233, P234, P235, P240, P241, P242, P243 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P233 Hoida pakend tihedalt suletuna. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — kui vedelik on lenduv ja võib luua plahvatusohtliku keskkonna Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 1, 2, 3 — kui kemikaal on lenduv ja võib luua ohtliku keskkonna Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; hingamisteede ärritus (punkt 3.8) 3 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; narkootiline toime (punkt 3.8) 3 P234 Hoida üksnes originaalpakendis. Lõhkeained (punkt 2.1) Alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B, C, D, E, F Metalle söövitavad (punkt 2.16) 1 P235 Hoida jahedas. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — 1. kategooria tuleohtlike vedelike ja muude tuleohtlike vedelike puhul, mis on lenduvad ja võivad tekitada plahvatusohtliku keskkonna Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F — võib ära jätta, kui märgistuses on esitatud P411 Isekuumenevad ained ja segud (punkt 2.11) 1, 2 — võib ära jätta, kui märgistuses on esitatud P413 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B, C, D, E, F — võib ära jätta, kui märgistuses on esitatud P411 P240 Mahuti ja vastuvõtuseade maandada ja ühendada. Lõhkeained (punkt 2.1) Alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 — kui lõhkeaine on elektrostaatiliselt tundlik Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — kui vedelik on lenduv ja võib luua plahvatusohtliku keskkonna Tuleohtlikud tahked ained (punkt 2.7) 1, 2 — kui tahke aine on elektrostaatiliselt tundlik Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A,B,C, D, E, F — kui need on elektrostaatiliselt tundlikud ja võivad tekitada plahvatusohtliku keskkonna Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) P241 Kasutada plahvatuskindlaid [elektri-/ventilatsiooni-/valgustus-/…]seadmeid. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — kui vedelik on lenduv ja võib luua plahvatusohtliku keskkonna. — nurksulgudes teksti võib kasutada, et täpsustada elektri-, ventilatsiooni-, valgustus- või muud seadmed, kui see on vajalik ja asjakohane. Tuleohtlikud tahked ained (punkt 2.7) 1, 2 — kui võib esineda tolmupilvi. — nurksulgudes teksti võib kasutada, et täpsustada elektri-, ventilatsiooni-, valgustus- või muud seadmed, kui see on vajalik ja asjakohane. P242 Mitte kasutada seadmeid, mis võivad tekitada sädemeid. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — kui vedelik on lenduv ja võib luua plahvatusohtliku keskkonna ja kui süttimiseks vajalik minimaalne energia on väga väike. (See kehtib ainete ja segude kohta, mille süttimiseks vajalik energia on < 0,1 mJ, nt süsinikdisulfiid) P243 Rakendada abinõusid staatilise elektri vältimiseks. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — kui vedelik on lenduv ja võib luua plahvatusohtliku keskkonna.“

vi) Koodi P250 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P250 Hoida kriimustamise/põrutuse/hõõrdumise/… eest. Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 — kui lõhkeaine on mehaaniliselt tundlik Tootja/tarnija määrab käitlemisviisid, mida tuleb vältida.“

vii) Koodi P261 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P261 Vältida tolmu / suitsu / gaasi / udu / auru / pihustatud aine sissehingamist. Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 3, 4 — võib ära jätta, kui on märgistuses on esitatud P260 Tootja/tarnija määrab kohaldatavad tingimused.“ Hingamisteede sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B Naha sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; hingamisteede ärritus (punkt 3.8) 3 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; narkootiline toime (punkt 3.8) 3

viii) Koodi P263 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P263 Vältida kokkupuudet raseduse ja imetamise ajal. Reproduktiivtoksilisus – toime imetamisele või imetamise kaudu (punkt 3.7) Lisakategooria“

ix) Koode P280, P282, P283, P284, P231 + P232 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P280 Kanda kaitsekindaid/kaitserõivastust/kaitseprille/kaitsemaski. Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 Tootja/tarnija määrab vajaliku kaitsevarustuse. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 Tuleohtlikud tahked ained (punkt 2.7) 1, 2 Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Isekuumenevad ained ja segud (punkt 2.11) 1, 2 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2, 3 Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1, 2, 3 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1, 2, 3 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B, C, D, E, F Nahakaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 1, 2, 3, 4 — Täpsustada kaitsekindad/kaitserõivastus. Tootja/tarnija võib vajaduse korral täpsemini määrata vajaliku kaitsevarustuse. Nahasöövitus (punkt 3.2) 1, 1A, 1B, 1C — Spetsiaalsed kaitsekindad/ kaitserõivastus ning kaitseprillid/kaitsemask Tootja/tarnija võib vajaduse korral täpsemini määrata vajaliku kaitsevarustuse. Nahaärritus (punkt 3.2) 2 — Täpsustada kaitsekindad. Tootja/tarnija võib vajaduse korral täpsemini määrata vajaliku kaitsevarustuse. Naha sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B Raske silmakahjustus (punkt 3.3) 1 — Täpsustada kaitseprillid/kaitsemask. Tootja/tarnija võib vajaduse korral täpsemini määrata vajaliku kaitsevarustuse. Silmade ärritus (punkt 3.3) 2 Mutageensus sugurakkudele (punkt 3.5) 1A, 1B, 2 Tootja/tarnija määrab asjakohase kaitsevarustuse. Kantserogeensus (punkt 3.6) 1A, 1B, 2 Reproduktiivtoksilisus (punkt 3.7) 1A, 1B, 2 P282 Kanda külmakaitsekindaid ning kaitsemaski või kaitseprille. Rõhu all olevad gaasid (punkt 2.5) Külmutatud veeldatud gaas P283 Kanda tulekindlat või tule levikut aeglustavat rõivastust. Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1 P284 [Ebapiisava ventilatsiooni korral] kanda hingamisteede kaitsevahendeid. Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 1, 2 — nurksulgudes teksti võib kasutada, kui kasutamiskohas esitatakse koos kemikaaliga teave, millist tüüpi ventilatsioon tagab ohutu kasutamise. Tootja/tarnija määrab vajaliku kaitsevarustuse. Hingamisteede sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B P231 + P232 Sisu käidelda ja hoida inertgaasis/… Hoida niiskuse eest. Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Tootja/tarnija määrab sobiva vedeliku või gaasi, kui „inertgaas“ ei ole asjakohane. Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2, 3 — kui aine või segu reageerib kergesti õhuniiskusega Tootja/tarnija määrab sobiva vedeliku või gaasi, kui „inertgaas“ ei ole asjakohane.“

x) Koodi P235 + P410 käsitlev kanne jäetakse välja.

b) Tabelit 6.3 muudetakse järgmiselt.

i) Koodi P302 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P302 NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2 Nahakaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 1, 2, 3, 4 Nahaärritus (punkt 3.2) 2 Naha sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B“

ii) Koodi P312 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P312 Halva enesetunde korral võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA/arstiga/…/. Suukaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 4 Tootja/tarnija täpsustab kiire arstiabi saamiseks sobiva allika.“ Nahakaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 3, 4 Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 4 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; hingamisteede ärritus (punkt 3.8) 3 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; narkootiline toime (punkt 3.8) 3

iii) Koode P320 ja P321 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P320 Nõuab kiiret eriravi (vt…etiketil). Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 1, 2 — kui on vaja viivitamata manustada vastumürki. … Viide täiendavale esmaabijuhisele. P321 Nõuab eriravi (vt … käesoleval etiketil). Suukaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 1, 2, 3 — kui on vaja viivitamata manustada vastumürki. … Viide täiendavale esmaabijuhisele. Nahakaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 1, 2, 3, 4 — kui soovitatakse viivitamata võtta erimeetmeid, näiteks kasutada teatavat puhastusainet. … Viide täiendavale esmaabijuhisele. Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 3 — kui on vaja viivitamata võtta erimeetmeid. … Viide täiendavale esmaabijuhisele. Nahasöövitus (punkt 3.2) 1, 1A, 1B, 1C … Viide täiendavale esmaabijuhisele. Tootja/tarnija võib vajaduse korral määrata sobiva puhastusaine. Nahaärritus (punkt 3.2) 2 Naha sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude (punkt 3.8) 1 — kui on vaja võtta viivitamata meetmeid. … Viide täiendavale esmaabijuhisele.“

iv) Koodi P334 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P334 Hoida jahedas vees [või panna peale niiske kompress]. Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 — nurksulgudes esitatud teksti kasutada pürofoorsete vedelike ja tahkete ainete puhul Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2 Kasutada ainult „hoida jahedas vees“. Nurksulgudes esitatud teksti ei tohi kasutada.“

v) Koodi P353 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P353 Loputada nahka veega [või loputada duši all]. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — nurksulgudes esitatud tekst lisatakse juhul, kui tootja/tarnija seda konkreetse kemikaali puhul asjakohaseks peab.“ Nahasöövitus (punkt 3.2) 1, 1A, 1B, 1C

vi) Koodi P370 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P370 Tulekahju korral: Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 Oksüdeerivad gaasid (punkt 2.4) 1 Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 Tuleohtlikud tahked ained (punkt 2.7) 1, 2 Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2, 3 Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1, 2, 3 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1, 2, 3 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B, C, D, E, F“

vii) Koode P372 ja P373 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P372 plahvatusoht. Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3 ja 1.5 Alamklass 1.4 — välja arvatud alamklassi 1.4 (sobivusrühm S) lõhkeained veopakendis. Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) A-tüüp Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) A-tüüp P373 Kui tuli jõuab lõhkeaineteni, MITTE teha kustutustöid. Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 Alamklass 1.4 — välja arvatud alamklassi 1.4 (sobivusrühm S) lõhkeained veopakendis. Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) A-tüüp Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüüp A“

viii) Koodi P374 käsitlev kanne jäetakse välja.

ix) Koodi P375 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P375 Plahvatusohu tõttu teha kustutustöid eemalt. Lõhkeained (punkt 2.1) Alamklass 1.4 — alamklassi 1.4 (sobivusrühm S) lõhkeained veopakendis.“ Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) B-tüüp Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) B-tüüp

x) Koode P378, P380, P381 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P378 Kustutamiseks kasutada … Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — kui vesi suurendab ohtu Tootja/tarnija täpsustab sobiva vahendi. Tuleohtlikud tahked ained (punkt 2.7) 1, 2 Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid B, C, D, E, F Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2, 3 Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1, 2, 3 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1, 2, 3 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid B, C, D, E, F P380 Ala evakueerida. Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained Alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B P381 Lekke korral eemaldada kõik süüteallikad. Tuleohtlikud gaasid (punkt 2.2) 1, 2“

xi) Koodi P301 + 312 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P301 + P312 ALLANEELAMISE KORRAL: halva enesetunde korral võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA/arstiga/…/. Suukaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 4 Tootja/tarnija täpsustab kiire arstiabi saamiseks sobiva allika.“

xii) Koodi P301 + P330 + P331 käsitlev kanne jäetakse välja.

xiii) Koodi P302 + P334 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P302 + P334 NAHALE SATTUMISE KORRAL: Hoida jahedas vees või panna peale niiske kompress. Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1“

xiv) Koodi P303 + P361 + P353 käsitlev kanne jäetakse välja.

xv) Koodi P305 + P351 + P338 käsitlev kanne jäetakse välja.

xvi) Koodi P332 + P313 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P332 + P313 Nahaärrituse korral: pöörduda arsti poole. Nahaärritus (punkt 3.2) 2 — võib ära jätta, kui märgistuses on esitatud P333 + P313.“

xvii) Pärast koodi P333 + P313 käsitlevat kannet lisatakse järgmine koodi P336 + P315 käsitlev kanne:







„P336 + P315 Sulatada külmunud piirkonnad leige veega. Kannatada saanud piirkonda mitte hõõruda. Pöörduda viivitamata arsti poole. Rõhu all olevad gaasid (punkt 2.5) Külmutatud veeldatud gaas“

xviii) Koodi P335 + P334 käsitlev kanne jäetakse välja.

xix) Koodi P370 + P378 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P370 + P378 Tulekahju korral: Kustutamiseks kasutada … Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — kui vesi suurendab ohtu. … Tootja/tarnija määrab sobiva vahendi.“ Tuleohtlikud tahked ained (punkt 2.7) 1, 2 Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid C, D, E, F Pürofoorsed vedelikud (punkt 2.9) 1 Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2, 3 Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1, 2, 3 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1, 2, 3 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid C, D, E, F

xx) Pärast koodi P370 + P378 käsitlevat kannet lisatakse järgmised uued koode P301 + P330 + P331, P302 + P335 + P334, P303 + P361 + P353 ja P305 + P351 + P338 käsitlevad kanded:







„P301 + P330 + P331 ALLANEELAMISE KORRAL: Loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist. Nahasöövitus (punkt 3.2) 1, 1A, 1B, 1C P302 + P335 + P334 NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pühkida lahtised osakesed nahalt maha. Hoida jahedas vees [või panna peale niiske kompress]. Pürofoorsed tahked ained (punkt 2.10) 1 — nurksulgudes esitatud teksti kasutada pürofoorsete tahkete ainete puhul Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2 — kasutada ainult „hoida jahedas vees“. Nurksulgudes esitatud teksti ei tohi kasutada. P303 + P361 + P353 NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega [või loputada duši all]. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — nurksulgudes esitatud tekst lisatakse juhul, kui tootja/tarnija seda konkreetse kemikaali puhul asjakohaseks peab. Nahasöövitus (punkt 3.2) 1, 1A, 1B, 1C P305 + P351 + P338 SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord. Nahasöövitus (punkt 3.2) 1, 1A, 1B, 1C Raske silmakahjustus / silmade ärritus (punkt 3.3) 1 Silmade ärritus (punkt 3.3) 2“

xxi) Koodi P370 + P380 käsitlev kanne jäetakse välja.

xxii) Koodi P370 + P380 + P375 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P370 + P380 + P375 Tulekahju korral: Ala evakueerida. Plahvatusohu tõttu teha kustutustöid eemalt. Lõhkeained (punkt 2.1) Alamklass 1.4 — alamklassi 1.4 (sobivusrühm S) lõhkeained veopakendis“

xxiii) Pärast koodi P371 + P380 + P375 käsitlevat kannet lisatakse uued koode P370 + P372 + P380 + P373 ja P370 + P380 + P375 + [P378] käsitlevad kanded:







„P370 + P372 + P380 + P373 Tulekahju korral: plahvatusoht. Ala evakueerida. Kui tuli jõuab lõhkeaineteni, MITTE teha kustutustöid. Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 Alamklass 1.4 — välja arvatud alamklassi 1.4 (sobivusrühm S) lõhkeained veopakendis. Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) A-tüüp Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) A-tüüp P370 + P380 + P375 + [P378] Tulekahju korral: Ala evakueerida. Plahvatusohu tõttu teha kustutustöid eemalt. [Kustutamiseks kasutada …]. Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) B-tüüp — nurksulgudes esitatud teksti kasutada, kui vesi suurendab ohtu. Tootja/tarnija täpsustab sobiva vahendi.“ Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) B-tüüp

c) Tabelit 6.4 muudetakse järgmiselt.

i) Koodi P401 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P401 Hoida kooskõlas …. Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 Tootja/tarnija täpsustab, milliseid kohalikke/piirkondlikke/riiklikke/rahvusvahelisi eeskirju kohaldatakse.“

ii) Koodi P403 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P403 Hoida hästi ventileeritavas kohas. Tuleohtlikud gaasid (punkt 2.2) 1, 2 Oksüdeerivad gaasid (punkt 2.4) 1 Rõhu all olevad gaasid (punkt 2.5) Surugaas Veeldatud gaas Külmutatud veeldatud gaas Lahustatud gaas Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — 1. kategooria tuleohtlike vedelike ja muude tuleohtlike vedelike puhul, mis on lenduvad ja võivad tekitada plahvatusohtliku keskkonna. Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F — välja arvatud kontrollitava temperatuuriga isereageerivad ained ja segud või orgaanilised peroksiidid, sest võib toimuda kondenseerumine ja seejärel külmumine. Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 1, 2, 3 — kui aine või segu on lenduv ja võib luua ohtliku keskkonna Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; hingamisteede ärritus (punkt 3.8) 3 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; narkootiline toime (punkt 3.8) 3“

iii) Koodi P406 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P406 Hoida sööbekindlas/…sööbekindla sisevooderdisega mahutis. Metalle söövitavad ained (punkt 2.16) 1 — võib ära jätta, kui märgistuses on esitatud P234 Tootja/tarnija määrab muud sobivad materjalid.“

iv) Koodi P407 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P407 Jätta virnade või kaubaaluste vahele õhuvahe. Isekuumenevad ained ja segud (punkt 2.11) 1, 2“

v) Koode P411, P412, P413, P420 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P411 Mitte hoida temperatuuril üle … °C / …°F. Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F — kui on vajalik temperatuurikontroll (I lisa punkti 2.8.2.4 või 2.15.2.3 kohaselt) või kui seda peetakse muudel põhjustel vajalikuks. Tootja/tarnija määrab temperatuuri, kasutades kehtivat temperatuuriskaalat. Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B, C, D, E, F P412 Mitte hoida temperatuuril üle 50 °C / 122 °F. Aerosoolid (punkt 2.3) 1, 2, 3 Tootja/tarnija peab kasutama kehtivat temperatuuriskaalat. P413 Kogust, mis ületab …kg/ …naela, hoida temperatuuril mitte üle … °C/… °F. Isekuumenevad ained ja segud (punkt 2.11) 1, 2 … Tootja/tarnija määrab koguse ja temperatuuri, kasutades kehtivat skaalat. P420 Hoida eraldi. Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F Isekuumenevad ained ja segud (punkt 2.11) 1,2 Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B, C, D, E, F“

vi) Koodi P422 käsitlev kanne jäetakse välja.

vii) Koode P403 + P233, P403 + P235, P410 + P403, P410 + 412 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P403 + P233 Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida pakend tihedalt suletuna. Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 1, 2, 3 — kui aine või segu on lenduv ja võib luua ohtliku keskkonna Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; hingamisteede ärritus (punkt 3.8) 3 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; narkootiline toime (punkt 3.8) 3 P403 + P235 Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida jahedas. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 — 1. kategooria tuleohtlike vedelike ja muude tuleohtlike vedelike puhul, mis on lenduvad ja võivad tekitada plahvatusohtliku keskkonna. P410 + P403 Hoida päikesevalguse eest. Hoida hästi ventileeritavas kohas. Rõhu all olevad gaasid (punkt 2.5) Surugaas — P410 võib ära jätta gaaside puhul, mis on villitud transporditavatesse gaasiballoonidesse vastavalt UN RTDG pakendamisjuhendile P200, kui gaaside puhul ei ole tegemist (aeglase) lagunemise või polümeriseerumisega. Veeldatud gaas Lahustatud gaas P410 + P412 Hoida päikesevalguse eest. Mitte hoida temperatuuril üle 50 °C / 122 °F. Aerosoolid (punkt 2.3) 1, 2, 3 Tootja/tarnija peab kasutama kehtivat temperatuuriskaalat.“

viii) Koodi P411 + P235 käsitlev kanne jäetakse välja.

d) Tabelit 6.5 muudetakse järgmiselt.

Koode P501 ja P502 käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:







„P501 Sisu/mahuti kõrvaldada … Lõhkeained (punkt 2.1) Ebapüsivad lõhkeained ja alamklassid 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 … vastavalt kohalikele/piirkondlikele/riiklikele/rahvusvahelistele eeskirjadele (täpsustada). Tootja/tarnija täpsustab, kas kõrvaldamisnõudeid kohaldatakse sisu, mahuti või mõlema suhtes. Tuleohtlikud vedelikud (punkt 2.6) 1, 2, 3 Isereageerivad ained ja segud (punkt 2.8) Tüübid A, B, C, D, E, F Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikke gaase (punkt 2.12) 1, 2, 3 Oksüdeerivad vedelikud (punkt 2.13) 1, 2, 3 Oksüdeerivad tahked ained (punkt 2.14) 1, 2, 3 Orgaanilised peroksiidid (punkt 2.15) Tüübid A, B, C, D, E, F Suukaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 1, 2, 3, 4 Nahakaudne äge mürgisus (punkt 3.1) 1, 2, 3, 4 Äge mürgisus sissehingamisel (punkt 3.1) 1, 2 Nahasöövitus (punkt 3.2) 1, 1A, 1B, 1C Hingamisteede sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B Naha sensibiliseerimine (punkt 3.4) 1, 1A, 1B Mutageensus sugurakkudele (punkt 3.5) 1A, 1B, 2 Kantserogeensus (punkt 3.6) 1A, 1B, 2 Reproduktiivtoksilisus (punkt 3.7) 1A, 1B, 2 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude (punkt 3.8) 1, 2 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; hingamisteede ärritus (punkt 3.8) 3 Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; narkootiline toime (punkt 3.8) 3 Mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude (punkt 3.9) 1, 2 Hingamiskahjustused (punkt 3.10) 1 Ohtlik veekeskkonnale – veekeskkonda ohustav äge mürgisus (punkt 4.1) 1 Ohtlik veekeskkonnale – veekeskkonda ohustav krooniline mürgisus (punkt 4.1) 1, 2, 3, 4 P502 Hankida tootjalt või tarnijalt teavet kemikaali taaskasutamise või ringlussevõtu kohta Ohtlik osoonikihile (punkt 5.1) 1“

4) 2. osa muudetakse järgmiselt.

a) Tabelit 1.2 muudetakse järgmiselt.

i) Koodi P220 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P220 Keel BG Да се държи далеч от облекло и други горими материали. ES Mantener alejado de la ropa y otros materiales combustibles. CS Uchovávejte odděleně od oděvů a jiných hořlavých materiálů. DA Holdes væk fra beklædningsgenstande og andre brændbare materialer. DE Von Kleidung und anderen brennbaren Materialien fernhalten. ET Hoida eemal rõivastest ja muust süttivast materjalist. EL Να φυλάσσεται μακριά από ενδύματα και άλλα καύσιμα υλικά. EN Keep away from clothing and other combustible materials. FR Tenir à l'écart des vêtements et d'autres matières combustibles. GA Coimeád glan ar éadaí agus ar ábhair indóite eile. HR Čuvati odvojeno od odjeće i drugih zapaljivih materijala. IT Tenere lontano da indumenti e altri materiali combustibili. LV Nepieļaut saskari ar apģērbu un citiem uzliesmojošiem materiāliem. LT Laikyti atokiau nuo drabužių bei kitų degiųjų medžiagų. HU Ruhától és más éghető anyagoktól távol tartandó. MT Żomm 'il bogħod mill-ħwejjeġ u materjali oħra li jaqbdu. NL Verwijderd houden van kleding en andere brandbare materialen. PL Trzymać z dala od odzieży i innych materiałów zapalnych. PT Manter afastado da roupa e de outras matérias combustíveis. RO A se păstra departe de îmbrăcăminte și de alte materiale combustibile. SK Uchovávajte mimo odevov a iných horľavých materiálov. SL Hraniti ločeno od oblačil in drugih vnetljivih materialov. FI Pidä erillään vaatetuksesta ja muista syttyvistä materiaaleista. SV Hålls åtskilt från kläder och andra brännbara material.“

ii) Koodi P221 käsitlev kanne jäetakse välja.

iii) Koodi P231 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P231 Keel BG Да се използва и съхранява съдържанието под инертен газ/… ES Manipular y almacenar el contenido en un medio de gas inerte /… CS Manipulace a skladování pod inertním plynem /… DA Håndteres og opbevares under inert gas/… DE Inhalt unter inertem Gas/… handhaben und aufbewahren. ET Sisu käidelda ja hoida inertgaasis/… EL Ο χειρισμός και η αποθήκευση του υλικού να γίνεται υπό αδρανές αέριο/ … EN Handle and store contents under inert gas/… FR Manipuler et stocker le contenu sous gaz inerte/… GA Láimhsigh agus stóráil an t-ábhar faoi thriathghás/… HR Rukovati i skladištiti u inertnom plinu / … IT Manipolare e conservare in atmosfera di gas inerte/… LV Saturu izmantot un glabāt tikai inertas gāzes vidē/… LT Turinį tvarkyti ir laikyti inertinėse dujose/… HU Tartalma inert gázban / … használandó és tárolandó. MT Uża u aħżen il-kontenut taħt gass inerti /… NL Inhoud onder inert gas/… gebruiken en bewaren. PL Używać i przechowywać zawartość w atmosferze obojętnego gazu /… PT Manusear e armazenar o conteúdo em atmosfera de gás inerte/… RO A se manipula și a se depozita conținutul sub un gaz inert/… SK Manipulujte s obsahom a skladujte ho v prostredí s inertným plynom/… SL Ravnati z vsebino in jo hraniti v inertnem plinu/… FI Käsittele ja varastoi sisältö inertissä kaasussa/… SV Hantera och förvara innehållet under inert gas/…“

iv) Koodi P234 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P234 Keel BG Да се съхранява само в оригиналната опаковка. ES Conservar únicamente en el embalaje original. CS Uchovávejte pouze v původním balení. DA Opbevares kun i originalemballagen. DE Nur in Originalverpackung aufbewahren. ET Hoida üksnes originaalpakendis. EL Να διατηρείται μόνο στην αρχική συσκευασία. EN Keep only in original packaging. FR Conserver uniquement dans l'emballage d'origine. GA Coimeád sa phacáistiú bunaidh amháin. HR Čuvati samo u originalnom pakiranju. IT Conservare soltanto nell'imballaggio originale. LV Turēt tikai oriģināliepakojumā. LT Laikyti tik originalioje pakuotėje. HU Az eredeti csomagolásban tartandó. MT Żomm biss fl-imballaġġ oriġinali. NL Uitsluitend in de oorspronkelijke verpakking bewaren. PL Przechowywać wyłącznie w oryginalnym opakowaniu. PT Mantenha sempre o produto na sua embalagem original. RO A se păstra numai în ambalajul original. SK Uchovávajte iba v pôvodnom balení. SL Hraniti samo v originalni embalaži. FI Säilytä alkuperäispakkauksessa. SV Förvaras endast i originalförpackningen.“

v) Koodi P240 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P240 Keel BG Заземяване и еквипотенциална връзка на съда и приемателното устройство. ES Toma de tierra y enlace equipotencial del recipiente y del equipo receptor. CS Uzemněte a upevněte obal a odběrové zařízení. DA Beholder og modtageudstyr jordforbindes/potentialudlignes. DE Behälter und zu befüllende Anlage erden. ET Mahuti ja vastuvõtuseade maandada ja ühendada. EL Γείωση και ισοδυναμική σύνδεση του περιέκτη και του εξοπλισμού του δέκτη. EN Ground and bond container and receiving equipment. FR Mise à la terre et liaison équipotentielle du récipient et du matériel de réception. GA Nasc an coimeádán agus an trealamh glactha leis an talamh. HR Uzemljiti i učvrstiti spremnik i opremu za prihvat kemikalije. IT Mettere a terra e a massa il contenitore e il dispositivo ricevente. LV Tvertnes un saņēmējiekārtas iezemēt un savienot. LT Įžeminti ir įtvirtinti talpyklą ir priėmimo įrangą. HU A tárolóedényt és a fogadóedényt le kell földelni és át kell kötni. MT Poġġi mal-art u waħħal il-kontenitur u t-tagħmir riċevitur. NL Opslag- en opvangreservoir aarden. PL Uziemić i połączyć pojemnik i sprzęt odbiorczy. PT Ligação à terra/equipotencial do recipiente e do equipamento recetor. RO Legătură la pământ și conexiune echipotențială cu recipientul și cu echipamentul de recepție. SK Uzemnite a upevnite nádobu a plniace zariadenie. SL Ozemljiti posodo in opremo za sprejem tekočine ter izenačiti potenciale. FI Maadoita ja yhdistä säiliö ja vastaanottavat laitteet. SV Jorda och potentialförbind behållare och mottagarutrustning.“

vi) Koodi P241 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P241 Keel BG Използвайте [електрическо/вентилационно/осветително/…] оборудване, обезопасено срещу експлозия. ES Utilizar material [eléctrico / de ventilación/iluminación / …] antideflagrante. CS Používejte [elektrické/ventilační/osvětlovací/…] zařízení do výbušného prostředí. DA Anvend eksplosionssikkert [elektrisk/ventilations-/lys-/…] udstyr. DE Explosionsgeschützte [elektrische/Lüftungs-/Beleuchtungs-/…] Geräte verwenden. ET Kasutada plahvatuskindlaid [elektri-/ventilatsiooni-/valgustus-/…] seadmeid. EL Να χρησιμοποιείται αντιεκρηκτικός εξοπλισμός [ηλεκτρολογικός /εξαερισμού/φωτιστικός/…]. EN Use explosion-proof [electrical/ventilating/lighting/…] equipment. FR Utiliser du matériel [électrique/de ventilation/d'éclairage/…] antidéflagrant. GA Bain úsáid as trealamh pléascdhíonach [leictreach/ aerála/soilsiúcháin/…]. HR Rabiti [električnu/ventilacijsku/rasvjetnu/…] opremu koja neće izazvati eksploziju. IT Utilizzare impianti [elettrici/di ventilazione/d'illuminazione/…] a prova di esplosione. LV Izmantot sprādziendrošas [elektriskās/ventilācijas/apgaismošanas/…] iekārtas. LT Naudoti sprogimui atsparią [elektros/ventiliacijos/apšvietimo/…] įrangą. HU Robbanásbiztos [elektromos/szellőztető/világító/…] berendezés használandó. MT Uża' tagħmir [elettriku / ta' ventilazzjoni / ta' dawl/…] li jiflaħ għal splużjoni. NL Explosieveilige [elektrische/ventilatie-/verlichtings-/…]apparatuur gebruiken. PL Używać [elektrycznego/wentylującego/oświetleniowego/…/] przeciwwybuchowego sprzętu. PT Utilizar equipamento [elétrico/de ventilação/de iluminação/…] à prova de explosão. RO Utilizați echipamente [electrice/de ventilare/de iluminat/…] antideflagrante. SK Používajte [elektrické/ventilačné/osvetľovacie/…] zariadenie do výbušného prostredia. SL Uporabiti [električno opremo/prezračevalno opremo/ opremo za razsvetljavo/…], odporno proti eksplozijam. FI Käytä räjähdysturvallisia [sähkö/ilmanvaihto/valaisin/…]laitteita. SV Använd explosionssäker [elektrisk/ventilations-/belysnings-/…]utrustning.“

vii) Koodi P242 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







„P242 Keel BG Използвайте инструменти, които не предизвикват искри. ES No utilizar herramientas que produzcan chispas. CS Používejte nářadí z nejiskřícího kovu. DA Anvend værktøj, som ikke frembringer gnister. DE Funkenarmes Werkzeug verwenden. ET Mitte kasutada seadmeid, mis võivad tekitada sädemeid. EL Να χρησιμοποιούνται μη σπινθηρογόνα εργαλεία. EN Use non-sparking tools. FR Utiliser des outils ne produisant pas d'étincelles. GA Bain úsáid as uirlisí neamhspréachta. HR Rabiti neiskreći alat. IT Utilizzare utensili antiscintillamento. LV Izmantot instrumentus, kas nerada dzirksteles. LT Naudoti kibirkščių nekeliančius įrankius. HU Szikramentes eszközök használandók. MT Uża għodda li ma ttajjarx żnied. NL Vonkvrij gereedschap gebruiken. PL Używać nieiskrzących narzędzi. PT Utilizar ferramentas antichispa. RO Nu utilizați unelte care produc scântei. SK Používajte neiskriace prístroje. SL