1994D0442 — ET — 17.07.2001 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 1. juuli 1994, millega seatakse sisse lepitusmenetlus Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames (94/442/EÜ) (EÜT L 182, 16.7.1994, p.45)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI OTSUS,

1. juuli 1994,

millega seatakse sisse lepitusmenetlus Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames

(94/442/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2048/88, ( 2 ) eriti selle artikli 5 lõiget 3, ning arvestades, et: ning arvestades, et: kavatsetakse uuendada Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust ja esitada nõukogule ettepanek teha määruses (EMÜ) nr 729/70 teatavad muudatused, mille kohaselt kaks poolt peavad püüdma lähendada oma seisukohti enne seda, kui komisjon teeb otsuse keelduda liikmesriigi tehtud kulutuste ühendusepoolsest rahastamisest; kehtivad eeskirjad, mis käsitlevad raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, ei välista komisjonil lepitusmehhanismi loomist; seepärast tuleks luua lepitusorgan, et võimaldada komisjonil ja liikmesriigil lähendada seisukohti, kui need erinevad, ja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kõnealuse organi töö reguleerimiseks; fondikomitee on esitanud heakskiitva arvamuse käesolevas otsuses ettenähtud meetmete kohta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

1. Komisjoni juurde luuakse EAGGFi tagatisfondi raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks lepitusorgan, edaspidi “organ”. Organi ülesanded on:

a) vaadata läbi kõik juhtumid, mille on esitanud talle liikmesriik, kellele pädevad komisjoni talitused on pärast määruse (EMÜ) nr 729/70 artikli 9 kohaseid kontrolle ja kahepoolseid läbirääkimisi kontrollide käigus tehtud tähelepanekute asjus teatanud ametlikult käesolevale otsusele viidates, et EAGGFi tagatisrahastu ei kanna teatavaid kõnealuse liikmesriigi tehtud kulutusi;

b) püüda lähendada komisjoni ja asjaomase liikmesriigi lahknevaid seisukohti ja

c) koostada uurimise lõpus oma kooskõlastamispüüete tulemuste kohta aruanne, millele lisatakse organi poolt vajalikuks peetavad märkused, kui kõik vaidlusküsimused või osa neist jäävad lahendamata.

2. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise järgnevatel etappidel:

a) ei piira organi seisukoht komisjoni lõplikku otsust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta ega mõjuta liikmesriigi õigust algatada kohtumenetlust vastavalt asutamislepingu artiklile 173;

b) kui juhtumit ei esitata organile läbivaatamiseks, ei piira see komisjonilt lõike 1 punktis a määratletud tähenduses ametliku teate saanud liikmesriigi õigusi.

Artikkel 2

1. Liikmesriik peab esitama juhtumi organile läbivaatamiseks kolmekümne tööpäeva jooksul pärast artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud teate saamist, saates põhistatud lepitustaotluse lepitusorgani sekretariaadile aadressil, mille teatab liikmesriikidele EAGGFi komitee.

2. Lepitustaotlus võetakse vastu üksnes juhul, kui komisjoni soovitatav rahaline kohandus ühe eelarverubriigi puhul:

— ületab 0,5 miljonit eküüd või

— moodustab enam kui 25 % liikmesriigi kogukulutustest aasta jooksul asjaomase eelarverubriigi raames.

Kui liikmesriik artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud kahepoolsete läbirääkimiste käigus väidab põhjendatult, et juhtum on seotud ühenduse eeskirjade kohaldamise põhimõtetega, võib organi eesistuja tunnistada lepitustaotluse vastuvõetavaks.

3. Organi sekretariaat teatab liikmesriigile lepitustaotluse vastuvõtmisest.

4. Organ teostab uurimise nii mitteformaalselt ja kiiresti kui võimalik toimikus esitatud tõendusmaterjali ning komisjoni töötajate ja asjaomaste riigiasutuste erapooletu ärakuulamise põhjal. Uurimise lõpuks saadab ta neile artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud aruande.

5. Kui organ nelja kuu jooksul pärast juhtumi esitamist ei suuda lähendada komisjoni ja liikmesriigi seisukohti, käsitatakse lepitusmenetlust ebaõnnestununa. Artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud aruandes esitatakse põhjendused, miks seisukohti ei suudetud lähendada.

6. Ettenähtud aja jooksul koostatud aruanne saadetakse:

— liikmesriigile, kes on esitanud juhtumi organile läbivaatamiseks,

— teistele liikmesriikidele EAGGFi komitee raames ja

— komisjonile raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsust esitades.

Artikkel 3

1. ►M1 Organisse kuulub viis liiget, kes valitakse tunnustatud isikute hulgast, kelle sõltumatus on tagatud ja kes on väga pädevad EAGGF tagatisrahastu asjus või finantsauditi alases töös. Nad peavad olema eri liikmesriikide kodanikud. ◄

▼M2

Pärast konsulteerimist EAGGF komiteega vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 14 lõikele 1 määrab komisjon eesistuja ja liikmed ametisse esialgu kolmeks aastaks. Nende ametiaegu võib pikendada korraga üksnes üheks aastaks ja sellest tuleb teavitada komiteed. Kui nimetatav eesistuja on juba organi liige, on tema esialgne ametiaeg eesistujana kolm aastat.

Kui EAGGF komiteega on sarnaselt eespool esitatuga konsulteeritud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 14 lõike 1 punktiga a, nimetab komisjon asendusliikmed, kes vastavad esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele ja kes kutsutakse ametisse komisjoni nimekirjas esitatud järjekorras.

▼B

Eesistuja, liikmete ja asendusliikmete nimed avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias.

2. Organi liikmete töö tasustatakse, võttes arvesse tõenäoliselt tõstatatavate küsimuste keerukust ja aega, mis neil tuleb ülesandele pühendada.

3. ►M2 Pärast ametiaja lõppu jääb liige või olenevalt asjaoludest eesistuja ametisse, kuni ta asendatakse või nimetatakse uuesti ametisse. ◄

4. ►M2 Enne kolmeaastase ametiaja lõppu võib liikme ametist vabastada tema tagasiastumise, tagandamise või surma tõttu. Sel juhul nimetatakse järelejäänud ajaks ametisse esimene asendusliige. Eesistuja tagasiastumise või surma korral nimetab komisjon pärast konsulteerimist EAGGF komiteega vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 14 lõikele 1 liikme, kes täidab eesistuja järelejäänud ametiaja jooksul tema ülesandeid. ◄

Komisjon võib pärast EPATFi komiteega konsulteerimist vabastada ametist liikme, kes enam ei vasta organis oma kohustuste täitmiseks nõutavatele tingimustele, paneb toime tõsise rikkumise või teatab, et ta mis tahes põhjustel ei saa määramata aja jooksul oma kohustusi täita.

5. Kui liige teatab, et tal ei ole võimalik teataval ajavahemikul oma kohustusi täita, võib eesistuja otsustada liikme asendamise asendusliikmega kõnealuseks ajavahemikuks.

Artikkel 4

1. Organi istungid toimuvad komisjoni peakontoris. Organi tööd valmistab ette ja juhatab eesistuja; eesistuja puudumise korral ja ilma et see piiraks artikli 3 lõike 4 kohaldamist, täidab tema kohustusi vanim liige.

Komisjoni töötajad osutavad organile sekretariaaditeenust.

2. Liige ei osale organi töös ega kirjuta alla aruandele, kui ta on varasemas ametis olnud isiklikult seotud käsitletava juhtumiga.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tuleb aruanded heaks kiita kohalviibivate liikmete absoluutse häälteenamusega; organ on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kolm liiget.

Aruandele kirjutavad alla eesistuja ja liikmed, kes on nõupidamistest osa võtnud. Aruanded registreerib sekretariaat.

Artikkel 5

1. Organi liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult, taotlemata ja võtmata vastu juhiseid valitsustelt või asutustelt.

2. Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 214 kohaldamist, ei tohi organi liikmed avalikustada mingit teavet, mis on saanud neile teatavaks nende töö käigus organis. Nimetatud teave on konfidentsiaalne ja selle kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.