2003R0964 — ET — 26.08.2004 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 964/2003,

2. juuni 2003,

millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatud Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevatele raud- või terastoruliitmikele, mida imporditakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed ( 1 ) (“algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist:EELNENUD UURIMINE (1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 584/96 ( 2 ) Hiina Rahvavabariigist (“Hiinast”), Horvaatiast ja Taist pärinevate teatud raud-või terastoruliitmike impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Selle impordi suhtes kohaldatavad meetmed hõlmasid väärtuselist tollimaksu, välja arvatud Tai kolme eksportiva tootja puhul, kelle kohustused kinnitati komisjoni otsusega 96/252/(EÜ). ( 3 ) 2000. aasta juulis tühistati ühe sellise äriühingu impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed pärast selle äriühingu poolt taotletud dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlust vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, mis näitas dumpingu puudumist. ( 4 ) (2) Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 laiendati määrusega (EÜ) nr 763/2000 ( 5 ) dumpinguvastaseid tollimakse impordile Hiinast, et hõlmata teatud Taiwanist lähtuvate toodete importi, mis põhines dumpinguvastastest meetmetest kõrvalhoidmist käsitlenud uurimise järeldustel. KÄESOLEV UURIMINE (3) Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise teadaande ( 6 ) avaldamist 2000. aasta septembris esitas Euroopa Ühenduse terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee kogu ühenduse teatud raud-või terastoruliitmike tootmise olulist osa esindavate tootjate nimel komisjonile taotluse. Taotluses väideti, et Hiinast ja Taist (“asjaomased riigid”) pärineva impordi kahjustav dumping võib meetmete kehtivuse lõppemisel tõenäoliselt korduda. Taotluse esitanud ühenduse tootjad ei nõudnud Horvaatiast pärit impordi suhtes dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamist põhjendusega, et kättesaadav statistika näitab ülemaailmselt väga vähest eksporti ja seepärast puuduvad usaldusväärsed tõendusmaterjalid, mis kinnitavad kahjustava dumpingu tõenäolist kordumist. Sellest tulenevalt lõppes Horvaatiast pärineva impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivusaeg 4. aprillil 2001. (4) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustas komisjon, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ning algatas uurimise ( 7 ) kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. (5) Samal ajal ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist korraldas komisjon ametikohustuslikult vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse, et uurida meetmete vormi asjakohasust Taist pärineva impordi suhtes. (6) Dumpingu ja kahju jätkumist ja/või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2000 kuni 31. märtsini 2001 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1996 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). (7) Komisjon andis ametlikult teada läbivaatamise algatamisest taotluse esitanud ühenduse tootjatele, Hiina ja Tai eksportijatele ja eksportivatele tootjatele, importijatele/hulgimüüjatele, kasutavatele tööstusharudele ning teadaolevatele asjaomastele kasutajate ühendustele ning Hiina ja Tai valitsuste esindajatele. Komisjon saatis küsimustiku kõigile neile osapooletele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele andis komisjon võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda enda ärakuulamist. (8) Küsimustiku täitsid järgmised ühenduse tootjad ja kontrollkäigud viidi läbi nende tööruumides: a) Erne Fittings GmbH & Co – Schlins, Austria b) Interfit - Maubeuge, Prantsusmaa c) Siekmann Fittings GmbH & Co. KG – Lohne, Saksamaa d) Virgilio CENA & Figli S.p.a. – Brescia, Itaalia. (9) Küsimustiku täitsid järgmised kaks Tai tootjat ja kontrollkäigud viidi samuti läbi nende tööruumides: a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkok b) Awaji Sangyo (Tai) Co., Ltd, Samutprakarn. (10) Komisjon saatis küsimustiku 57 sõltumatule importijale/hulgimüüjale, 23 kasutavale tööstusharule ja 5 kasutava tööstuse ühendusele. Importijatelt saadi kaks küsimustiku vastust, mis kontrolliti kohapeal: a) INRABO S.R.L – Bologna, Itaalia b) IRC Spa – Cortemaggiore, Itaalia. KÄIMASOLEV UURIMINE, MIS PUUDUTAB TEISI RIIKE (11) Euroopa Ühenduste Teatajas 1. juunil 2001 avaldatud teatega ( 8 ) algatas komisjon uurimise sama toote kohta, mis on pärit Tšehhi Vabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt ja Slovakkiast. See menetlus algatati pärast kaebuse saamist Euroopa Ühenduse terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomiteelt, mis sisaldas esmapilgul piisavalt usutavaid tõendusmaterjale kahjustava dumpingu kohta, mida põhjustas nendest viiest riigist pärit toodete import. Nendest riikidest pärit toodete suhtes kohaldati lõplikud dumpinguvastased meetmed augustis 2002. ( 9 ) VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE (12) Vaatlusalune toode on sama nagu esialgses uurimises, st teatud rauast või terasest (välja arvatud roostevabast terasest) valmistatud toruliitmikud (v. a valatud liitmikud, toruäärikud ja keermestatud liitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ning mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (“vaatlusalune toode” või “toruliitmikud”) ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex730793 11 (TARICi kood 7307931199), ex730793 19 (TARICi kood 7307931999), ex730799 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex730799 90 (TARICi kood 7307999098) alla. (13) Toruliitmikke kasutatakse torude või liitmike ühendamiseks ja neid on mitmetes erinevates vormides ja suurustes (torupõlved, torukolmikud, siirdemuhvid ja umbliitmikud) ning erinevatest materjalidest. Neid on võimalik vastavalt omadustele erinevatesse klassidesse liigitada. Neid kasutatakse peamiselt sellistes tööstusharudes nagu keemiatööstus, naftatöötlus, energiatootmine, ehitus ja laevaehitus. (14) Sarnaselt eelmisele uurimisele näitas ka käesolev uurimine, et raud- või terastoruliitmikud, mida valmistatakse asjaomastes riikides ja müüakse riigisiseselt ja/või eksporditakse ühendusse, on samade põhiliste füüsikaliste ja keemiliste omadustega nagu taotluse esitanud ühenduse tootjate poolt ühenduses müüdud tooted, ning neid peetakse samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS ning arvestades järgmist:EELNENUD UURIMINEKÄESOLEV UURIMINEKÄIMASOLEV UURIMINE, MIS PUUDUTAB TEISI RIIKEVAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODEDUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS SISSEJUHATAV MÄRKUS (15) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on sellist tüüpi kontrollmenetluse eesmärgiks teha kindlaks, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Kuna vaatlusaluse toote import Hiinast ja Taist (erandiks üks eksportiv tootja, kelle suhtes dumpinguvastased meetmed enam ei kehti) oli uurimisperioodi jooksul allpool miinimumtaset, keskendub analüüs lisaks dumpingu jätkumise tõenäosusele ka sellele, kas meetmete tühistamine võib põhjustada dumpingu kordumist märkimisväärses ulatuses. Tuleks märkida, et esialgses uuringus olid Hiina ja Tai turuosad vastavalt 8,5 % ja 2,6 %. (16) Kaks Tai eksportivat tootjat, kelle puhul praegu kehtivad kohustused, osalesid uurimises ja täitsid komisjoni poolt saadetud küsimustiku. Ükski Hiina eksportiv tootja ei esitanud mingit teavet ja seepärast tuli nende olukord tuvastada kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutas komisjon sama metoodikat nagu esialgses uurimises (vt alltoodud põhjendusi 17–31). DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS Tai Normaalväärtus (17) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt kahe Tai eksportiva tootja puhul, kas samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu nende eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 leiti, et tegemist oli sellise juhtumiga. (18) Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida asjaomased riigid omamaiselt müüsid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad liikidega, mida müüakse ekspordiks ühendusse. (19) Juhtudel, kui ei saadud kasutada eksportiva tootja poolt müüdud vaatlusaluse tooteliigi kodumaiseid hindu normaalväärtuse kehtestamiseks, sest neid polnud siseturul või tavalise kauplemise käigus müüdud, tuli kohaldada teist meetodit. Muu põhjendatud meetodi puudumisel kasutati arvestuslikku normaalväärtust. (20) Kõikidel juhtudel, kui kasutati arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, arvestati normaalväärtust eksporditud toodete tootmisomahinnale põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsendi ja põhjendatud kasumimarginaali lisamise teel. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames teostatud omamaise müügi põhjal. Ekspordihind (21) Et vaatlusaluse toote kogueksport toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. Võrdlus (22) Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti impordimaksude, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, pakkimis- ja krediidikulude ja vahendustasude arvessevõtmisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. (23) Üks Tai eksportiv tootja nõudis krediidikulude kohandamist põhjendusel, et üldlevinud tavaks on tuntud siseklientide krediteerimine 30–90 päeva ulatuses. Seda nõuet ei võetud arvesse, kuna taotlejal ei õnnestunud näidata, nt lepingute abil või arvete maksetingimuste kirjeldamise abil, et seda tegurit võeti hindade määramisel arvesse. (24) Mõlemad Tai ettevõtted nõudsid impordimaksude hüvitamist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b rahuldati need taotlused, kui näidati ära, et materjalid, mille pealt tuli tasuda imporditollimaksu, olid füüsiliselt inkorporeeritud siseturul müüdavatesse asjaomastesse toodetesse, ning et imporditollimakse polnud sisse nõutud või need hüvitati ühendusse eksporditud toote osas. Ainult üks kahest ettevõttest suutis seda näidata. Dumpingumarginaal (25) Selleks et arvutada dumpingumarginaali, võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust keskmise ekspordihinnaga ühendusse eksportimisel tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. See võrdlus näitas dumpingu olemasolu mõlema kõnealuse ettevõtte puhul, mis ulatus umbes 23–88 %ni. Hiina Võrdlusriik (26) Vastavalt olemasolevatele meetmetele kohaldatakse kõikide Hiinast pärit toruliitmike importimisel ühendusse ühtset üleriigilist tollimaksu. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajandusriigis (edaspidi “võrdlusriik”) saadud teabe alusel. (27) Esialgses uurimises oli võrdlusriigiks Tai. Seepärast soovitati meetmete aegumisega seotud läbivaatamise algatamise teates valida normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigiks jälle Tai. Kuna leiti, et eelmise uurimise järeldused kehtisid ikka veel, st hindu reguleerisid turujõud, Tai turul konkureerisid mitmed tootjad ning tootmistehnoloogia ja -protsess olid Hiinas ja Tais suures ulatuses sarnased ning kuna ükski huvitatud isik ei kommenteerinud seda võrdlusriigi valikut ja Tai eksportivad tootjad tegid koostööd, peeti seetõttu Tai valikut vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 sobivaks ja õigustatuks vaatlusaluse toote normaalväärtuse kehtestamisel Hiina suhtes. Normaalväärtus (28) Koostöövalmiduse puudumise tõttu Hiina poolt tuli kasutada kättesaadavaid fakte. Käesoleva juhtumi puhul polnud võimalik saada mingit teavet Hiina tootevaliku kohta ja seepärast tuli normaalväärtus kehtestada erinevate normaalväärtuste kaalutud keskmise alusel, mis oli uurimisperioodi jooksul kehtestatud koostööd teinud Tai eksportivate tootjate jaoks. Ekspordihind (29) Et Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tuli ühendusse eksportimist käsitlevad järeldused teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Seega määrati ekspordihind kindlaks Hiina ekspordiandmete alusel, kuna leiti, et need olid vaatlusaluse toote puhul usaldusväärsemad kui Eurostati andmed. Siinjuures tuleks märkida, et Eurostati andmed vaatlusaluse toote kohta on “ex” liitega koodid, st need ei sisalda ainult kõnelaust toodet, ning et Hiina andmed olid kaebusega rohkem kooskõlas. Võrdlus (30) Õiglase võrdluse huvides ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse transpordi- ja kindlustuskulude erinevusi, mis leiti mõjutavat hindu ja nende võrreldavust. Dumpingumarginaal (31) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi Tai tehasehinnal põhinevat kaalutud keskmist normaalväärtust Hiina tehasehinnal põhineva kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Eelnimetatud võrdlus näitas märkimisväärse dumpingu olemasolu. Järeldus (32) Uurimine paljastas, et kuigi imporditud kogused olid piiratud, on importimine mõlemast riigist jätkunud olulise dumpinguga. Uurimisest ei selgunud ühtki põhjust, miks dumping peaks meetmete tühistamise korral kaduma või vähenema. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline. Siiski peeti sobivaks ka uurida, kas dumping võib korduda suurenenud ekspordimahu puhul, kui olemasolevad meetmed tühistatakse. Ühendusse suunduva dumpinguhinnaga ekspordi võimalik kasv (33) Märkimisväärsetes kogustes dumpingu kordumise tõenäosuse uurimisel hinnati järgmisi tegureid: ekspordi ja/või tootmismahu areng, Hiina tollimaksudest kõrvalehoidmise tausttegurid ja eksporditegevuse olukord kolmandate riikide turgudel. Tai (34) Kahe koostööd tegeva ja ekspordiga tegeleva tootja poolt heakskiidetud kohustustel oli nende ühenduse müügikäibele uurimisperioodi jooksul piirav mõju. Selle perioodi jooksul ei täheldatud kohustuste rikkumist. Ekspordimaht (35) Uurimine näitas, et mõlemas koostööd tegevas ettevõttes on äärmiselt märkimisväärne tendents ekspordile, kuna eksporditi enam kui 80 % vaatlusalustest toodetest. Ilmneb, et nende ettevõtete tootmismaht on märkimisväärselt paindlik, mis moodustab ligikaudu 25 % Euroopa Ühenduse kogutarbimisest. Lisaks näitab asjaolu, et need ettevõtted on äärmiselt ekspordile orienteeritud, et nad suunavad tõenäoliselt oma ekspordimüügi ümber igale turule, mis muutub hindade ja mahu osas ligitõmbavamaks. Tai eksport kolmandatesse riikidesse (36) Pidades silmas ühendusse impordi praegust väikest mahtu, on vaadeldud Tai eksportivate tootjate eksporditegevust nende ühel peamisel eksporditurul, Ameerika Ühendriikides. Leiti, et 1992. aastal, pärast dumpinguvastase menetluse läbiviimist, mis käsitles toote importi, mis kattub suures osas käesoleva uurimisaluse tootega, mille diameeter on alla 360 mm ja mis pärineb muu hulgas Taist, määras Ameerika Ühendriikide valitsus selle riigi jaoks dumpingumarginaalid vahemikus 10,7 %–50,8 %. Veelgi tähtsam on see, et detsembris 1999, vastavalt dumpinguvastaste tollimaksude kehtimise pikendamise kontrollmenetlusele, jõuti järeldusele, et nende meetmete kõrvaldamine põhjustab tõenäoliselt dumpingu jätkumist või kordumist. ( 10 ) Hiina Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine (37) Hiina eksportivate tootjate koostöövalmiduse puudumise tõttu pidid komisjoni talitused kasutama kättesaadavaid fakte. Et Hiina tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvad järgmised järeldused kaebuses sisaldunud teabele ja Hiina ekspordistatistikale. Neid järeldusi täiendas ka teave, mis avalikustati sarnase menetluse raames Ameerika Ühendriikides. (38) Vastavalt nimetatud allikatele on Hiina üldine tootmisvõimsus vaatlusaluse toote puhul ligikaudu 250 000 tonni aastas. Kaebuses hinnati Hiina praeguseks aastaseks tootmisvõimsuseks ligikaudu 90 000 tonni. See hinnang põhines Hiina ekspordi ülemaailmsel mahul, mis saadi kaubandusstatistikast (ligikaudu 17 000 tonni aastas) ja sisetarbimisel, mis hinnanguliselt võrdus ligikaudselt ühenduse tarbimisega (ligikaudu 70 000 tonni aastas). (39) Selle alusel oleks Hiina tootmisvõimsuse kasutusaste alla 40 % ja nende vaba maht suurem kui ühenduse kogutarbimine. (40) Järelikult võimaldab Hiinas olemasolev tohutu tootmisvõimsus ja sealse siseturu suurus Hiina eksportivatel tootjatel minna eriti sujuvalt üle ühelt turult ja tooteliigilt teisele turule ja tooteliigile. Seepärast võivad tootjad meetmete tühistamise korral kiiresti suurendada tootmist ja suunata selle otse mis tahes eksporditurule, sealhulgas ühenduse turule. Dumpinguvastastest tollimaksudest hoidumine (41) Tuleks märkida, et Hiina eksportivatel tootjatel mitte ainult ei ole võimsust ekspordi kaalukaks taastamiseks ühendusse, vaid nad kalduvad seda ka tegema. Seda näitab asjaolu, et pärast esmaste meetmete kehtestamist 1995. aastal on Taiwani iga-aastane import keskmiselt neljakordistunud, sel ajal kui dumpinguvastastest tollimaksudest hoidumise uurimus ( 11 ) näitas, et suur osa sellest impordist oli tegelikult Hiina päritoluga ja seetõttu laiendati 2000. aasta juunis Hiina suhtes kohaldatavaid meetmeid Taiwanile (välja arvatud kolm Taiwani tootjat). Hiina eksport kolmandatesse riikidesse (42) Uuriti ka Hiina tootjate eksporditegevust teistel vaatlusaluse toote jaoks olulistel turgudel. Selle suhtes algatas USA viimase kümnendi jooksul kolm erinevat uurimist toote impordi kohta, mis suures osas kattub käesoleva uurimise vaatlusaluse tootega, mille läbimõõt on alla 360 mm ja mis pärineb muu hulgas Hiinast. Esimene uurimine, mis toimus 1992. aastal, kehtestas väga suured dumpingumarginaalid (kuni 182,9 %) ja seetõttu kehtestati dumpinguvastased meetmed vaatlusaluse toote impordile, mis pärines muu hulgas Hiinast. Kaks aastat hiljem, 1994. aastal, määras teine uurimine kindlaks, et nendest dumpinguvastastest meetmetest hoiti kõrvale toodete saatmisega Tai kaudu. Lõpuks vaadati 1999. aastal üle kehtivad dumpinguvastased meetmed ja jõuti järeldusele, et nende meetmete kõrvaldamine põhjustab dumpingu jätkumist või kordumist. (43) Kõik see näitab, et nende meetmete tühistamise puhul rakendavad Hiina tootjad väga tõenäoliselt sama eksporditegevust Euroopa Ühenduse turul, mis on võrreldav Ameerika Ühendriikide turuga. (44) Lõpuks viitab Hiina koostööpanuse puudumine uurimisse sellele, et ükski Hiina tootja ei soovinud ega suutnud näidata, et meetmete tühistamise puhul ei toimu mingisugust dumpingut. Järeldus (45) Uurimine näitas, et Hiina ja Tai on uurimisperioodi jooksul jätkanud oma dumpingutegevust. (46) Arvestades asjaolu, et Hiinal on väga suur vaba tootmisvõimsus ja ta on juba hoidunud dumpinguvastasest meetmetest, on suur tõenäosus, et Hiina eksportivad tootjad suurendavad oluliselt oma vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksporti ühendusse, kui olemasolevad meetmed tühistatakse. (47) Tai suhtes tuleks märkida, et kuna Tai ettevõtted on äärmiselt ekspordile orienteeritud ja ühenduse turg on ligitõmbav, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise korral jätkavad need ettevõtted vaatlusaluse toote eksporti ühendusse suures mahus ja dumpinguhindadega. (48) Lõpuks viidatakse Hiina ja Tai eksportijate dumpinguhinnaga müügile Ameerika Ühendriikide turul ja Ameerika Ühendriikide dumpinguvastastele meetmetele, mida pikendati 1999. aastal. (49) Kokkuvõttes on äärmiselt tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, taastub import asjaomastest riikidest ühendusse suurtes kogustes ja dumpinguhindadega. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS (50) Nelja ühenduse tootja arvele, kes tegid uurimises täielikult koostööd, langeb ligikaudu 60 % ühenduse vaatlusaluse toote toodangust uurimisperioodi jooksul ning seepärast moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Tuleks märkida, et kolm ülejäänud tootjat, kes samuti osalesid kontrollimistaotluses ja kelle arvele langeb ligikaudu 10 % ühenduse toodangust, ei vastanud küsimustikule ettenähtud tähtajaks. Kaks sellist tootjat toetavad menetlust, ent kolmas ei väljendanud menetluse suhtes mingit arvamust. ÜHENDUSE TURUOLUKORD ÜHENDUSE TURUOLUKORD ÜHENDUSE TARBIMINE (51) Tuleks märkida, et osa Euroopa Liidu tootjate omamaisest müügist tehakse hulgimüüjatele (kes ei teinud koostööd), kes omakorda ekspordivad tooteid väljaspool ühendust. Seega tõendati nähtav tarbimine ühenduses ühenduse tootmisharu ja ühenduse teiste tootjate tootmismahu alusel (taotluses sisaldunud teabe alusel) ning ühenduse impordi ja ekspordi mahu alusel, mis põhines Eurostati andmetel. (52) Selle alusel tehti kindlaks, et kõigepealt suurenes ühenduse tarbimine ligikaudu 57 000 tonnilt 1996. aastal ligikaudu 645 000 tonnini 1998. aastal, kuid langes hiljem ligikaudu 50 800 tonnile uurimisperioodi jooksul. ÜLEVAADE IMPORDI ARENGUTENDENTSIDEST ASJAOMASTEST RIIKIDEST Impordimahud ja turuosad (53) Asjaomaste riikide ja Taiwani puhul muutusid impordimahud ja turuosad järgmiselt:



1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood Tai 111 204 614 740 1 049 1 385 turuosa 0,2 % 0,32 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 % Hiina 316 85 95 78 44 35 turuosa 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % Taiwani 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259 turuosa 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 % (54) Tai üldine import suurenes uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, umbes 100 tonnilt 1996. aastal 1 400 tonnini. Kõige märkimisväärsem kasv toimus 1999. ja 2000. aasta vahel, mis langeb kokku komisjoni otsuse jõustumisega ühe Tai eksportiva tootja suhtes meetmete tühistamise kohta dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlusest tulenevalt vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vaadeldes ainult neid äriühinguid, mille puhul kehtivad veel dumpinguvastased tollimaksud, jäi mahu kasv siiski piiratuks, kuna turuosa suurenes 0,3 %lt 1996. aastal kuni 0,5 %ni uurimisperioodi jooksul. Tuleks märkida, et eelneva uurimisperioodi jooksul (1. juulist kuni 31. detsembrini 1993) oli Tai turuosa 2,6 %. (55) Nagu eespool näidatud, jäi vaatlusaluse perioodi jooksul impordi maht Hiinast samuti piiratuks. Tuleks siiski meenutada, et dumpinguvastastest meetmetest kõrvalhoidmist käsitlenud uuringus jõuti järeldusele, et märkimisväärne osa Taiwani impordist oli tegelikult Hiina päritoluga. Selle impordi järsk vähenemine 2000. aastal langeb kokku teatud Hiina kaupade importimise dumpinguvastaste meetmete laiendamisega Taiwanile. Eelmise uurimisperioodi jooksul ulatus Hiina turuosa 8,5 %ni. IMPORDIHINNA KUJUNEMINE (56) Kahe koostööd teinud Tai tootja ekspordihinnad on 1996. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenenud 6 % võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ei järginud need siiski selget arengutendentsi, kõikudes selle perioodi jooksul üles ja alla vähem kui 10 % ulatuses keskmisest hinnast. (57) Vastavalt Eurostati andmetele vähenesid Hiina ekspordihinnad 1996. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 % võrra. Samuti nagu Tai hinnad, ei järginud need vaatlusaluse perioodi jooksul ühtki selget arengutendentsi. ASJASSE MITTEPUUTUVATE RIIKIDE IMPORDIMAHUD JA TURUOSAD (58) Käesoleva menetlusega mitte hõlmatud riikide import (nagu alltoodud tabelis on näidatud) suurenes uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, umbes 4 300 tonnilt 1996. aastal 11 700 tonnini. Nende turuosade üldine suurenemine vaatlusaluse perioodi jooksul on 15,1 protsendipunkti.



1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood Asjasse mitte 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686 puutuvad riigid 7,5 % 9,6 % 1,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 % ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSOLUKORD ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSOLUKORD SISSEJUHATAV MÄRKUS (59) Alltoodud majandusnäitajad osutavad aastatel 1996–1998 positiivsele arengutendentsile, millele järgnes ühenduse majandusharu üldise majandusolukorra halvenemine. Seda arengutendentsi tuleks näha lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest lähtuvalt 1995. aastal, dumpinguvastastest tollimaksudest hoidumise tavadest ja meetmete vastavast laiendamisest Taiwanist pärit teatud toodete impordile 2000. aastal ning lõpuks dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisest teistest riikidest, kelles suhtes kehtib eri menetlus.



Tootmine Tootmine 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood tonni 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 905 (60) Ühenduse majandusharu tootmine suurenes 1996. ja 1998. aasta vahel kõigepealt 10 % võrra, langes siis tagasi 1996. aasta tasemele ning tõusis taas 1998. aastal saavutatud tasemeni.



Tootmisvõimsus ja selle rakendusastmed Tootmisvõimsus 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood tonni 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900 Rakendamine 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 % (61) Ühenduse majandusharu üldine tootmisvõimsus oli vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilne ja seetõttu järgis tootmisvõimsuse rakendusaste tootmismahu tendentsiga identset arengutendentsi.



Vaatlusaluse toote müügimaht tarbimiseks Euroopa Liidus Müügimaht EÜs 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood tonni 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313 (62) Nagu eespool selgitati, on vaadeldud ainult läbimüüki Euroopa Liidu tarbimiseks. Selle alusel vähenes kõnealuse ajavahemiku jooksul ühenduse müügimaht umbes 19 % võrra, ligikaudu 30 100 tonnilt 1996. aastal 24 300 tonnile uurimisperioodil. Oluline on siiski tähele panna, et 1996. ja 1998. aasta vahel suurenes müügimaht 9 % võrra, jõudes ligikaudu 33 000 tonnini 1998. aastal ning langes siis taas 24 300 tonnile uurimisperioodil.



Varud Lõppvarud 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood tonni 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401 (63) 1996. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes varude tase ligikaudu 4 % võrra. Kuigi vaatlusaluse perioodi esimese nelja aasta jooksul oli see enam-vähem stabiilne, hakkas see pärast 1999. aastat märgatavalt vähenema.



Turuosa Turuosa 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood Ühenduse tootmisharu 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 % (64) Ajavahemikus 1996 kuni uurimisperioodini kahanes ühenduse tootmisharu turuosa 4,9 protsendipunkti võrra. Ajavahemikus 1996–1999 suurenes turuosa siiski 1,9 protsendipunkti võrra, mis tulenes praegu läbivaadatavate meetmete kehtestamisest. Pärast seda halvenes ühenduse tootmisharu olukord.



Ühenduse tootmisharu müügihinnad Ühiku hind, müük EÜs 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood Eurot tonni kohta 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413 (65) Ühenduse tootmisharu ühiku keskmised müügi netohinnad langesid 1 812 eurolt 1996. aastal 1 413 eurole uurimisperioodi jooksul, mis on 22 %ne langus. Igal aastal langesid müügihinnad ligikaudu 5 %.



Tasuvus ja investeeringutasuvus Tasuvus 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood Protsenti EÜ netokäibest 3,1% 5,2% 3,3% -2,4% -4,2% -3,5% Investeeringutasuvus 7,5% 17,7% 17,6% -1,0% -6,2% -3,7% (66) Ühenduse tootmisharu suutis suurendada oma tasuvust 3,1 %lt 1996. aastal kuni 5,2 %ni 1997. aastal. Pärast seda aastat vähenes aga tasuvus pidevalt ja oli uurimisperioodi jooksul 3,5 % juures selgelt negatiivne. Tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu oli esialgse uurimise uurimisperioodi jooksul (1993. aasta juulist detsembrini) kahjumit tekitavas olukorras umbes 7 % käibega. (67) Investeeringutasuvus järgis vaatlusaluse perioodi üldist tasuvuskõverat. Tuleks märkida, et arvesse võeti nii otseinvesteeringuid kui ka teatud osa vaatlusaluse toote tootmisega kaudselt seotud investeeringuid.



Rahakäive Rahakäive 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood 1 000 eurot 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281 (68) Vaatlusaluse toote müügiga kaasnev rahakäive suurenes 1996. ja 1998. aasta vahel umbes 65 % võrra ning vähenes siis uurimisperioodi jooksul dramaatiliselt 281 000 euroni. Kapitali kaasamise võime (69) Ükski ettevõtete ei märkinud ära kapitali kaasamisega seotud raskusi. Kuid rahakäibe jätkuva halvenemise korral võib see olukord muutuda.



Tööhõive ja töötasud Tööhõive ja töötasud 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood Töötajate koguarv 547 548 580 555 535 580 Keskmine töötasu töötaja kohta (1 000 eurot) 33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9 (70) Ühenduse tootmisharu tööhõive ei järginud selget arengutendentsi. 1996. ja 1998. aasta vahel see suurenes 547 töötajalt 580 töötajani ja pärast seda vähenes, kuid uurimisperioodi jooksul jõudis tagasi 1998. aasta tasemele. Uurimisperioodi jooksul toimunud kasv seostatakse kasvava tootmisega sama perioodi jooksul. (71) Töötaja keskmine töötasu jäi 1996. ja 1997. aastal suhteliselt stabiilseks ja tõusis pärast seda järk-järgult. 1996. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes üldine kasv ligikaudu 7 %.



Tootlikkus Tootlikkus 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood Tootlikkus (toodang tonnides töötaja kohta) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,9 (72) 1996. ja 1998. aasta vahel suurenes tootlikkus 3 % võrra, 77,6 tonnilt töötaja kohta 80,2 tonnini. Pärast seda tootlikkus vähenes, kuid jõudis uurimisperioodi jooksul tagasi 1998. aasta tasemele.



Investeeringud Investeeringud 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood 1 000 eurot 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529 (73) Vaatlusalusel perioodil püsisid uued investeeringud suhteliselt stabiilsetena. Need investeeringud seisnesid peamiselt olemasolevate seadmete uuendamises või täiustamises ja polnud seotud mahu suurenemisega. Kasv (74) Nagu eespool selgitatud, sai ühenduse majandusharu 1996. ja 1998. aasta vahel kasu kasvavast turust ja suurendas oma müügimahtu ja turuosa. Pärast seda vähenes ühenduse tarbimine ja hoolimata asjaomaste riikide vähenevast impordimahust (eriti dumpinguvastastest tollimaksudest Taiwani kaudu kõrvalhoidmise puhul), vähenes ühenduse majandusharu läbimüük ja turuosa. Dumpingumarginaali suurus (75) Pidades silmas asjaomastest riikidest impordi madalat taset uurimisperioodil, eeldatakse, et kehtestatud dumpingumarginaalid on negatiivse mõjuga, eriti siis, kui kontrollitav impordimaht tulevikus tõuseb. Sellega seoses tuletatakse meelde rubriigis E.4. toodud järeldusi, mis sedastasid, et meetmete tühistamise korral on äärmiselt tõenäoline, et import asjaomastest riikidest ühendusse taastub suurtes kogustes ja dumpinguhindadega. Toibumine varasema dumpingu tagajärgedest (76) Nagu näitas enamuse eespool loetletud näitajate areng, toibus ühenduse tootmisharu majanduslik olukord kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust aastatel 1996–1998. Pärast seda halvenes teistest kolmandatest riikidest (vt rubriik C) dumpinguhinnaga impordi mõjul olukord taas. JÄRELDUS ÜHENDUSE TURUOLUKORRA ANALÜÜSI KOHTA (77) Meetmete kehtestamisel Hiina ja Tai vastu oli selget positiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale võrreldes olukorraga enne nende kehtestamist. Enamiku kahjunäitajate puhul ilmnes aastatel 1996–1998 positiivne arengutendents. Tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste ja müügimahud suurenesid, mistõttu suurenesid turuosa ja tööhõive. Tasuvusnäitajad nagu käibest saadud kogutulu, investeeringute tasuvus ja rahakäive arenesid samuti soodsalt. Kui meetmetest poleks Taiwanist importimisega kõrvale hoitud, oleks see arengutendents olnud veelgi soodsam. Kuid pärast 1998. aastat halvenes ühenduse tootmisharu olukord tervikuna: vähenesid müügimahud, turuosad ja tootmine, samuti tasuvus ja hinnad. Sellel perioodil ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli põhjustatud Tšehhi Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast pärit toodete dumpinguhindadega impordist ning seega kohaldati nende riikide suhtes 2002. aasta augustis lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid. ( 12 ) KAHJU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS (78) Selleks et hinnata meetmete kehtivuse lõppemise tõenäolist mõju, võeti arvesse järgmisi tegureid: a) Nagu põhjendustes 33–44 selgitatakse: — on olemas selged märgid selle kohta, et Hiina ja Tai tootjatel on potentsiaali oma ekspordimahtude suurendamiseks ja/või ümbersuunamiseks ühenduse turule, — ekspordihinna dünaamika alusel Hiinast ja Taist Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel on tõenäoline, et meetmete puudumise korral võtavad asjaomaste riikide tootjad ühenduse turul taas kasutusele dumpinguhinnad. Ometi on neilt eksporditurgudelt nõutud hinnad üldiselt madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad, seda ka juhul, kui erinevate tooteliikide arvukat mitmekesisust silmas pidades polnud võimalik teostada üksikasjalikku analüüsi ja kehtestada vastavalt täpsed hinnavõrdlused kõikide tooteliikide jaoks. b) Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et Tai koostööd tegevad ja ekspordiga tegelevad tootjad müüsid vaatlusalust toodet tunduvalt madalama hinnaga kui ühenduse tootmisharud. Koostöö puudumise ning erinevate tooteliikide ja seega ka impordihindade tõttu ei olnud Hiina puhul võimalik teostada hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Kuid kättesaadavad faktid osutavad, et Hiina keskmine impordihind on tunduvalt madalam kui Tai tootjate impordihind. Vastavalt võib järeldada, et erinevus Hiinast ja ühenduse tootmisharust pärit vaatlusaluste toodete müügihindade vahel kehtivate dumpinguvastaste tollimaksudeta on vähemalt sama kaalukas, kui Taist pärit impordi korral. c) Asjaomased riigid jätkavad tõenäoliselt nende madalate hindade nõudmist ka selleks, et võita tagasi oma kaotatud turuosasid. Selline hindade liikumine koos Hiina ja Tai suutlikkusega tarnida vaatlusaluse toote suuri koguseid ühenduse turule tugevdaks tõenäoliselt hindu allasuruva arengutendentsi mõju turul koos eeldatava negatiivse toimega ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. (79) Lisaks sellele kaasneb Hiina impordi suhtes kohaldatavate meetmete tühistamisega vaatlusaluse Taiwanist pärineva toote impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest kõrvalhoidmist käsitlevate meetmete tühistamine. Selles suhtes tuleks meelde tuletada, et nagu põhjenduses 41 selgitati, leiti, et Hiina impordi suhtes kohaldavatest meetmetest hoiti oluliselt kõrvale ja seepärast laiendati nende kohaldamist Taiwani suhtes. Nende meetmete tühistamise korral Taiwani suhtes on äärmiselt tõenäoline, et meetmetest kõvalehoidmine jätkub. (80) Eelöeldu põhjal jõutakse järeldusele, et meetmete tühistamise korral on Hiina ja Taiwani poolt tekitatud kahju kordumine tõenäoline. ÜHENDUSE HUVID KAHJU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUSÜHENDUSE HUVID SISSEJUHATAV MÄRKUS (81) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate/hulgimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. (82) Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. (83) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Ühenduse tootmisharu huvid (84) Ühenduse tootmisharu on tõendanud, et see on struktuuriliselt elujõuline tööstusharu. Seda kinnitas selle majandusliku olukorra areng ajal, kui pärast praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli taastatud tõhus konkurents. Esialgse uurimise ajal peeti mõistlikuks kasumitaset, milleni see võiks jõuda kaks aastat pärast meetmete kehtestamist, arvestades seda, mida tootmisharu võib eeldatavasti saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. (85) Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtestatud meetmetest. Kui meetmeid ei kohaldata jätkuvalt, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharule ei tekitata kahju isegi siis, kui võetakse meetmeid teiste riikide suhtes, mis impordivad dumpinguhindadega. Sõltumatute importijate/hulgimüüjate huvid (86) Komisjon saatis küsimustikud 57 sõltumatule importijale/hulgimüüjale. Ainult kaks importijat vastas küsimustikule. Üks importija tavatses osta vaatlusalust toodet Hiinast, kuid vahetas pärast meetmete kohaldamist tarnijat. Ta väitis, et teda ei mõjuta meetmete jätkuv kohaldamine ega tühistamine. Teine importija pooldab meetmete pikendamist ja väitis, et ebaõiglane kaubandustegevus enne meetmete kohaldamist kahjustas ühenduse turgu. (87) Üheksateist muud importijat vastasid, et neid ei puuduta antud menetlus, sest nad ei ostnud vaatlusaluse perioodi jooksul toodet asjaomastelt riikidelt. Muid vastuseid ei saadud ja seega võib järeldada, et meetmete jätkuv kohaldamine ei oma märkimisväärset negatiivset mõju importijatele ega hulgimüüjatele. Kasutajate huvid (88) Vaatlusaluse toote kasutajad on peamiselt naftakeemiatööstus ja ehitussektoris tegutsevad tootmisharud. Komisjon saatis küsimustiku 23 kasutajale ja viiele Euroopa kasutava tööstuse ühendusele. Ainult kolm ettevõtet vastas küsimustikule ja kõik kolm väitsid, et nad pole menetlusest huvitatud. (89) Tundub, et koostöövalmiduse selline puudumine kinnitab seda, et toruliitmikud moodustavad nende ettevõtete tootmise kogukuludest väga väikese osa ning et praegu kehtivad meetmed ei avaldanud mingit olulist negatiivset mõju nende majanduslikule olukorrale. JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVI KOHTA (90) Arvestades eeltoodud põhjusi jõutakse järeldusele, et ei kaaluta asjaolu, et ükskõik milline võimalik mõju importijatele ja kasutavatele tootmisharudele võiks tasakaalustada korduva kahjustava dumpingu suhtes kohaldatavate meetmete positiivset mõju ühenduse tootmisharude jaoks. Seepärast ei ole kaalukaid põhjusi jätta dumpinguvastased meetmed pikendamata. JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVI KOHTA Tai suhtes kohaldatavate meetmete vorm (91) Nagu algatamisteates fikseeriti, algatas komisjon omal initsiatiivil dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse Taist pärineva impordi suhtes kohaldatavate meetmete vormi kohta. (92) Selles küsimuses pole veel jõutud lõppjäreldustele ja uurimine jätkub. DUMPINGUVASTASED MEETMED (93) Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eelpool esitatud järeldusi muuta. (94) Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpinguvastaseid tollimakse Hiinast ja Taist pärinevate raud- või terastoruliitmikele, mida imporditakse Taiwanist, mida laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 763/2000 ja muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 2314/2000. Meenutatakse, et nende meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu mõlema asjaomase riigi jaoks, välja arvatud vaatlusaluse toote impordi puhul, mida valmistatakse ja müüakse ekspordiks ühendusse kahe Tai ettevõtte poolt, kelle kohustused on heaks kiidetud, DUMPINGUVASTASED MEETMED ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased imporditollid terastoruliitmike impordi suhtes (välja arvatud valatud liitmikud, toruäärikud ja keermestatud liitmikud), mis on valmistatud rauast või terasest (välja arvatud roostevabast terasest), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ning mida kasutatakse põkk-keevituseks või muudel eesmärkidel ja mis kuuluvad CN-koodide ex730793 11 (TARICi kood 7307931199), ex730793 19 (TARICi kood 7307931999), ex730799 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex730799 90 (TARICi kood 7307999098) alla ning pärinevad Hiina Rahvavabariigist ja Taist.

▼M2

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmiste tootjate toodete osas järgmine:







Riik Tollimaksumäär TARICi lisakood Hiina Rahvavabariik 58,6 % — Tai 58,9 % A 999 Välja arvatud: Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn 7,4 % 8 850 Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A 118

▼M1

2a Hoolimata lõikest 2, juhul kui vaatluse all olevate Taist pärinevate toodete impordi puhul tuleb tasuda täiendavalt kaitselõiv vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1694/2002 ( 13 ) artikli 1 lõikele 3, siis on dumpinguvastasel tollimaksul, mida rakendatakse vaba hinna suhtes ühenduse piiril lisaks kaitselõivule, järgnevad määrad:







Riik Äriühing Dumpinguvastase tollimaksu määr (%), juhul kui tuleb tasuda täiendav kaitselõiv TARICi lisakood Kuni 28.3.2003 29.3.2003 kuni 28.9.2003 29.9.2003 kuni 28.3.2004 29.3.2004 kuni 28.9.2004 29.9.2004 kuni 28.3.2005 Tai Kõik, välja arvatud: Tai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng Samutprakarn) 35,2 % 37,6 % 37,6 % 39,7 % 39,7 % 8851

▼M2 —————

▼B

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid asjaomaseid tollimaksualaseid sätteid.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 3

►M1 1. ◄ Käesolevaga laiendatakse artikli 1 alusel lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi suhtes samade liitmike impordile (TARICi koodid: 7307931191; 7307931991; 7307993092; 7307999092) Taiwanist lähetatud (TARICi lisakood A 999), välja arvatud liitmikud, mille on tootnud Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A 098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A 099) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A 100).

▼M1

2. Hoolimata lõikest 1, väljaarvatud mainitud Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd poolt toodetud kõnealused toruliitmikud, juhul kui vaatluse all olevate Taiwanist saadetud toruliitmike impordi puhul tuleb tasuda täiendavalt kaitselõiv vastavalt Komisjoni määruse (EÜ) nr 1694/2002 artikli 1 lõikele 3, siis on dumpinguvastasel tollimaksul, mida rakendatakse vaba hinna suhtes ühenduse piiril lisaks kaitselõivule, järgnevad määrad:







Riik Äriühing Dumpinguvastase tollimaksu määr (%), juhul kui tuleb tasuda täiendav kaitselõiv TARICi lisakood Kuni 28.3.2003 29.3.2003 kuni 28.9.2003 29.9.2003 kuni 28.3.2004 29.3.2004 kuni 28.9.2004 29.9.2004 kuni 28.3.2005 Taiwan Kõik (väljaarvatud Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd) 34,9 % 37,3 % 37,3 % 39,4 % 39,4 % A999

▼B

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

Kui äriühing müüb ühendusse toruliitmikke, mille suhtes on võetud kohustus, esitatakse faktuurarves järgmised üksikasjad.

1. Pealkiri “KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”

2. Faktuurarve välja andnud artikli 2 lõikes 1 nimetatud äriühingu nimi

3. Faktuurarve number

4. Faktuurarve väljaandmise kuupäev

5. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub ühenduse piiril

6. Kaupade täpne kirjeldus

7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas: — hind, — kohaldatavad maksetingimused, — kohaldatavad tarnetingimused, — kõik allahindlused ja tagasimaksed.

8. Selle ettevõtja nimi, kes tegutseb importijana ja kellele ettevõtja on arve otseselt väljastanud

9. Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu nimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni otsusega 1996/252/EÜ. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”.