2002L0057 — ET — 01.01.2017 — 006.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/57/EÜ,

13. juuni 2002,

õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta







Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse põllumajanduslikuks tootmiseks, kuid mitte kaunistuseks ettenähtud õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise eesmärgil tootmise suhtes ja turustamise suhtes ühenduses.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata õli- ja kiudtaimede seemne suhtes, mis on ette nähtud eksportimiseks kolmandatesse riikidesse.

Artikkel 2

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) turustamine – seemnete müük, omamine müügi eesmärgil, müügiks pakkumine ning mis tahes tasu eest või tasuta loovutamine, tarnimine või üleandmine kolmandatele isikutele ärieesmärgil kasutamiseks. Turustamisena ei käsitata seemnetega kauplemist, mille eesmärk ei ole sordi kasutamine ärieesmärgil, näiteks: — seemnete tarnimine ametlikele katse- ja kontrolliasutustele, — seemnete tarnimine teenuste osutajatele töötlemiseks või pakkimiseks, tingimusel et teenuste osutaja ei omanda õigust selliselt tarnitud seemnetele. Turustamisena ei käsitata seemnete tarnimist teatavatel tingimustel teenuste osutajatele teatavate tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud põllumajandussaaduste tootmiseks või sel eesmärgil seemnete paljundamiseks, tingimusel et teenuste pakkuja ei omanda õigust sel viisil tarnitud seemnetele ega saagist saadud tootele. Seemnete tarnija esitab sertifitseerimisasutusele koopia teenuste osutajaga sõlmitud lepingu asjakohastest punktidest, kusjuures kõnealune leping peab sisaldama standardeid ja tingimusi, millele tarnitud seemned antud hetkel vastavad. Käesoleva sätte kohaldamise tingimused võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud korras;

b) õli- ja kiudtaimed – järgmistesse botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluvad taimed:



Arachis hypogaea L. Maapähkel ►M5 Brassica juncea (L.) Czern. ◄ Sarepta kapsasrohi Brassica napus L. (partim) Raps ►M5 Brassica nigra (L.) W.D.J. Koch ◄ Must sinep Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs Rüps Cannabis sativa L. Harilik kanep Carthamus tinctorius L. Värvisafloor Carum carvi L. Köömen Glycine max (L.) Merr. Sojauba Gossypium spp. Puuvill Helianthus annuus L. Päevalill Linum usitatissimum L. Lina, linaseeme Papaver somniferum L. Unimagun Sinapis alba L. Valge sinep

▼M2

c) eliitseeme – (muud sordid peale hübriidide) on seeme: i) mis on toodetud sordiaretaja vastutusel kooskõlas sordi säilitamiseks tunnustatud tavadega; ii) b) mis on ette nähtud kategooria „sertifitseeritud seeme” või kategooriate „esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme” või „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme” või vajaduse korral „kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme” seemne tootmiseks; iii) mis vastab artikli 5 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 iv) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimustele vastavaks.

▼M2

d) eliitseeme (hübriidid) 1. „puhasliinide eliitseeme” on seeme: i) mis vastab artikli 5 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 ii) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktis i sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B 2. „lihthübriidide eliitseeme” on seeme: i) mis on ette nähtud kolmekordsete või kahekordsete hübriidide tootmiseks; ii) mis vastab artikli 5 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 iii) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B

e) sertifitseeritud seeme (rüps, sarepta kapsasrohi, raps, kahekojaline kanep, värvisafloor, must sinep, köömen, päevalill, unimagun, valge sinep) – seeme: i) mis on toodetud otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ii) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks; iii) mis vastab artikli 5 punkti b sätete kohaselt I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 iv) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B

f) esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme (maapähkel, ühekojaline kanep, lina, linaseeme, soja, puuvill) – seeme: i) mis on toodetud otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ii) mis on ette nähtud kategooriasse „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme” või vajaduse korral kategooriasse „kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme” kuuluva seemne tootmiseks või muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks; iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 iv) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B

g) teise põlvkonna sertifitseeritud seeme (maapähkel, lina, linaseeme, soja, puuvill) – seeme: i) mis on toodetud otse eliitseemnest, esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ii) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks või vajaduse korral kategooriasse „kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme” kuuluva seemne tootmiseks; iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 iv) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B

h) teise põlvkonna sertifitseeritud seeme (ühekojaline kanep) – seeme: i) mis on toodetud otse esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest, mis on toodetud ja ametlikult kontrollitud teise põlvkonna sertifitseeritud seemne tootmiseks; ii) mis on nähtud ette õitsemisfaasis koristatava kanepi tootmiseks; iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 iv) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B

i) kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme (lina, linaseeme) – seeme: i) mis põlvneb otse eliitseemnest, esimese või teise põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ii) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks; iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ning ▼M4 iv) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B

j) tarbeseeme – seeme: i) mida on võimalik identifitseerida liiki kuuluvana; ii) mis vastab artikli 5 punkti b sätete kohaselt II lisas tarbeseemnele kehtestatud tingimustele; ja ▼M4 iii) mis on tunnistatud ametliku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele vastavaks; ▼B

k) ametlikud meetmed – meetmed, mida võtavad i) riigi ametiasutused; või ii) mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes tegutseb riigi vastutusel; või iii) riigi kontrollitavate abitegevuste puhul mis tahes füüsiline isik, kes on selleks vastavalt volitatud, tingimusel, et punktides ii ja iii nimetatud isikud ei saa sellistest meetmetest isiklikku kasu.

2. Lõike 1 punktis b osutatud liikide loetelusse tehtavad muudatused võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

3. Sortide eri tüübid, sh ristamiseks kasutatavad sordid, mida võib käesoleva direktiivi sätete kohaselt sertifitseerida, võib kindlaks määrata ja määratleda artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

▼M1

3. Lõike 1 punktidesse c ja d tehtavad muudatused õli- ja kiutaimede hübriidide, välja arvatud päevalille lisamiseks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.

▼B

4. Liikmesriigid võivad:

a) lina või linaseemne puhul hõlmata eliitseemne kategooriaga mitu põlvkonda ja jagada kõnealuse kategooria põlvkondade kaupa;

b) näha ette, et ametlikult tuleb kontrollida II lisa I osa punktis 4 Brassica napus’e suhtes sätestatud tingimuse järgimist partiide sertifitseerimisel üksnes juhul, kui on kahtlus, et sätestatud tingimust ei ole täidetud.

▼M4

5. Lõike 1 punkti c alapunktis iv, lõike 1 punkti d alapunkti 1 alapunktis ii, lõike 1 punkti d alapunkti 2 alapunktis iii, lõike 1 punkti e alapunktis iv, lõike 1 punkti f alapunktis iv, lõike 1 punkti g alapunktis iv, lõike 1 punkti h alapunktis iv, lõike 1 punkti i alapunktis iv ja lõike 1 punkti j alapunktis iii osutatud ametliku järelevalve all tehtavate kontrollide puhul tuleb täita järgmisi nõudeid:

A. Põldtunnustamine a) Inspektorid: i) omavad vajalikku tehnilist kvalifikatsiooni; ii) ei tohi kontrollide tegemisest saada isiklikku kasu; iii) on asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutuse poolt ametlikult litsentsitud ning kõnealune litsentsimine hõlmab inspektorite ametivannet või nende allkirjastatud kirjalikku kohustust täita ametlikke kontrolle reguleerivaid eeskirju; iv) teevad kontrolle ametliku järelevalve all ja ametliku kontrolli eeskirjade kohaselt. b) Kontrollitav seemnekultuur kasvatatakse seemnest, mis on rahuldavate tulemustega läbinud ametliku järelkontrolli. c) Ametlikud inspektorid on kontrollivad osa seemnekultuurist. See osa on vähemalt 5 %. d) Teatav osa proove seemnekultuuridelt koristatud seemnepartiidest võetakse ametlikuks järelkontrolliks ning vajaduse korral ametlikuks laboratoorseks sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolliks. e) Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunkti a alapunktis iii sätestatud tunnistuse ära võtmist ametlikult litsentsitud inspektoritelt, kes on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik kontrollitud seemnete sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.

B. Seemnekontroll a) Seemnekontrolli teevad laborid, mille on selleks volitanud asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutus, vastavalt alapunktides b kuni d sätestatud tingimustele. b) Seemnekontrollilaboril peab olema juhtiv seemneanalüütik, kes vastutab otseselt labori tehniliste toimingute eest ning kellel on seemnekontrollilabori tehniliseks juhtimiseks vajalik kvalifikatsioon. Labori seemneanalüütikutel peab olema vajalik tehniline kvalifikatsioon, mille nad on omandanud koolituskursustel, mis on korraldatud vastavalt ametlike seemneanalüütikute suhtes kohaldatavatele tingimustele, ning mis on kinnitatud ametlike eksamitega. Labor töötab sellistes ruumides ja sellise varustusega, mille seemnesertifitseerimisasutus on ametlikult antud volituste ulatuses tunnistanud seemnekontrolli tingimusi rahuldavaks. Labor teeb seemnekontrolli kaasaegsete rahvusvaheliste meetodite kohaselt. c) Seemnekontrollilabor on: i) sõltumatu labor või ii) seemneettevõttele kuuluv labor. Alapunktis ii osutatud juhul võib labor kontrollida üksnes selle seemneettevõtte seemneid, millele labor kuulub, välja arvatud juhul, kui kõnealune seemneettevõte, sertifitseerimise taotleja ja seemnesertifitseerimisasutus on teisiti kokku leppinud. d) Seemnekontrollilabori seemnekontroll toimub seemnesertifitseerimisasutuse asjakohase järelevalve all. e) Alapunktis d osutatud järelevalve raames kontrollitakse ametliku seemnekontrolliga teatavat osa ametlikuks sertifitseerimiseks esitatud seemnepartiidest. Põhimõtteliselt jaotatakse kõnealune osa võimalikult ühtlaselt seemneid sertifitseerimiseks esitanud füüsiliste ja juriidiliste isikute ning esitatud liikide vahel, kuid kontrollproove võib võtta ka konkreetse kahtluse kõrvaldamiseks. Kõnealune osa on vähemalt 5 %. f) Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunktis a sätestatud volituse ära võtmist ametlikult tunnustatud seemnekontrollilaborilt, mis on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik kontrollitud seemnete sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.

▼B

6. Ametliku järelevalve all tehtavate kontrollide suhtes kohaldatavad täiendavad meetmed võib vastu võtta artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

▼M4 —————

▼B

Artikkel 3

1. Liikmesriigid näevad ette, et:

Brassica napus L. (partim)

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

Cannabis sativa L.

Carthamus tinctorius L.

Carum carvi L.

Gossypium spp.

Helianthus annuus L.

Linum usitatissimum L. (partim)/lina, linaseeme

seemet võib turule viia üksnes juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud kui „eliitseeme” või „sertifitseeritud seeme”.

2. Liikmesriigid sätestavad, et muude kui lõikes 1 sätestatud õli- ja kiudtaimede liikide seemet võib turule viia üksnes juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud kui „eliitseeme” või „sertifitseeritud seeme” või kui see on tarbeseeme.

3. Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib siiski ette näha, et pärast teatavaid kuupäevi võib muude kui lõikes 1 sätestatud õli- ja kiudtaimede liikide seemet turule viia üksnes juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud kui „eliitseeme” või „sertifitseeritud seeme”.

4. Liikmesriigid tagavad, et ametlik kontrollimine toimub kooskõlas olemasolevate kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega.

Artikkel 4

Olenemata artikli 3 lõigetest 1 ja 2, näevad liikmesriigid ette, et:

— eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet, ja

— töötlemiseks turustatavat sorteerimata seemet, mille puhul on tagatud, et seemet on võimalik kindlaks teha, võib viia turule.

Artikkel 5

Erandina artikli 3 sätetest võivad liikmesriigid:

a) lubada ametlikult sertifitseerida ja turustada eliitseemet, mis ei vasta II lisas idanevuse osas sätestatud tingimustele; selleks tuleb võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tarnija tagab idanevuse, mille ta märgib turustamisel eraldi etiketile, millele on kantud tema nimi ja aadress ning seemnepartii viitenumber;

b) lubada selleks, et teha seeme kiiresti kättesaadavaks, ametlikult sertifitseerida või heaks kiita ja müüa esmakokkuostjale kategooria „eliitseeme”, kõikide kategooriate „sertifitseeritud seeme” või kategooria „tarbeseeme” seemet, olenemata sellest, et II lisas sätestatud tingimuste täitmist käsitlev ametlik uurimine ei ole idanevuse osas veel lõpule viidud. Sertifitseerimine või heakskiitmine toimub üksnes juhul, kui seemne kohta esitatakse esialgne analüütiline aruanne ja kui on esitatud esimese kaubasaaja nimi ja aadress; võetakse kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tarnija tagab esialgsel analüüsil kinnitatud idanevuse; kõnealune idanevus märgitakse turustamisel eraldi etiketile, millele on kantud tarnija nimi ja aadress ning partii viitenumber.

Kõnealuseid sätteid ei kohaldata kolmandatest riikidest imporditava seemne suhtes, kui artiklis 18 ei ole väljaspool ühendust toimuva paljundamise suhtes sätestatud teisiti.

Liikmesriigid, kes kasutavad punktis a või b sätestatud erandit, abistavad üksteist kontrollidega seotud haldusküsimustes.

Artikkel 6

1. Olenemata artikli 3 lõigetest 1 ja 2, võivad liikmesriigid lubada tootjatel viia oma territooriumil turule:

a) väikseid seemnekoguseid teaduslikel eesmärkidel või selektsiooniks;

b) asjakohaseid seemnekoguseid muudeks katseteks või uuringuteks, tingimusel et seeme on sordist, mille kohta asjaomane liikmesriik on esitanud seemne kataloogi kandmist käsitleva taotluse.

Geneetiliselt muundatud materjali puhul võib sellise loa anda üksnes juhul, kui on võetud kõik vajalikud meetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Sel eesmärgil läbiviidava keskkonnaohu hindamise suhtes kohaldatakse vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 lõike 4 sätteid.

2. Eesmärgid, mille jaoks võib anda lõike 1 punktis b osutatud loa, pakendite märgistamisega seotud sätted ning kogused ja tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad selliseid lube anda, määratakse kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

3. Load, mille liikmesriigid on andnud oma territooriumil asuvatele tootjatele lõikes 1 nimetatud eesmärkidel enne 14. detsembrit 1998, kehtivad kuni lõikes 2 osutatud sätete kindlaksmääramiseni. Pärast seda peavad kõik sellised load vastama lõike 2 kohaselt kehtestatud sätetele.

Artikkel 7

Liikmesriigid võivad kehtestada I ja II lisas sätestatud tingimuste osas oma territooriumil toodetud seemne sertifitseerimiseks ja tarbeseemne kontrollimiseks täiendavad või rangemad nõuded.

Artikkel 8

Liikmesriigid näevad ette, et genealoogiliste komponentide kirjeldust, mida võidakse nõuda, käsitatakse sordiaretaja palvel konfidentsiaalsena.

Artikkel 9

▼M4

1. Liikmesriigid nõuavad, et sortide kontrollimiseks, sertifitseerimiseks ettenähtud seemne kontrollimiseks ja tarbeseemne kontrollimiseks võetakse proovid ametlikult või ametliku järelevalve all kooskõlas asjakohaste meetoditega. Seemneproovid kontrollideks vastavalt artiklile 22 võetakse siiski ametlikult.

▼M4

1a. Kui seemneproove võetakse lõikes 1 sätestatud ametliku järelevalve all, tuleb täita järgmisi nõudeid.

a) Seemneproove võtavad seemneproovide võtjad, kelle on selleks volitanud asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutus, vastavalt alapunktides b, c ja d sätestatud tingimustele.

b) Seemneproovide võtjatel peab olema vajalik tehniline kvalifikatsioon, mille nad on omandanud koolituskursustel, mis on korraldatud vastavalt ametlike seemneproovide võtjate suhtes kohaldatavatele tingimustele, ning mis on kinnitatud ametlike eksamitega. Seemneproovide võtjad võtavad seemneproovid kaasaegsete rahvusvaheliste meetodite kohaselt.

c) Seemneproovide võtjad on: i) sõltumatud füüsilised isikud, ii) isikud, kelle tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kelle tegevus ei hõlma seemnetootmist, seemnekasvatust, seemnetöötlemist ega seemnekaubandust, või iii) isikud, kelle tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kelle tegevus hõlmab seemnetootmist, seemnekasvatust, seemnetöötlemist või seemnekaubandust. Alapunktis iii osutatud juhul võib seemneproovide võtja võtta proove üksnes oma tööandja toodetud seemnepartiidest, välja arvatud juhul, kui tema tööandja, sertifitseerimise taotleja ja seemnesertifitseerimisasutus on teisiti kokku leppinud.

d) Seemneproovide võtjad tegutsevad seemnesertifitseerimisasutuse asjakohase järelevalve all. Automaatsel proovivõtmisel tuleb järgida asjakohaseid menetlusi ja teostada ametlikku järelevalvet.

e) Alapunktis d osutatud järelevalve raames võtavad ametlikud seemneproovide võtjad kontrollproove teatavast osast ametlikuks sertifitseerimiseks esitatud seemnepartiidest. Põhimõtteliselt jaotatakse kõnealune osa võimalikult ühtlaselt seemneid sertifitseerimiseks esitanud füüsiliste ja juriidiliste isikute ning esitatud liikide vahel, kuid kontrollproove võib võtta ka konkreetse kahtluse kõrvaldamiseks. Kõnealune osa on vähemalt 5 %. Kontrollproovide võtmist ei kohaldata automaatse proovivõtmise suhtes. Liikmesriigid võrdlevad ametlikult võetud seemneproove samast seemnepartiist ametliku järelevalve all võetud proovidega.

f) Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunktis a sätestatud volituste ära võtmist ametlikult tunnustatud seemneproovide võtjatelt, kes on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik võetud seemneproovide sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.

1b. Ametliku järelevalve all toimuva seemneproovide võtmise suhtes kohaldatavaid täiendavaid meetmeid võib võtta vastu artiklis 25 lõikes 2 sätestatud korras.

▼B

2. Sertifitseerimiseks ettenähtud seemne ja tarbeseemne kontrollimiseks võetakse proovid homogeensetest partiidest; partii maksimummass ja proovi miinimummass on esitatud III lisas.

Artikkel 10

1. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemet, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemet ja tarbeseemet tohib turustada üksnes piisavalt ühtlaste partiidena ja pitseeritud pakendites, mille puhul kasutatakse artiklites 11 ja 12 kirjeldatud pitseerimissüsteemi ja märgiseid.

2. Väikeste koguste turustamisel lõpptarbijale võivad liikmesriigid ette näha pakkimiseks, pitseerimiseks ja märgistamiseks erandid lõike 1 sätetest.

Artikkel 11

1. Liikmesriigid nõuavad, et kõikide kategooriate eliitseemne ja sertifitseeritud seemne ning tarbeseemne pakendid oleksid pitseeritud ametlikult või ametliku järelevalve all selliselt, et neid ei oleks võimalik avada ilma pitseerimissüsteemi vigastamata või artikli 12 lõikega 1 ettenähtud ametlikule etiketile või pakendile avamisjälgi jätmata.

Pitseerimise kindlustamiseks peab pitseerimisel kasutama vähemalt ametlikku etiketti või ametlikku pitserit.

Teise lõiguga ettenähtud meetmed ei ole vajalikud ühekordse pitseerimissüsteemi kasutamise puhul.

Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib kindlaks määrata, kas konkreetne pitseerimissüsteem vastab käesoleva lõike sätetele.

2. Ametlikult pitseeritud pakendeid võib pitseerida uuesti üksnes ametlikult või ametliku järelevalve all. Kui pakend pitseeritakse uuesti, märgitakse artikli 12 lõike 1 alusel nõutavale etiketile viimase uuesti pitseerimise kuupäev ja selle eest vastutav asutus.

3. Liikmesriigid võivad oma territooriumil pitseeritud väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1. Kõnealuseid erandeid käsitlevad tingimused võib määrata kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 12

1. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne pakendid:

a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisas sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge, eliitseemnele järgneva esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul sinine, järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul punane ja tarbeseemne puhul pruun. ►M1 Seemnesegu sertifitseeritud seemne puhul on etikett sinine rohelise diagonaaltriibuga. ◄ Kui etikett kinnitatakse nööriga, peab selle kinnituskoht kõikidel juhtudel olema fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme ei vasta artikli 5 punktis a nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;

b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A alapunkti a punktides 4, 5 ja 6 ning tarbeseemne puhul alapunkti b punktides 2, 5 ja 6 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.

2. Liikmesriigid võivad oma territooriumil pitseeritud väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1. Kõnealuseid erandeid käsitlevad tingimused võib määrata kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

3. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust nõuda, et muuks otstarbeks kui põllumajanduslikuks tootmiseks ette nähtud õli- ja kiudtaimede seemet tohib turule viia üksnes juhul, kui etiketil on sellekohane märge.

Artikkel 13

Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib näha ette, et muudel kui käesolevas direktiivis sätestatud juhtudel võivad liikmesriigid nõuda, et eliitseemne, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemne või tarbeseemne pakendil peab olema tarnija etikett (ametlikust etiketist eraldi asuv etikett või otse pakendile trükitud teave tarnija kohta). Sellisel etiketil esitatavad andmed määratakse samuti kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 14

Geneetiliselt muundatud sordist pärit seemne puhul peab käesoleva direktiivi sätete kohaselt kinnitatud või lisatud mis tahes ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema selge märge selle kohta, et sort on geneetiliselt muundatud.

Artikkel 15

Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemne või tarbeseemne keemiline töötlemine märgitakse kas ametlikule etiketile või tarnija etiketile ning pakendile või selle sisse.

Artikkel 16

Selleks, et leida teatavatele käesoleva direktiivis ettenähtus sätetele paremaid alternatiive, võib artikli 25 lõikes 2 osutatud korras otsustada korraldada kindlaksmääratud tingimustel ühenduse tasandil ajutisi katseid.

Selliste katsete raames võib liikmesriigid vabastada teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest. Sellise vabastuse ulatuse määratlemisel võetakse arvesse sätet, mille suhtes vabastust kohaldatakse. Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.

Artikkel 17

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete alusel turule viidava seemne suhtes ei kohaldata seoses seemne omaduste, kontrollinõuete, märgistamise ja pitseerimisega muid turustuskitsendusi kui need, mis on sätestatud käesolevas direktiivis või teistes direktiivides.

Artikkel 18

Tingimused, mille alusel eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet võib artikli 4 esimese taande kohaselt turule viia, on järgmised:

a) seeme peab olema ametlikult kontrollitud pädeva sertifitseerimisasutuse poolt vastavalt eliitseemne sertifitseerimise suhtes kohaldatavatele sätetele;

b) seeme peab olema pakitud vastavalt käesolevale direktiivile; ning

c) pakenditel peab olema ametlik etikett, millel on vähemalt järgmine teave: — sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid, — partii viitenumber, — pitseerimise kuu ja aasta, või — sertifitseerimise eesmärgil viimaste ametlike proovide võtmise kuu ja aasta, — liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta, — sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega, — märge „supereliitseeme”, — kategooriale „sertifitseeritud seeme” või „esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme” eelnevate põlvkondade arv.

Etikett peab olema valge violetse diagonaaltriibuga.

Artikkel 19

1. Liikmesriigid näevad ette, et õli- ja kiudtaimede seeme, mis:

— on toodetud otse eliitseemnest või esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest, mis on ametlikult sertifitseeritud ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on tunnistatud artikli 20 punkti b alusel samaväärseks, või mis on toodetud otse liikmesriigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ja sellises kolmandas riigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ristamisel, ning

— on koristatud muus liikmesriigis,

sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult, ilma et see piiraks direktiivi 2002/53/EÜ sätete kohaldamist, sertifitseeritud seemnena mis tahes liikmesriigis, kui kõnealune seeme on läbinud I lisas asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise ja kui ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria jaoks kehtestatud tingimused on täidetud.

Kui seeme on sellistel juhtudel toodetud otse eliitseemnele eelnevate põlvkondade ametlikult sertifitseeritud seemnest, võivad liikmesriigid samuti lubada ametlikku sertifitseerimist eliitseemnena, kui asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimused on täidetud.

2. Ühenduses koristatud ja lõike 1 kohaseks sertifitseerimiseks ettenähtud õli- ja kiudtaimede seeme peab olema:

— pakendatud ja märgistatud V lisa A ja B osas sätestatud tingimustele vastava ametliku etiketiga vastavalt artikli 11 lõikele 1, ning

— varustatud V lisa C osas sätestatud tingimustele vastava ametliku dokumendiga.

Pakendamist ja märgistamist käsitlevate esimese lõigu sätete kohaldamisest võib loobuda, kui põldtunnustamise eest vastutav asutus, lõplikult sertifitseerimata seemne sertifitseerimise jaoks dokumente koostav asutus ja sertifitseerimise eest vastutav asutus on üks ja sama või kui kõnealused asutused on kohaldamisest loobumise osas ühel meelel.

▼M4

3. Liikmesriigid näevad samuti ette, et kolmandas riigis koristatud õli- ja kiudtaimede seeme sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult, kui:

a) seeme on toodetud otse: i) eliitseemnest või esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest, mis on ametlikult sertifitseeritud ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on tunnistatud artikli 20 lõike 1 punkti b alusel samaväärseks, või ii) liikmesriigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ja alapunktis i osutatud kolmandas riigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ristamisel;

b) see on läbinud asjaomase kategooria kohta artikli 20 lõike 1 punkti a alusel tehtud samaväärsust käsitlevas otsuses sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise;

c) ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria jaoks kehtestatud tingimused on täidetud.

▼M1

Artikkel 19a

1. Liikmesriigid lubavad õli- ja kiutaimede seemet turustada seemneseguna.

2. Lõike 1 kohaldamisel on:

a) seemnesegu – direktiivi 2002/53/EÜ alusel ametlikult heakskiidetud määratletud tolmeldajast sõltuva hübriidi sertifitseeritud seemne ja ühe või mitme samamoodi heakskiidetud määratletud tolmeldaja sertifitseeritud seemne segu, mis segatakse mehaaniliselt kokku nende komponentide säilimise eest vastutavate isikute poolt kindlaksmääratud suhtes ning mille segamisest on teavitatud sertifitseerimisasutust;

b) tolmeldajast sõltuv hübriid – seemnesegu isassteriilne komponent (emastaim);

c) tolmeldaja(d) – seemnesegu tolmlev komponent (isastaim).

3. Emas- ja isaskomponentide seemne puhtimisel kasutatakse eri värvi seemnepuhtimissegu.

▼B

Artikkel 20

1. Nõukogu, toimides komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, määrab kindlaks, kas:

a) kolmandas riigis läbiviidud põldtunnustamine vastab artikliga 18 ettenähtud juhul I lisas sätestatud tingimustele;

▼M4

b) kolmandas riigis koristatud õli- ja kiudtaimede seeme pakub oma omaduste ning katsete, sordiehtsuse, märgistamise ja kontrollimise korra osas samu tagatisi kui ühenduses koristatud ja käesoleva direktiivi sätetele vastav seeme.

▼B

2. Lõiget 1 kohaldatakse samuti kõikide uute liikmesriikide suhtes alates asjaomase liikmesriigi ühinemiskuupäevast kuni käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike õigusnormide jõustamiseni asjaomases liikmesriigis.

Artikkel 21

1. Selleks et kõrvaldada ühenduses eliitseemne või sertifitseeritud seemne üldise tarnimisega seotud ajutised raskused, mida ei ole võimalik muul viisil ületada, võib artikli 25 lõikes 2 osutatud korras otsustada, et liikmesriigid lubavad kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kogu ühenduses turustada tarneraskuste ületamiseks vajalikus koguses vähem rangetele nõuetele vastava kategooria seemet või seemet sordist, mis ei ole kantud ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi või liikmesriikide põllumajandustaimesortide kataloogi.

2. Teatava sordi seemnekategooria ametliku etiketina kasutatakse vastava kategooria jaoks ettenähtud etiketti; selliste sortide seemne puhul, mis ei ole kantud eespool nimetatud kataloogidesse, on ametlik etikett tarbeseemne jaoks ettenähtud etikett. Etiketile tuleb alati märkida, et kõnealune seeme on vähem rangetele nõuetele vastavast kategooriast.

3. Lõike 1 rakenduseeskirjad võib vastu võtta artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 22

1. Liikmesriigid tagavad, et õli- ja kiudtaimede seemnete turustamist kontrollitakse ametlikult vähemalt pisteliste kontrollide abil, et veenduda käesoleva direktiivi nõuete järgmises.

2. Ilma et see piiraks seemnete vaba liikumist ühenduses, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et kolmandatest riikidest imporditud üle kahekilogrammiste seemnekoguste turustamisel oleks esitatud järgmine teave:

a) liik;

b) sort;

c) kategooria;

d) tootjariik ja ametlik kontrolliasutus;

e) lähteriik;

f) importija;

g) seemnekogus.

Kõnealuste andmete esitusviisi võib määrata kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

▼M3

Artikkel 23

1. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud õli- ja kiudtaimede seemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:

— kolmandates riikides koristatud seemned,

— mahepõllunduseks sobivad seemned,

— seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemned.

2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.

3. Komisjon kehtestab artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artikli 25 lõikes 1 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest.

4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.

Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.

5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.

6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud.

▼B

Artikkel 24

Muudatused, mis tehakse lisadesse teaduslike ja tehniliste teadmiste arengut arvesse võttes, võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 25

1. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 66/399/EMÜ ( 1 ) artikliga 1 asutatud alaline põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 26

Kui II lisas ei ole haiguste, kahjulike organismide ja nende vektorite esinemise osas sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat direktiivi, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist, kui see on inimeste, loomade või taimede tervise ja elu kaitsmise või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmise eesmärgil põhjendatud.

Artikkel 27

1. Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib kehtestada eritingimused, et võtta arvesse arengut järgmistes valdkondades:

a) tingimused, mille alusel võib turustada keemiliselt töödeldud seemet;

b) tingimused, mille alusel võib seemet turustada seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega, k.a selliste liikide seemnesegud, mis hõlmavad ka direktiivi 2002/53/EÜ artiklis 1 loetletud liike ja on omased erilistele looduslikele ja poollooduslikele kasvukohtadele ning mida ohustab genofondi vaesumine;

c) tingimused, mille alusel võib turustada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivat seemet.

2. Lõike 1 punktis b nimetatud eritingimused sisaldavad eelkõige järgmisi punkte:

a) kõnealuste liikide seeme peab olema tuntud päritoluga, mille iga liikmesriigi asjakohane asutus on kiitnud heaks seemne turustamiseks kindlaksmääratud aladel;

b) kehtivad asjakohased koguselised piirangud.

Artikkel 28

Liikmesriigi taotluse korral, mida käsitletakse artikli 25 lõikes 2 osutatud korras, võib vabastada asjaomase liikmesriigi täielikult või osaliselt kohustusest kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, välja arvatud artikli 17 sätteid:

a) järgmiste liikide suhtes: — värvisafloor;

b) muude liikide suhtes, mida asjaomase liikmesriigi territooriumil tavaliselt ei toodeta ega turustata.

Artikkel 29

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 30

Hiljemalt 1. veebruaril 2004 esitab komisjon üksikasjalise hinnangu direktiivi 98/96/EÜ artikliga 1 kehtestatud sertifitseerimismenetluse lihtsustamisele. Kõnealune hinnang käsitleb eelkõige võimalikke mõjusid seemne kvaliteedile.

Artikkel 31

1. Direktiiv 69/208/EMÜ, nagu seda on muudetud VI lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi VI lisa B osas sätestatud ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade osas.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleb lugeda VII lisas toodud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 32

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 33

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M5









I LISA

TINGIMUSED, MILLELE PÕLLUKULTUURID PEAVAD VASTAMA

1. Põllu eelkultuur ei ole takistuseks asjaomase liigi ja sordi seemne tootmisel ja põld peab olema piisavalt puhas eelkultuurist sinna jäänud taimedest. Brassica napus’e hübriidide puhul kasvatatakse põllukultuuri tootmismaal, kus liigi Brassicaceae (Cruciferae) taimede viimasest kasvatamisest on möödunud viis aastat.

2. Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:



Põllukultuur Minimaalne kaugus ►C1 Brassica spp., välja arvatud Brassica napus, Cannabis sativa, välja arvatud ühekojaline Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi, Sinapis alba: ◄ — eliitseemne tootmise puhul 400 m — sertifitseeritud seemne tootmise puhul 200 m Brassica napus: — muude sortide kui hübriidide eliitseemne tootmise puhul 200 m — hübriidide eliitseemne tootmise puhul 500 m — muude sortide kui hübriidide sertifitseeritud seemne tootmise puhul 100 m — hübriidide sertifitseeritud seemne tootmise puhul 300 m Cannabis sativa, ühekojaline Cannabis sativa: — eliitseemne tootmise puhul 5 000 m — sertifitseeritud seemne tootmise puhul 1 000 m Helianthus annuus: — hübriidide eliitseemne tootmise puhul 1 500 m — muude sortide kui hübriidide eliitseemne tootmise puhul 750 m — sertifitseeritud seemne tootmise puhul 500 m Gossypium hirsutum ja/või Gossypium barbadense: ►C1

— Gossypium hirsutum’i eliitseemne tootmise puhul ◄ 100 m ►C1

— Gossypium barbadense’i eliitseemne tootmise puhul ◄ 200 m — Gossypium hirsutum’i mittehübriidsortide ja selliste sordisiseste hübriidide sertifitseeritud seemne tootmise puhul, mille tootmiseks ei ole kasutatud tsütoplasmaatilist isassteriilsust (Cytoplasmic Male Sterility) 30 m — Selliste Gossypium hirsutum’i sordisiseste hübriidide sertifitseeritud seemne tootmise puhul, mille tootmiseks on kasutatud tsütoplasmaatilist isassteriilsust 800 m — Gossypium barbadense mittehübriidsortide ja selliste sordisiseste hübriidide sertifitseeritud seemne tootmise puhul, mille tootmiseks ei ole kasutatud tsütoplasmaatilist isassteriilsust 150 m — Selliste Gossypium barbadense sordisiseste hübriidide sertifitseeritud seemne tootmise puhul, mille tootmiseks on kasutatud tsütoplasmaatilist isassteriilsust 800 m — Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense püsivate sortidevaheliste hübriidide eliitseemne tootmise puhul 200 m — Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense püsivate sortidevaheliste hübriidide ja selliste hübriidide eliitseemne tootmise puhul, mille tootmiseks ei ole kasutatud tsütoplasmaatilist isassteriilsust 150 m — Selliste Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense hübriidide sertifitseeritud seemne tootmise puhul, mille tootmiseks on kasutatud tsütoplasmaatilist isassteriilsust 800 m Kõnealuseid kaugusi võib mitte arvesse võtta, kui on olemas piisav kaitse soovimatu võõrtolmlemise vastu.

3. Põllukultuur peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas või puhasliini põllukultuuri puhul oma omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas. Hübriidsortide seemne tootmisel kohaldatakse eespool nimetatud sätteid ka ristamiseks kasutatavate sortide omaduste suhtes, sealhulgas isassteriilsuse või fertiilsuse taastamise suhtes. Eelkõige peavad Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius’e, Carum carvi, Gossypium spp. ning Helianthus annuus’e ja Brassica napus’e hübriidide põllukultuurid vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele: A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi ja Gossypium spp., välja arvatud hübriidid Asjaomase põllukultuuriliigi nende taimede arv, mis ei ole silmaga nähtavalt sordiehtsad, ei tohi olla — üks 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul; — sertifitseeritud seemne tootmise puhul suurem kui üks 10 m2 kohta. B. Helianthus annuus’e hübriidid a) Nende taimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt puhasliini või ristamisel kasutatud sordi nõuetele, ei tohi ületada:



aa) eliitseemne tootmise puhul: i) puhasliinide puhul 0,2 % ii) lihthübriidide puhul — isataim, taimed, mis on tolmelnud ajal, mil vähemalt 2 % emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis 0,2 % — emataim 0,5 % bb) sertifitseeritud seemne tootmise puhul: — isataim, taimed, mis on tolmelnud ajal, mil vähemalt 5 % emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis 0,5 % — emataim 1,0 % b) hübriidsortide seemne tootmisel tuleb järgida järgmisi muid standardeid või tingimusi: aa) isataimed peavad tolmlema piisavalt ajal, mil emataimed õitsevad; bb) kui emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis, ei tohi tolmelnud või tolmlevate emataimede arv ületada 0,5 %; cc) eliitseemne tootmisel ei tohi emataimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt ristamisel kasutatud sordi nõuetele ja mis on tolmelnud või tolmlevad, olla suurem kui 0,5 %; dd) kui II lisa I osa punktis 2 sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita, tuleb täita järgmisi tingimusi: sertifitseeritud seemne tootmiseks kasutatakse isassteriilset taime, kasutades isataime, mis sisaldab erilist fertiilsust taastavat liini või selliseid liine, nii et vähemalt üks kolmandik saadavast hübriidist kasvatatavatest taimedest toodab igati tavalist õietolmu. C. Brassica napus’e hübriidid, mis on toodetud isassteriilsust kasutades a) Nende taimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt puhasliini või ristamisel kasutatud sordi nõuetele, ei tohi ületada:



aa) eliitseemne tootmise puhul i) puhasliinide puhul 0,1 % ii) lihthübriidide puhul — isataim 0,1 % — emataim 0,2 % bb) sertifitseeritud seemne tootmise puhul — isataim 0,3 % — emataim 1,0 % b) isassteriilsus peab eliitseemne tootmisel olema vähemalt 99 % ja sertifitseeritud seemne tootmisel vähemalt 98 %. Isassteriilsuse taseme hindamisel kontrollitakse fertiilsete tolmukapeade puudumist õites. D. Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense hübriidid a) Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense emaliinide eliitseemet tootvate põllukultuuride minimaalne sordipuhtus peab olema nii ema- kui ka isaliini puhul 99,8 %, kui vähemalt 5 % seemet kandvate taimede emakasuudmed on õietolmu jaoks vastuvõtlikus asendis. Seemet kandva emaliini isassteriilsuse taseme hindamisel kontrollitakse steriilsete tolmukapeade olemasolu õites ja see ei tohi olla väiksem kui 99,9 %. b) Gossypium hirsutum’i ja/või Gossypium barbadense hübriidsortide sertifitseeritud seemet tootvate põllukultuuride minimaalne sordipuhtus peab olema nii seemet tootva kui ka tolmleva emaliini puhul 99,5 %, kui vähemalt 5 % seemet kandvate taimede emakasuudmed on õietolmu jaoks vastuvõtlikus asendis. Seemet kandva emaliini isassteriilsuse taseme hindamisel kontrollitakse steriilsete tolmukapeade olemasolu õites ja see ei tohi olla väiksem kui 99,7 %.

4. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal. Glycine max’i puhul kohaldatakse seda tingimust organismide Pseudomonas syringae pv. glycinea, Diaporthe phaseolorum var. caulivora ja var. sojae, Phialophora gregata ja Phytophthora megasperma f.sp. glycinea suhtes.

5. Eespool nimetatud muude standardite või tingimuste täitmist kontrollitakse eliitseemne puhul ametlike põldtunnustamistega ning sertifitseeritud seemne puhul ametlike põldtunnustamistega või ametliku järelevalve all tehtud kontrollimisega. Kõnealuseid põldtunnustamisi korraldatakse vastavalt järgmistele tingimustele. A. Põllukultuuri seisund ja arenguetapp võimaldavad adekvaatset kontrolli. B. Muude kui Helianthus annuus’e, Brassica napus’e, Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense hübriidide põllukultuuride puhul tuleb korraldada vähemalt üks põldtunnustamine. Helianthus annuus’e hübriidide puhul tuleb korraldada vähemalt kaks põldtunnustamist. Brassica napus’e hübriidide puhul tuleb korraldada vähemalt kolm põldtunnustamist: üks enne õitsemist, teine õitsemisaja alguses ja kolmas õitsemisaja lõpus. Gossypium hirsutum’i ja/või Gossypium barbadense hübriidide puhul tuleb korraldada vähemalt kolm põldtunnustamist: üks õitsemisaja alguses, teine enne õitsemisaja lõppu ja kolmas õitsemisaja lõpus pärast tolmlevate ema- ja isataimede eemaldamist, kui see on asjakohane. C. Käesoleva lisa sätete järgimise kontrollimiseks vajalike põldtunnustatavate põlluosade suurus, arv ja jaotus määratakse kindlaks kooskõlas asjakohaste meetoditega.









II LISA

TINGIMUSED, MILLELE SEEMNED PEAVAD VASTAMA

I. ELIITSEEME JA SERTIFITSEERITUD SEEME

1. Seeme peab olema sordiehtne ja -puhas. Eriti allpool loetletud liikide seemned peavad vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele:



Liik ja kategooria Minimaalne sordipuhtus (%) Arachis hypogaea: — eliitseeme 99,7 — sertifitseeritud seeme 99,5 Brassica napus, välja arvatud hübriidid, välja arvatud üksnes söödas kasutatavad sordid, Brassica rapa, välja arvatud üksnes söödas kasutatavad sordid — eliitseeme 99,9 — sertifitseeritud seeme 99,7 Brassica napus spp., välja arvatud hübriidid, välja arvatud üksnes söödas kasutatavad sordid, Brassica rapa, üksnes söödas kasutatavad sordid, Helianthus annuus, välja arvatud hübriidsordid ja nende komponendid, Sinapis alba: — eliitseeme 99,7 — sertifitseeritud seeme 99,0 Glycine max: — eliitseeme 99,5 — sertifitseeritud seeme 99,0 Linum usitatissimum: — eliitseeme 99,7 — esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme 98,0 — teise ja kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme 97,5 Papaver somniferum: — eliitseeme 99,0 — sertifitseeritud seeme 98,0 Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt korraldatava põldtunnustamise käigus.

2. Brassica napus’e hübriidide puhul, mis on toodetud isassteriilsust kasutades, peab seeme vastama punktides a–d sätestatud tingimustele ja standarditele. a) Seemne sordiehtsus ja -puhtus peavad olema piisavad ristamisel kasutatud sortide omaduste osas, sealhulgas isassteriilsuse või fertiilsuse taastamise osas. ▼M6 b) Seemne minimaalne sordipuhtus peab olema järgmine: — eliitseeme, emataim: 99,0 %; — eliitseeme, isataim: 99,9 %; — talirapsisortide sertifitseeritud seeme: 90,0 %; — suvirapsisortide sertifitseeritud seeme: 85,0 %. ▼M5 c) Seeme sertifitseeritakse sertifitseeritud seemnena ainult juhul, kui võetakse nõuetekohaselt arvesse põldkatsete tulemusi, mis on korraldatud ametlikult võetud eliitseemne proovide ametliku järelkontrolli käigus ja sertifitseeritud seemnena sertifitseerimiseks esitatud seemne kasvuperioodil, et kontrollida, kas eliitseeme vastab ristamisel kasutatud sortide omaduste, sealhulgas isassteriilsuse osas sordiehtsuse kohta sätestatud tingimustele ning punktis b eliitseemne kohta sätestatud minimaalse sordipuhtuse standarditele. Hübriidide eliitseemne puhul võib sordipuhtust hinnata sobilike biokeemiliste meetodite abil. d) Punktis b hübriidide sertifitseeritud seemne kohta sätestatud minimaalse sordipuhtuse standardite täitmist kontrollitakse ametlikult võetud proovide sobiliku osaga korraldatud ametliku järelkontrollimise teel. Kasutada võib sobilikke biokeemilisi meetodeid.

3. Kui I lisa lõike 3 punkti B alapunkti b taandes dd sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita, tuleb täita järgmisi tingimusi: kui Helianthus annuus’e hübriidide sertifitseeritud seemne tootmisel on kasutatud isassteriilset emataime ja isataime, mis ei taasta isasfertiilsust, segatakse isassteriilse taime poolt toodetud seemned fertiilse taime poolt toodetud seemnega. Isassteriilsete taimede ja isasfertiilsete taimede suhe ei tohi olla suurem kui kaks ühele.

4. Seeme peab idanevuse, analüütilise puhtuse ja teiste taimeliikide seemnete sisalduse, kaasa arvatud Orobanche spp. seemnete sisalduse osas vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele. A. Tabel:



Liik ja kategooria Minimaalne idanevus (puhta seemne %) Analüütiline puhtus Muude taimeliikide seemnete maksimumsisaldus III lisa 4. veerus täpsustatud kaaluga proovis (kokku veeru kohta) Orobanche seemneid käsitlevad tingimused Minimaalne analüütiline puhtus (massiprotsenti) Muude taimeliikide seemnete maksimumsisaldus (massiprotsenti) Muud taimeliigid Avena fatua, Avena sterilis Cuscuta spp. Raphanus raphanistrum Rumex spp., välja arvatud Rumex acetosella Alopecurus myosuroides Lolium remotum 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Arachis hypogaea 70 99 — 5 0 0 (c) Brassica spp. — eliitseeme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 2 — sertifitseeritud seeme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 5 Cannabis sativa 75 98 — 30 (b) 0 0 (c) (e) Carthamus tinctorius 75 98 — 5 0 0 (c) (e) Carum carvi 70 97 — 25 (b) 0 0 (c) (d) 10 3 Glycine max 80 98 — 5 0 0 (c) Gossypium spp. 80 98 — 15 0 0 (c) Helianthus annuus 85 98 — 5 0 0 (c) Linum usitatissimum: — lina 92 99 — 15 0 0 (c) (d) 4 2 — linaseeme 85 99 — 15 0 0 (c) (d) 4 2 Papaver somniferum 80 98 — 25 (b) 0 0 (c) (d) Sinapis alba: — eliitseeme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 2 — sertifitseeritud seeme 85 98 0,3 — 0 0 (c) (d) 10 5 B. Muud standardid või tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa I jao punkti 4 alapunktis A esitatud tabelis: a) 5. veerus kehtestatud seemnete maksimumkogus hõlmab ka 6.-11.veerus täpsustatud liikide seemneid; b) teiste taimeliikide seemnete üldarvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 5. veerus sätestatud tingimused on täidetud; c) Cuscuta spp. seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 7. veerus sätestatud tingimused on täidetud; d) ühe Cuscuta ssp. seemne esinemist ettenähtud kaaluga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui kordusproovis ei ole ühtegi Cuscuta ssp. seemet; e) seemnetes ei leidu Orobance spp. seemneid; ühe Orobanche spp. seemne esinemist 100 g proovis ei käsitata siiski ebapuhtusena, kui teises, 200 g proovis ei ole ühtegi Orobanche ssp. seemet.

5. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal. Eelkõige peavad seemned vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele: A. Tabel:



Liik Kahjulikud organismid Kahjulike organismidega saastunud seemnete maksimumprotsent (veerus kokku) Sclerotinia sclerotiorum (maksimaalne sklerootsiumide või nende osade arv III lisa 4. veerus täpsustatud kaaluga proovis) Botrytis spp. Alternaria linicola, Phoma exigua var. linicola, Colletotrichum linicola, Fusarium spp. Platyedra gossypiella 1 2 3 4 5 Brassica napus 10 (b) Brassica rapa 5 (b) Cannabis sativa 5 Gossypium spp. 1 Helianthus annuus 5 10 (b) Linum usitatissimum 5 5 (a) Sinapis alba 5 (b) B. Muud standardid või tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa I jao punkti 5 alapunktis A esitatud tabelis: a) Linum usitatissimum’i (hariliku lina) puhul ei tohi Phoma exigua var. linicola poolt saastatud seemnete arv olla suurem kui üks; b) Sclerotinia sclerotiorum’i sklerootsiumide või nende osade arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas tabeli 5. veerus sätestatud tingimused on täidetud. C. Glycine max’i suhtes kohaldatavad eristandardid või muud tingimused: a) Pseudomonas syringae pv. Glycinea puhul ei tohi kõnealuse organismiga saastunud osaproovide arv proovis, mis koosneb vähemalt 5 000 seemnest partii kohta ja mis on jaotatud 5 osaprooviks, olla suurem kui 4. Kui kahtlusalused kolooniad tehakse kindlaks kõigis viies osaproovis, võib eespool nimetatud standardite või tingimuste täitmist kontrollida asjakohaste biokeemiliste testide abil, mille puhul iga kahtlusaluste kolooniate osaproov on eraldi söötmel; b) Diaporthe phaseolorum var. phaseolorum’i puhul ei tohi saastunud seemnete arv ületada 15 %; c) kaasaegsete rahvusvaheliste katsemeetodite kohaselt määratletud inertse materjali massiprotsent ei tohi olla suurem kui 0,3. Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib liikmesriigid vabastada eespool nimetatud eristandardite või muude tingimuste täitmise kontrollimisest, välja arvatud juhul, kui varasema kogemuse põhjal tekib kahtlus, kas kõnealused standardid või tingimused on täidetud.

II. TARBESEEME

Tarbeseemne suhtes kohaldatakse II lisa I osas osutatud tingimusi, välja arvatud 1. jagu.









III LISA







PARTIIDE JA PROOVIDE KAAL Liik Partii maksimaalne kaal (tonnides) Partiist võetava proovi miinimumkaal (grammides) Proovi kaal II lisa I osa punkti 4 alapunkti A veergudes 5.–11. ning II lisa I osa punkti 5 alapunkti A veerus 5 sätestatud arvude kindlaksmääramiseks (grammides) 1 2 3 4 Arachis hypogaea 30 1 000 1 000 Brassica juncea 10 100 40 Brassica napus 10 200 100 Brassica nigra 10 100 40 Brassica rapa 10 200 70 Cannabis sativa 10 600 600 Carthamus tinctorius 25 900 900 Carum carvi 10 200 80 Glycine max 30 1 000 1 000 Gossypium spp. 25 1 000 1 000 Helianthus annuus 25 1 000 1 000 Linum usitatissimum 10 300 150 Papaver somniferum 10 50 10 Sinapis alba 10 400 200

Partii maksimaalset kaalu ei tohi ületada rohkem kui 5 % võrra.

▼B









IV lisa

ETIKETT

A. Nõutav teave

a) Eliitseeme ja sertifitseeritud seeme 1. „EÜ eeskirjad ja standardid”. 2. Sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid. 3. Pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: „pitseeritud … (kuu ja aasta)”, või sertifitseerimise eesmärgil tehtud viimase ametliku proovivõtmise kuu ja aasta järgmisel viisil: „proovid on võetud … (kuu ja aasta)”. 4. Partii viitenumber. 5. Liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta). 6. Sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega. 7. Kategooria. 8. Tootjariik. 9. Deklareeritud neto- või brutomass. 10. Massi märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe. 11. Sortide puhul, mis on hübriidid või puhasliinid: — eliitseemne puhul, mille hübriid või puhasliin on direktiivi 2002/53/EÜ alusel ametlikult heaks kiidetud: — viidates või viitamata lõplikule sordile, selle ristamiseks kasutatava sordi ametlikult heakskiidetud nimi ning juhul, kui hübriidid ja puhasliinid on ette nähtud ristamiseks üksnes lõplike sortide saamisel, märge „ristamiseks kasutatav sort”, — eliitseemne puhul muudel juhtudel: — eliitseemne ristamiseks kasutatava sordi nimi, mille võib esitada kodeeritult ja millele on lisatud viide lõplikule sordile, viidates või viitamata selle funktsioonile (isas- või emaskomponent), ning märge „ristamiseks kasutatav sort”, — sertifitseeritud seemne puhul: — seemne sordinimi ning märge „hübriid”. 12. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad „uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)” ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel. Liikmesriigid võib vabastada artikli 25 lõikes 2 osutatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.

▼M2

aa) Seemnesegu sertifitseeritud seeme: jaos a nõutud teave, kuid sordinime asemel märgitakse seemnesegu nimi (teave „sordisegu” ja selle nimi) ning segu moodustavate sortide protsent kaalu järgi; kui ostjale on tema taotlusel kirjalikult teatatud sortide protsent kaalu järgi ja kui see on ametlikult registreeritud, piisab seemnesegu nime märkimisest.

▼B

b) Tarbeseeme: 1. „EÜ eeskirjad ja standardid”. 2. „Tarbeseeme (sordiehtsana sertifitseerimata)”. 3. Sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid. 4. Pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: „pitseeritud … (kuu ja aasta)”. 5. Partii viitenumber. 6. Liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta). 7. Tootmispiirkond. 8. Deklareeritud neto- või brutomass. 9. Massi märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe. 10. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad „uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)” ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel. Liikmesriigid võib vabastada artikli 25 lõikes 2 osutatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.

B Miinimummõõtmed

110 mm × 67 mm.









V lisa

LÕPLIKULT SERTIFITSEERIMATA, MÕNES TEISES LIIKMESRIIGIS KORISTATUD SEEMNE PUHUL KASUTATAV ETIKETT JA DOKUMENT

A. Etiketil esitatav teave

— põldtunnustamise eest vastutav asutus ja liikmesriik või nende lühendid,

— liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta),

— sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega; sortide puhul (puhasliinid, hübriidid), mis on ette nähtud ristamiseks üksnes hübriidsortide saamisel, lisatakse märge „ristamiseks kasutatav sort”,

— kategooria,

— hübriidsortide puhul märge „hübriid”,

— põllu või partii viitenumber,

— deklareeritud neto- või brutomass,

— märge „lõplikult sertifitseerimata seeme”.

Liikmesriigid võib vabastada artikli 25 lõikes 2 osutatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.

B. Etiketi värv

Etikett peab olema hall.

C. Dokumendis esitatav teave

— dokumendi välja andnud asutus,

— liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta,

— sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega,

— kategooria,

— põllule külvatud seemne viitenumber ja asjaomase seemne sertifitseerinud riigi nimi (riikide nimed),

— põllu või partii viitenumber,

— dokumendiga hõlmatud partii tootmiseks haritud maa-ala,

— koristatud seemne kogus ja pakendite arv,

— sertifitseeritud seemne puhul eliitseemnele järgnevate põlvkondade arv,

— tõend selle kohta, et tingimused, millele peab vastama põllukultuur, millest seeme on saadud, on täidetud,

— vajaduse korral esialgse seemneanalüüsi tulemused.









VI LISA

A OSA

KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIV JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED

(viidatud artiklis 31)







Direktiiv 69/208/EMÜ (EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3) Nõukogu direktiiv 71/162/EMÜ (EÜT L 87, 17.4.1971, lk 24) üksnes artikkel 5 Nõukogu direktiiv 72/274/EMÜ (EÜT L 171, 29.7.1972, lk 37) üksnes artiklites 1 ja 2 tehtud viited direktiivi 69/208/EMÜ sätetele Nõukogu direktiiv 72/418/EMÜ (EÜT L 287, 26.12.1972, lk 22) üksnes artikkel 5 Nõukogu direktiiv 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79) üksnes artikkel 5 Nõukogu direktiiv 75/444/EMÜ (EÜT L 196, 26.7.1975, lk 6) üksnes artikkel 5 Nõukogu direktiiv 78/55/EMÜ (EÜT L 16, 20.1.1978, lk 23) üksnes artikkel 5 Komisjoni direktiiv 78/388/EMÜ (EÜT L 113, 25.4.1978, lk 20) Nõukogu direktiiv 78/692/EMÜ (EÜT L 236, 26.8.1978, lk 13) üksnes artikkel 6 Nõukogu direktiiv 78/1020/EMÜ (EÜT L 350, 14.12.1978, lk 27) üksnes artikkel 3 Komisjoni direktiiv 79/641/EMÜ (EÜT L 183, 19.7.1979, lk 13) üksnes artikkel 3 Komisjoni direktiiv 80/304/EMÜ (EÜT L 68, 14.3.1980, lk 33) Komisjoni direktiiv 81/126/EMÜ (EÜT L 67, 12.3.1981, lk 36) üksnes artikkel 4 Komisjoni direktiiv 82/287/EMÜ (EÜT L 131, 13.5.1982, lk 24) üksnes artiklid 3 ja 4 Nõukogu direktiiv 82/727/EMÜ (EÜT L 310, 6.11.1982, lk 21) Komisjoni direktiiv 82/859/EMÜ (EÜT L 357, 18.12.1982, lk 31) Nõukogu direktiiv 86/155/EMÜ (EÜT L 118, 7.5.1986, lk 23) üksnes artikkel 4 Komisjoni direktiiv 87/120/EMÜ (EÜT L 49, 18.2.1987, lk 39) üksnes artikkel 4 Komisjoni direktiiv 87/480/EMÜ (EÜT L 273, 26.9.1987, lk 43) üksnes artikkel 2 Nõukogu direktiiv 88/332/EMÜ (EÜT L 151, 17.6.1988, lk 82) üksnes artikkel 7 Nõukogu direktiiv 88/380/EMÜ (EÜT L 187, 16.7.1988, lk 31) üksnes artikkel 5 Nõukogu direktiiv 90/654/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48) üksnes artiklis 2 ja II lisa I osa punktis 5 tehtud viited direktiivi 69/208/EMÜ sätetele Komisjoni direktiiv 92/9/EMÜ (EÜT L 70, 17.3.1992, lk 25) Komisjoni direktiiv 92/107/EMÜ (EÜT L 16, 25.1.1993, lk 1) Komisjoni direktiiv 96/18/EÜ (EÜT L 76, 26.3.1996, lk 21) üksnes artikkel 2 Nõukogu direktiiv 96/72/EÜ (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10) üksnes artikli 1 lõige 5 Nõukogu direktiiv 98/95/EMÜ (EÜT L 25, 1.2.1999, lk 1) üksnes artikkel 5 Nõukogu direktiiv 98/96/EÜ (EÜT L 25, 1.2.1999, lk 27) üksnes artikkel 5

B OSA

SISERIIKLIKKU ÕIGUSESSE ÜLEVÕTMISE TÄHTAEGADE LOETELU

(viidatud artiklis 31)







Direktiiv Ülevõtmise tähtaeg 69/208/EMÜ 1. juuli 1970 (1) (2) 71/162/EMÜ 1. juuli 1970 (artikli 5 lõiked 1, 2 ja 7) 1. juuli 1972 (artikli 5 lõige 3) 1. juuli 1971 (muud sätted) (1) 72/274/EMÜ 1. juuli 1972 (artikkel 1) 1. jaanuar 1973 (artikkel 2) 72/418/EMÜ 1. juuli 1973 73/438/EMÜ 1. juuli 1973 (artikli 5 lõige 3) 1. jaanuar 1974 (artikli 5 lõige 4) 1. juuli 1974 (muud sätted) 75/444/EMÜ 1. juuli 1975 (artikli 5 lõige 2) 1. juuli 1977 (muud sätted) 78/55/EMÜ 1. juuli 1978 (artikli 5 lõige 2) 1. juuli 1979 (muud sätted) 78/388/EMÜ 1. jaanuar 1981 (artikli 1 lõige 1 (3) ja lõige 2 (4)) 1. juuli 1980 (muud sätted) 78/692/EMÜ 1. juuli 1977 (artikkel 6) 1. juuli 1979 (muud sätted) 78/1020/EMÜ 1. juuli 1977 79/641/EMÜ 1. juuli 1980 80/304/EMÜ 1. juuli 1980 81/126/EMÜ 1. juuli 1982 82/287/EMÜ 1. jaanuar 1983 82/727/EMÜ 1. juuli 1982 82/859/EMÜ 1. juuli 1983 86/155/EMÜ 1. märts 1986 (artikli 4 lõiked 3, 4 ja 5) 1. juuli 1987 (muud sätted) 87/120/EMÜ 1. juuni 1988 87/480/EMÜ 1. juuli 1990 88/332/EMÜ 88/380/EMÜ 1. juuli 1992 (artikli 5 lõiked 10, 19, 23 ja 25 (5) ja artikli 5 lõige 12) 1. juuli 1990 (muud sätted) 90/654/EMÜ 92/9/EMÜ 30. juuni 1992 92/107/EMÜ 1. juuli 1994 96/18/EÜ 1. juuli 1996 96/72/EÜ 1. juuli 1997 (6) 98/95/EÜ 1. veebruar 2000 (parandus EÜT L 126, 20.5.1999, lk 23) 98/96/EÜ 1. veebruar 2000 (1) Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriik: 1. juuli 1973 artikli 14 lõike 1 puhul; 1. juuli 1974 muude eliitseemet käsitlevate sätete puhul ja 1. juuli 1976 ülejäänud sätete puhul. (2) 1. jaanuar 1986 Kreeka puhul, 1. märts 1986 Hispaania puhul ja 1. jaanuar 1991 Portugali puhul. (3) I lisa punkti 3 osas. (4) II lisa I osa punkti 1 osas. (5) Juhul, kui need sätted eeldavad liigi botaanilise nime märkimist seemne etiketile. (6) „EMÜ” lühendiga etikettide järelejäänud varusid võib kasutada kuni 31. detsembrini 2001.









VII LISA







VASTAVUSTABEL Direktiiv 69/208/EMÜ Käesolev direktiiv Artikkel 1 Artikli 1 esimene lõik Artikkel 17 Artikli 1 teine lõik Artikli 1 punkt a Artikli 2 lõike 1 punkt a Artikli 2 lõike 1 punkt A Artikli 2 lõike 1 punkt b Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt b Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkti iii Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt d Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkti iv Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 1 taane a Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 1 taane i Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 1 taane b Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 1 taane ii Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 2 taane a Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 2 taane i Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 2 taane b Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 2 taane ii Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 2 taane c Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 2 taane iii Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt b Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt iii Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt d Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt iv Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt b Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt iii Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt d Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt iv Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt b Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt iii Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt d Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt iv Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt b Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt iii Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt d Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt iv Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt b Artikli 2 lõike i punkti i alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt iii Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt d Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt iv Artikli 2 lõike 1 punkti G alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti j alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti G alapunkt b Artikli 2 lõike i punkti j alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti G alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti j alapunkt iii Artikli 2 lõike 1 punkti H alapunkt a Artikli 2 lõike 1 punkti k alapunkt i Artikli 2 lõike 1 punkti H alapunkt b Artikli 2 lõike 1 punkti k alapunkt ii Artikli 2 lõike 1 punkti H alapunkt c Artikli 2 lõike 1 punkti k alapunkt iii Artikli 2 lõige 1a Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 1b Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõike 2 punkt a – Artikli 2 lõike 2 punkt b Artikli 2 lõike 4 punkt a Artikli 2 lõike 2 punkt c – Artikli 2 lõike 2 punkt d Artikli 2 lõike 4 punkt b Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt a Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt i Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt b Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt ii Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt c Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt iii Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt d Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt iv Artikli 2 lõike 2 punkt ii Artikli 2 lõike 5 punkt b Artikli 2 lõike 3 punkt iii Artikli 2 lõike 5 punkt c Artikli 2 lõike 3 punkt iv Artikli 2 lõike 5 punkt d Artikli 2 lõike 3 punkt v Artikli 2 lõike 5 teine lõik Artikli 2 lõige 4 Artikli 2 lõige 6 Artikkel 3 Artikkel 3 Artikkel 3a Artikkel 4 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 4a Artikkel 6 Artikkel 5 Artikkel 7 Artikkel 6 Artikkel 8 Artikkel 7 Artikkel 9 Artikkel 8 Artikkel 10 Artikkel 9 Artikkel 11 Artikkel 10 Artikkel 12 Artikkel 11 Artikkel 13 Artikkel 11a Artikkel 14 Artikkel 12 Artikkel 15 Artikkel 12a Artikkel 16 Artikkel 13 Artikkel 17 Artikkel 14 Artikkel 19 Artikkel 14a Artikkel 18 Artikli 15 lõike 1 punkt a Artikkel 20a Artikli 15 lõike 1 punkt b Artikkel 20b Artikkel 16 Artikkel 21 Artikkel 18 Artikkel 22 Artikkel 19 Artikkel 23 Artikkel 20a Artikkel 24 Artikkel 20 Artikkel 25 Artikkel 21 Artikkel 26 Artikli 21a lõige 1 Artikli 27 lõige 1 Artikli 21a lõike 2 punkt i artikli 27 lõike 2 punkt a Artikli 21a lõike 2 punkt ii artikli 27 lõike 2 punkt b Artikkel 22 Artikkel 28 – Artikkel 29 (1) – Artikkel 30 (2) – Artikkel 31 – Artikkel 32 – Artikkel 33 I LISA I LISA II LISA I osa punkt 1 II LISA I osa punkt 1 II LISA I osa punkti 1 alapunkt a II LISA I osa punkt 2 II LISA I osa punkt 2 II LISA I osa punkt 3 II LISA I osa punkt 3 II LISA I osa punkt 4 II LISA II osa II LISA II osa III LISA III LISA IV LISA A osa punkti a alapunkt 1 IV LISA A osa punkti a alapunkt 1 IV LISA A osa punkti a alapunkt 2 IV LISA A osa punkti a alapunkt 2 IV LISA A osa punkti a alapunkt 3 IV LISA A osa punkti a alapunkt 3 IV LISA A osa punkti a alapunkt 4 IV LISA A osa punkti a alapunkt 4 IV LISA A osa punkti a alapunkt 5 IV LISA A osa punkti a alapunkt 5 IV LISA A osa punkti a alapunkt 6 IV LISA A osa punkti a alapunkt 6 IV LISA A osa punkti a alapunkt 7 IV LISA A osa punkti a alapunkt 7 IV LISA A osa punkti a alapunkt 8 IV LISA A osa punkti a alapunkt 8 IV LISA A osa punkti a alapunkt 9 IV LISA A osa punkti a alapunkt 9 IV LISA A osa punkti a alapunkt 10 IV LISA A osa punkti a alapunkt 10 IV LISA A osa punkti a alapunkti 10 taane a IV LISA A osa punkti a alapunkt 11 IV LISA A osa punkti a alapunkt 11 IV LISA A osa punkti a alapunkt 12 IV LISA A osa punkt b IV LISA A osa punkt b IV LISA B osa IV LISA B osa V LISA V LISA – VI LISA – VII LISA (1) Direktiivi 98/95/EÜ artikli 9 lõige 2 ja direktiivi 98/96/EÜ artikli 8 lõige 2. (2) Direktiivi 98/96/EÜ artikkel 9.