02017R2400 — ET — 01.07.2022 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2400, 12. detsember 2017, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 349 29.12.2017, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2400,

12. detsember 2017,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011

(EMPs kohaldatav tekst)







1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

▼M3

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolev määrus täiendab määrusega (EL) nr 582/2011 sätestatud mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnituse õigusraamistikku seoses heitega, kehtestades nõuded modelleerimisvahendi kasutuslubade väljaandmisele eesmärgiga määrata uute liidus müüdavate, registreeritavate või kasutusele võetavate sõidukite CO2 heide ja kütusekulu ning nõuded kõnealuse modelleerimisvahendi kasutamisele ja seda kasutades määratud CO2 heite ja kütusekulu väärtuste teatamisele.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Kui artikli 4 teisest lõigust ei tulene teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust keskmise suurusega veoautode, raskete veoautode ja raskete busside suhtes.

2. Kui tegemist on keskmise suurusega või raske veoauto mitmeastmelise tüübikinnitusega või üksiksõiduki tüübikinnitusega, siis kehtib käesolev määrus baasveoauto kohta.

Raskete busside puhul kohaldatakse käesolevat määrust esimese etapi sõidukite, vaheetappide sõidukite ning komplektsete või komplekteeritud sõidukite suhtes.

3. Käesolevat määrust ei kohaldata maastikusõidukite, eriotstarbeliste sõidukite ja eriotstarbeliste maastikusõidukite suhtes, mis on määratletud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858 ( 1 ) I lisa A osa punktides 2.1, 2.2 ja 2.3.

▼B

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused“ – osa, eraldi seadmestiku või süsteemi kohta tuletatud spetsiifilised omadused, mis määravad selle mõju sõiduki CO2 heitkogustele ja kütusekulule;

2) „sisendandmed“ – andmed osa, eraldi seadmestiku või süsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kohta, mida modelleerimisvahend kasutab sõiduki CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks;

3) „sisendteave“ – sõiduki omadustega seotud teave, mida modelleerimisvahend kasutab sõiduki CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks ja mis ei kuulu sisendandmete hulka;

4) „tootja“ – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi sertifitseerimisprotsessi aspektide eest ning osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetele vastavuse tagamise eest. See isik või asutus ei tarvitse olla otseselt seotud sertifitseerimisele kuuluva osa, eraldi seadmestiku või süsteemi valmistamise kõigi etappidega;

▼M1

4a) „sõiduki tootja“ – asutus või isik, kes vastutab tootja arvepidamisfaili ja kliendi teabefaili eest vastavalt artiklile 9;

▼B

5) „volitatud üksus“ – riiklik ametiasutus, mida liikmesriik on volitanud nõudma tootjatelt ja sõidukitootjatelt asjakohast teavet vastavalt konkreetse osa, konkreetse eraldi seadmestiku või konkreetse süsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste või uute sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kohta;

6) „jõuülekanne“ – seade, mis koosneb vähemalt kahest vahetatavast käigust, mis muudavad ettenähtud suhete piires pöördemomenti ja kiirust;

▼M1

7) „pöördemomendi muundur“ – hüdrodünaamiline käivitusseadis, mis on kas ülekandeseadme või jõuülekande eraldi osa ja on ühendatud järjestikku või rööbiti kas ülekandeseadmestiku või jõuülekandega, kohandab ülekannet mootori ja ratta vahel ning suurendab pöördemomenti;

▼B

8) „muu pöördemomenti ülekandev osa“ – ülekandeseadme külge kinnitatud pöörlev osa, mis tekitab kadu pöördemomendis olenevalt oma pöördekiirusest;

9) „ülekandeseadme lisaosa“ – ülekandeseadme pöörlev osa, mis kannab jõudu üle või jaotab seda teistele ülekandeseadme osadele ning tekitab kadu pöördemomendis olenevalt oma pöördekiirusest;

▼M3

10) „telg“ – komponent, mis koosneb ülekandeseadme kõigist pöörlevatest osadest, mis kannavad kardaanvõlli pöördemomendi üle ratastele ning fikseeritud ülekandearvuga muudavad pöördemomenti ja pöörlemissagedust, sealhulgas diferentsiaalülekande funktsioone;

11) „õhutakistus“ – sõiduki konfiguratsioonile iseloomulik aerodünaamiline jõud, mis mõjub sõidukile õhuvoolu suunas ning mis määratakse õhutakistusteguri ja ristlõikepindala korrutisena ilma külgtuuleta tingimustes;

12) „abiseadmed“ – sõiduki osad, sealhulgas mootori ventilaator, roolisüsteem, elektrisüsteem, pneumosüsteem ning kliimaseadmesüsteem, mille CO2 heite ja kütusekulu näitajad on kindlaks määratud IX lisas;

▼B

13) „osatüüpkond“, „eraldi seadmestike tüüpkond“ või „süsteemitüüpkond“ – tootja koostatud osade, eraldi seadmestike või süsteemide rühm, millel on oma ehituse tõttu sarnased CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused;

14) „algosa“, „algne eraldi seadmestik“, „algsüsteem“ – vastavalt osade, eraldi seadmestike või süsteemitüüpkonnast sellisel moel valitud osa, eraldi seadmestik või süsteem, mille CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused on selle osade, eraldi seadmestike või süsteemitüüpkonna halvimad;

▼M3

15) „heiteta raskeveok“ (Ze-HDV) – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktis 11 määratletud heiteta raskeveok;

16) „eriotstarbeline veok“ – raskeveok, mis ei ole ette nähtud kaupade veoks ja mille kerekoodi täiendamiseks kasutatakse ühte määruse (EL) 2018/858 I lisa 2. liites loetletud numbritest (09, 10, 15, 16, 18, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 31), või veduk, mille suurim kiirus ei ületa 79 km/h;

17) „jäiga kerega veoauto“ – määruse (EL) 2018/858 I lisa C osa punktis 4.1 määratletud„veoauto“, välja arvatud poolhaagise vedamiseks konstrueeritud või valmistatud veoautod;

18) „veduk“ – sadulveduk, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/858 I lisa C osa punktis 4.3

▼M1

19) „magamiskabiin“ – kabiin, milles on juhiistme taga magamisaseme jaoks ettenähtud kabiiniosa;

▼M3

20) „hübriidelektriline raskeveok“ (He-HDV) – hübriidsüsteemiga raskeveok, mille mehaaniline veosüsteem tarbib energiat kahest sõidukisse paigaldatud energiasalvestus- või jõuallikast: i) tarbitav kütus ja ii) elektri- või energiasalvesti;

▼M1

21) „segakütuseline sõiduk“ – sõiduk, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 582/2011 artikli 2 lõikes 48;

▼M3

22) „esimese etapi sõiduk“ – virtuaalne raske buss, mis on ette nähtud modelleerimiseks, kasutades III lisas esitatud sisendandmeid ja -teavet;

23) „tootja arvepidamisfail“ – modelleerimisvahendi abil koostatud fail, mis sisaldab tootjaga seotud teavet ja kus dokumenteeritakse modelleerimisvahendi sisendandmed ja -teave ning tulemused CO2 heite ja kütusekulu kohta;

24) „kliendi teabefail“ – modelleerimisvahendi abil koostatud fail, mis sisaldab ettenähtud andmete kogumit sõiduki kohta ning CO2 heite ja kütusekulu tulemusi, nagu on kindlaks määratud IV lisa II osas;

25) „sõiduki andmefail“ (VIF) – raskete busside modelleerimisvahendi abil koostatud fail oluliste sisendandmete, sisendteabe ja modelleerimistulemuste edastamiseks järgmistesse tootmisetappidesse, järgides I lisa punktis 2 kirjeldatud meetodit;

26) „keskmise suurusega veoauto“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii määratletud N2-kategooria sõiduk, mille täismass on suurem kui 5 000 kg, kuid ei ületa 7 400 kg;

27) „raske veoauto“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii määratletud N2-kategooria sõiduk, mille täismass on suurem kui 7 400 kg, ja nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iii määratletud N3-kategooria sõiduk;

28) „raske buss“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iii määratletud M3-kategooria sõiduk, mille täismass on suurem kui 7 500 kg;

29) „esimese etapi sõiduki tootja“ – esimese etapi sõiduki eest vastutav tootja;

30) „vaheetapi sõiduk“ – sõiduk, mis saadakse esimese etapi sõiduki edasisel komplekteerimisel, mille käigus lisatakse andmeid ja/või muudetakse sisendandmete ja -teabe kogumit, mis vastavalt III lisa tabelitele 1 ja 3a on ette nähtud komplektse või komplekteeritud sõiduki jaoks;

31) „vaheetapi tootja“ – tootja, kes vastutab vaheetapi sõiduki eest;

32) „mittekomplektne sõiduk“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 25 määratletud „mittekomplektne sõiduk“;

33) „komplekteeritud sõiduk“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 26 määratletud „komplekteeritud sõiduk“;

34) „komplektne sõiduk“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 27 määratletud „komplektne sõiduk“;

35) „standardväärtus“ – modelleerimisvahendi sisendandmed, mille väärtusi sertifitseeritakse ja mis näitavad konkreetse komponendi halvimat toimivust, kuid seda komponenti ei ole konkreetse väärtuse määramiseks katsetatud;

36) „üldine väärtus“ – andmed, mida kasutatakse modelleerimisvahendis komponentide või sõiduki selliste parameetrite jaoks, mille korral ei ole ette nähtud komponente katsetada või konkreetseid väärtusi teatada ning mille korral lähtutakse keskmise komponendi tehnoloogia toimimisest või sõiduki tüüpilistest andmetest;

(37) „kaubik“ – määruse (EL) 2018/858 I lisa C osa punktis 4.2 määratletud kaubik;

38) „rakendusjuhtum“ – sellised stsenaariumid keskmise suurusega veoauto, raske veoauto, esimese etapi raske bussi, vaheetapi raske bussi, komplektse või komplekteeritud raske bussi jaoks, millest igaühe korral kasutatakse modelleerimisvahendis erinevaid nõudeid ja funktsioone, mille tootja on kindlaks määranud;

39) „baasveoauto“ – keskmise suurusega veoauto või raske veoauto, millel on vähemalt — a chassis, engine, transmission, axles and tyres, in the case of pure internal combustion engine vehicles; — a chassis, electric machine system and/or integrated electric powertrain component, battery system(s) and/or capacitor system(s) and tyres, in the case of pure electric vehicles; — a chassis, engine, electric machine system and/or integrated electric powertrain component and/or integrated hybrid electric vehicle powertrain component type 1, battery system(s) and/or capacitor system(s) and tyres, in the case of hybrid electric heavy-duty vehicles.

▼M3 —————

▼M3

Artikkel 4

Sõidukirühmad

Käesoleva määruse kohaldamiseks on mootorsõidukid jagatud sõidukirühmadesse vastavalt I lisa tabelitele 1–6.

Artikleid 5–23 ei kohaldata I lisa tabelisse 1 kuuluvate sõidukirühmade 6, 7, 8, 13, 14, 15, 17, 18 ja 19 raskete veoautode suhtes, I lisa tabelisse 2 kuuluvate sõidukirühmade 51, 52, 55 ja 56 keskmise suurusega veoautode suhtes ning I lisa tabelisse 1 kuuluvate sõidukirühmade 11, 12 ja 16 kõigi vedava esiteljega sõidukite suhtes.

▼B

Artikkel 5

Elektroonilised vahendid

1. Komisjon teeb tasuta allalaaditava ja kasutusvalmis tarkvara kujul kättesaadavaks järgmised elektroonilised vahendid: a) modelleerimisvahend; b) eeltöötlusvahendid; c) räsimisvahend.

Komisjon hooldab elektroonilisi vahendeid ja pakub neile modifikatsioone ja värskendusi.

2. Komisjon teeb lõikes 1 osutatud elektroonilised vahendid kättesaadavaks avalikult kättesaadava elektroonilise leviplatvormi kaudu.

▼M1

3. ►M3 2 heite ja kütusekulu määramiseks. ◄ Modelleerimisvahend luuakse nii, et see kasutab tööks III lisas sätestatud sisendteavet ja artikli 12 lõikes 1 osutatud sisendandmeid. Modelleerimisvahendit kasutatakse uute sõidukite COheite ja kütusekulu määramiseks.Modelleerimisvahend luuakse nii, et see kasutab tööks III lisas sätestatud sisendteavet ja artikli 12 lõikes 1 osutatud sisendandmeid.

▼B

4. Eeltöötlusvahendeid kasutatakse katsetulemuste kontrollimiseks ja kompileerimiseks ning lisaarvutuste tegemiseks seoses teatud osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustega ning nende teisendamiseks modelleerimisvahendi kasutatavasse vormingusse. Eeltöötlusvahendeid kasutab tootja pärast V lisa punktis 4 osutatud katsete tegemist mootorite puhul ja VIII lisa punktis 3 osutatud katsete tegemist õhutakistuse puhul.

▼M3

5. Räsivahendeid kasutatakse ühese seose loomiseks komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifitseeritud CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste ja vastava sertifitseerimisdokumendi vahel ning ühese seose loomiseks sõiduki ja selle tootja arvepidamisfaili, sõiduki andmefaili ja kliendi teabefaili vahel, nagu on osutatud IV lisas.

▼B







2. PEATÜKK

▼M3

LUBA MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISEKS TÜÜBIKINNITUSE OTSTARBEL SEOSES HEITEGA

▼B

Artikkel 6

Loa taotlemine modelleerimisvahendi kasutamiseks uute sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks

▼M3

1. Sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse saada luba modelleerimisvahendi kasutamiseks, et määrata konkreetse rakendusjuhtumi korral ühte või mitmesse sõidukirühma kuuluvate uute sõidukite CO 2 heide ja kütusekulu (edaspidi „luba“). Ühekordne luba kehtib ainult ühe sellise rakendusjuhtumi jaoks.

Loataotlusele lisatakse piisav kirjeldus modelleerimisvahendi kasutamise korra kohta, mille sõidukitootja on konkreetse rakendusjuhtumi jaoks kehtestanud, nagu on ette nähtud II lisa punktis 1.

▼B

2. Loataotlus koostatakse II lisa 1. liites sätestatud näidise kohase teabedokumendina.

3. Loataotlusele lisatakse piisav II lisa punktis 1 sätestatud kirjeldus tootja kehtestatud protsessidest CO 2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks seoses kõigi asjaomaste sõidukirühmadega.

Samuti lisab tüübikinnitusasutus taotlusele hindamisaruande, mis on koostatud pärast II lisa punkti 2 kohast hindamist.

▼M3

4. Sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele loataotluse hiljemalt koos määruse (EL) nr 582/2011 artikli 7 kohase taotlusega ELi tüübikinnituse saamiseks sõidukile, mille mootorisüsteem on seoses heitega saanud tüübikinnituse, koos kõnealuse määruse artikli 9 kohase taotlusega sõiduki ELi tüübikinnituse saamiseks seoses heitega, koos määruse (EL) 2018/858 kohase terviksõiduki tüübikinnituse taotlusega või üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse taotlusega. Täiselektrilise mootorisüsteemi tüübikinnituse jaoks ja täiselektrilise sõiduki ELi tüübikinnituse jaoks seoses eelmises lauses osutatud heitega piisab mootori kasuliku võimsuse mõõtmisest vastavalt määruse (EL) nr 582/2011 XIV lisale.

Loataotlus tuleb esitada selle rakendusjuhtumi kohta, mille alusel taotletakse konkreetse sõidukitüübi jaoks ELi tüübikinnitust.

▼B

Artikkel 7

Loa andmisel kohaldatavad haldussätted

▼M3

1. Tüübikinnitusasutus annab loa juhul, kui sõidukitootja esitab artikli 6 kohase taotluse ja tõendab, et II lisas esitatud nõuded on konkreetse rakendusjuhtumi puhul täidetud.

▼B

2. Luba väljastatakse II lisa 2. liites esitatud näidise alusel.

Artikkel 8

Hilisemad muudatused sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks kasutatavates menetlustes

▼M3 —————

▼B

2. Sõidukitootja taotleb loa laiendamist kooskõlas artikli 6 lõigetega 1, 2 ja 3.

▼M3

3. Pärast loa saamist teatab sõidukitootja tüübikinnitusasutusele viivitamata kõigist loa saamiseks kehtestatud korra muudatustest, mida ta on loaga hõlmatud rakendusjuhtumi jaoks teinud ja mis võivad mõjutada menetlemise täpsust, usaldusväärsust ja stabiilsust.

▼B

4. Lõikes 3 osutatud teatise saamisel teatab tüübikinnitusasutus sõidukitootjale, kas muudatustest mõjutatud menetlused on antud loaga jätkuvalt hõlmatud, kas luba tuleb kooskõlas lõigetega 1 ja 2 laiendada või kas tuleks taotleda uut luba, järgides artiklit 6.

5. Kui luba muudatusi ei hõlma, taotleb tootja ühe kuu jooksul lõikes 4 osutatud teabe saamisest loa laiendamist või uut luba. Kui tootja ei taotle nimetatud tähtaja jooksul loa laiendamist või uut luba või kui taotlus lükatakse tagasi, luba tühistatakse.







3. PEATÜKK

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMINE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS UUTE SÕIDUKITE REGISTREERIMISEL, MÜÜGIL JA KASUTUSELEVÕTUL

Artikkel 9

Uute sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramise ja deklareerimise kohustus

▼M3

1. Sõidukitootja määrab artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi uusima kättesaadava versiooni abil iga liidus müüdava, registreeritava või kasutusele võetava uue sõiduki CO 2 heite ja kütusekulu, välja arvatud uute sõidukite puhul, milles on kasutatud III lisa 1. liites loetletud sõidukitehnoloogiad. Raskete busside jaoks kasutab sõidukitootja või vaheetapi tootja I lisa punktis 2 esitatud meetodit.

Liidus müüdavate, registreeritavate või kasutusele võetavate III lisa 1. liites loetletud sõidukitehnoloogiate kohta määrab sõidukitootja või vaheetapi tootja kindlaks ainult sisendparameetrid, mis on nende sõidukite jaoks III lisa tabelis 5 esitatud näidistes ette nähtud, kasutades artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi uusimat kättesaadavat versiooni.

Sõidukitootja võib modelleerimisvahendit käesoleva artikli kohaldamisel kasutada üksnes juhul, kui tal on konkreetse rakendusjuhtumi jaoks olemas artikli 7 kohane luba. Vaheetapi tootja kasutab modelleerimisvahendit sõidukitootja loa alusel.

▼B

2. Sõidukitootja kannab lõike 1 esimese lõigu kohaselt tehtud modelleerimise tulemused IV lisa I osas antud näidise alusel koostatud tootja arvepidamisfaili.

Peale artikli 21 lõike 3 teises lõigus ning artikli 23 lõikes 6 osutatud juhtudel on igasuguste hilisemate muudatuste tegemine tootja arvepidamisfailis keelatud.

▼M3

Raskete busside tootjad registreerivad modelleerimise tulemused täiendavalt sõiduki andmefailis. Raskete busside vaheetapi tootjad salvestavad sõiduki andmefaili.

▼M3

3. Keskmise suurusega veoautode ja raskete veoautode tootja teeb tootja arvepidamisfailist ja kliendi teabefailist räsid.

Esimese etapi sõiduki tootja teeb räsid tootja arvepidamisfailist ja sõiduki andmefailist.

Vaheetapi sõiduki tootja teeb räsi sõiduki andmefailist.

Raskete busside puhul teeb komplektsete sõidukite või komplekteeritud sõidukite tootja räsi tootja arvepidamisfailist, kliendi teabefailist ja sõiduki andmefailist.

▼B

4. ►M3 ◄ Registreeritaval, müüdaval või kasutusele võetaval veoautol ja raskel bussil, mis on komplektne või komplekteeritud sõiduk, peab kaasas olema kliendi teabefail, mille tootja on koostanud IV lisa II osas esitatud näidise järgi.

Iga kliendi teabefail peab sisaldama lõikes 3 osutatud tootja arvepidamisfaili krüptograafilise räsi jäljendit.

▼M3

Raskete busside tootjad teevad sõiduki andmefaili kättesaadavaks järgmise etapi tootjale.

▼M3

5. Vastavustunnistus peab sisaldama käesoleva artikli lõikes 3 osutatud räsi iga sõiduki puhul, millega on kaasas vastavustunnistus või määruse (EL) 2018/858 artikli 45 kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukite puhul üksiksõiduki tüübikinnitustunnistus.

▼M3

6. Vastavalt III lisa punktile 11 võib tootja modelleerimisvahendi tulemused üle kanda teistele sõidukitele.

▼B

Artikkel 10

Elektrooniliste vahendite muudatused, värskendused ja tõrked

1. Modelleerimisvahendi muutmise või värskendamise korral peab sõidukitootja hakkama kasutama muudetud või värskendatud modelleerimisvahendit hiljemalt kolme kuu jooksul pärast muudatuste või värskenduste kättesaadavaks tegemist spetsiaalsel elektroonilisel leviplatvormil.

2. Kui uute sõidukite CO 2 heitkoguseid ja kütusekulu ei saa artikli 9 lõike 1 kohaselt kindlaks määrata modelleerimisvahendi tõrke tõttu, teatab sõidukitootja sellest spetsiaalse elektroonilise leviplatvormi kaudu viivitamatult komisjonile.

3. Kui uute sõidukite CO 2 heitkoguseid ja kütusekulu ei saa artikli 9 lõike 1 kohaselt kindlaks määrata modelleerimisvahendi tõrke tõttu, teeb sõidukitootja nende sõidukite modelleerimise hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast punktis 1 osutatud kuupäeva. Selle ajani on artiklist 9 tulenevad kohustused nende sõidukite osas, mille puhul kütusekulu ja CO 2 heitkoguste kindlaksmääramine on võimatu, peatatud.

▼M3

Kui modelleerimisvahendil tekib raskete busside tootmisahelas enne komplektse või komplekteeritud sõiduki tootmisetappe tõrge, siis lükatakse artikli 9 lõike 1 kohane kohustus kasutada modelleerimisvahendit järgmistes tootmisetappides edasi maksimaalselt 14 kalendripäeva võrra alates kuupäevast, millal eelmise etapi tootja tegi sõiduki andmefaili kättesaadavaks komplektse või komplekteeritud sõiduki tootjale.

▼B

Artikkel 11

Modelleerimisvahendi sisendite ja väljundteabe juurdepääsetavus

▼M3

1. Sõidukitootja hoiab tootja arvepidamisfaili, sõiduki andmefaili ning sertifikaadid komponentide, süsteemide ja eraldi seadmestike CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste kohta alles vähemalt 20 aastat alates sõiduki tootmisest ning need peavad tüübikinnitusasutuse või komisjoni taotluse korral olema kättesaadavad.

2. Liikmesriigi volitatud üksuse või komisjoni taotluse korral esitab sõidukitootja tootja arvepidamisfaili või sõiduki andmefaili 15 tööpäeva jooksul.

▼B

3. Liikmesriigi volitatud üksuse või komisjoni nõudmisel esitab tüübikinnitusasutus, mis on andnud artikli 7 kohase loa või sertifitseerinud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused artikli 17 kohaselt, 15 tööpäeva jooksul vastavalt artikli 6 lõikes 2 või artikli 16 lõikes 2 esitatud teabedokumendi.







4. PEATÜKK

OSADE, ERALDI SEADMESTIKE JA SÜSTEEMIDE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULUGA SEOTUD OMADUSED

Artikkel 12

CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramise seisukohast olulised osad, eraldi seadmestikud ja süsteemid

1. Artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi sisendandmed sisaldavad teavet alljärgnevate osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kohta: a) mootorid; b) jõuülekanded; c) pöördemomendi muundurid; d) muud pöördemomenti muundavad osad; e) ülekandeseadme lisaosad; f) teljed; ▼M3 g) õhutakistus; ▼B h) abiseadmed; i) rehvid; ▼M3 j) elektrilise jõuseadme osad.

▼M3

2. Käesoleva artikli lõike 1 punktides b–g, i ja j osutatud komponentide, eraldi seadmestike ja süsteemide CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omadused põhinevad kas artikli 14 kohaselt iga komponendi, eraldi seadmestiku, süsteemi või (kui on olemas) nende tüüpkonna jaoks kindlaks määratud ja artikli 17 kohaselt sertifitseeritud väärtustel („sertifitseeritud väärtused“) või sertifitseeritud väärtuste puudumise korral artikli 13 kohaselt kindlaks määratud standardväärtustel.

▼B

3. Mootorite CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused põhinevad iga mootoritüüpkonna kohta artikli 14 kohaselt kindlaks määratud ja artikli 17 kohaselt sertifitseeritud väärtustel.

▼M3

4. Abiseadmete CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omadused põhinevad modelleerimisvahendis kasutatavatel üldistel väärtustel, mis määratakse sõiduki jaoks IX lisa kohaselt kindlaks sisendteabe alusel.

5. Kui baasveoauto omadusi, mis on seotud käesoleva artikli lõike 1 punktis g osutatud komponentide, eraldi seadmestike ja süsteemide CO 2 heite ja kütusekuluga, ei saa määrata, siis põhinevad need standardväärtustel. Lõike 1 punktis h osutatud komponentide, eraldi seadmestike ja süsteemide puhul valib sõidukitootja suurima võimsuskaoga tehnoloogia.

6. Kui sõiduk on vabastatud artikli 9 lõike 1 kohasest kohustusest määrata CO 2 heide ja kütusekulu, siis peavad modelleerimisvahendi sisendandmed sisaldama III lisa tabelis 5 esitatud andmeid.

7. Kui sõiduk tuleb registreerida, müüa või kasutusele võtta nii talverehvide kui ka standardrehvide täieliku komplektiga, siis võib sõidukitootja valida, missuguseid rehve CO 2 heite määramiseks kasutatakse. Kui raske bussi puhul kasutatakse esimese etapi sõiduki modelleerimisel rehve, mis on sõidukil ka registreerimisel, müümisel või kasutuselevõtmisel, siis ei kaasne sõidukile rehvikomplektide lisamisega kohustust viia läbi uus esimese etapi sõiduki modelleerimine vastavalt I lisa punktile 2.

▼B

Artikkel 13

▼M3

Standardväärtused ja üldised väärtused

▼B

1. Jõuülekande standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 8. liitele.

2. Pöördemomendi muundurite standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 9. liitele.

3. Muude pöördemomenti ülekandvate osade standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 10. liitele.

4. Ülekandeseadme lisaosade standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 11. liitele.

5. Telgede standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VII lisa 3. liitele.

6. Kere või haagise õhutakistuse standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VIII lisa 7. liitele.

▼M3

7. Abiseadmete üldised väärtused määrab modelleerimisvahend IX lisa kohaselt valitud tehnoloogia järgi.

8. Rehvide standardväärtus määratakse kindlaks vastavalt X lisa punktile 3.2.

▼M3

9. Elektrilise jõuseadme osade standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt Xb lisa 8., 9. ja 10. liitele.

▼B

Artikkel 14

Sertifitseeritud väärtused

▼M3

1. Sõidukitootja võib käesoleva artikli lõigete 2–10 kohaselt kindlaks määratud väärtusi kasutada modelleerimisvahendi sisendandmetena, kui need on artikli 17 kohaselt sertifitseeritud.

2. Mootorite sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt V lisa punktidele 4, 5 ja 6.

▼B

3. Jõuülekannete sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 3.

4. Pöördemomendi muundurite sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 4.

5. Muude pöördemomenti ülekandvate osade sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 5.

6. Ülekandeseadme lisaosade sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 6.

7. Telgede sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VII lisa punktile 4.

8. Kere või haagise õhutakistuse sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VIII lisa punktile 3.

9. Rehvide sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt X lisale.

▼M3

10. Elektrilise jõuseadme osade sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt Xb lisa punktidele 4, 5 ja 6.

▼B

Artikkel 15

Osade, eraldi tehniliste seadmestike ja süsteemitüüpkonna mõiste sertifitseeritud väärtuste kasutamisel

1. Kui lõigetes 3–6 ei ole sätestatud teisiti, on algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi puhul kindlaks määratud sertifitseeritud väärtused lisakatsetamiseta kehtivad kõigi tüüpkonna liikmete puhul lähtuvalt tüüpkonna määratlusest, mis on sätestatud alljärgnevalt: — jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade tüüpkonna mõiste VI lisa 6. liites; — teljetüüpkonna mõiste VII lisa 4. liites; — tüüpkonna mõiste õhutakistuse kindlaksmääramiseks VIII lisa 5. liites; ▼M3 — V lisa 3. liite kohaste mootorite puhul tuletatakse tüüpkonna määratluse kohaselt koostatud mootoritüüpkonna liikmete sertifitseeritud väärtused vastavalt V lisa punktidele 4, 5 ja 6; — Xb lisa 13. liite kohaste elektrimasinasüsteemide või elektrilise jõuseadme integreeritud osade tüüpkonna puhul tuletatakse elektrimasinasüsteemide tüüpkonna määratluse kohaselt koostatud tüüpkonna liikmete sertifitseeritud väärtused vastavalt Xb lisa punktile 4.

▼M3

2. Mootorite puhul tuletatakse mootoritüüpkonna liikmete sertifitseeritud väärtused vastavalt V lisa punktidele 4, 5 ja 6.

Rehvide puhul koosneb tüüpkond ainult ühest rehvitüübist.

Elektrimasinasüsteemide või elektrilise jõuseadme integreeritud osade puhul tuletatakse elektrimasinasüsteemide tüüpkonna liikmete sertifitseeritud väärtused vastavalt Xb lisa punktile 4.

▼B

3. Algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused ei tohi olla paremad kui ühegi sama tüüpkonna liikme omadused.

4. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem esindab täielikult osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda.

Kui tüübikinnitusasutus teeb artikli 16 lõike 3 teise lõigu kohase katsetamise raames kindlaks, et valitud algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem ei esinda täielikult osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda, võib tüübikinnitusasutus valida alternatiivse etalonosa, eraldi seadmestiku etaloni või etalonsüsteemi ja seda katsetada ning sellest saab algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem.

5. Tootja taotlusel ning kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadile märkida mõne konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi, mis ei ole algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem, CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused.

Kõnealuse konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused määratakse kindlaks artikli 14 alusel.

6. Kui selle konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi eripärad seoses lõike 5 kohaselt kindlaks määratud CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustega annavad tulemuseks suuremad CO 2 heitkoguste ja kütusekulu väärtused kui vastava algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi väärtused, jätab tootja selle olemasolevast tüüpkonnast välja, määrab selle uude tüüpkonda ja määratleb selle uue tüüpkonna algosana, algse eraldi seadmestikuna või algsüsteemina või taotleb artikli 18 kohaselt sertifitseerimise laiendamist.

Artikkel 16

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimise taotlus

▼M3

1. Komponentide, eraldi seadmestike või süsteemide või (kui on olemas) vastavate tüüpkondade CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimise taotlus esitatakse tüübikinnitusasutusele.

▼B

2. Sertifitseerimise taotlus esitatakse teabedokumendina, mis koostatakse järgmiselt: — mootorite puhul V lisa 2. liite näidise alusel; — jõuülekannete puhul VI lisa 2. liite näidise alusel; — pöördemomendi muundurite puhul VI lisa 3. liite näidise alusel; — muude pöördemomenti ülekandvate osade puhul VI lisa 4. liite näidise alusel; — ülekandeseadme lisaosade puhul VI lisa 5. liite näidise alusel; — telgede puhul VII lisa 2. liite näidise alusel; — õhutakistuse puhul VIII lisa 2. liite näidise alusel; — rehvide puhul X lisa 2. liite näidise alusel; ▼M3 — elektrilise jõuseadme osade puhul Xb lisa 2.–6. liites.

▼M3

3. Sertifitseerimise taotlusega peab kaasas olema selgitus asjaomase komponendi, eraldi seadmestiku ja süsteemi või (kui on olemas) nende vastavate tüüpkondade kohta, millel on asjaomaste komponentide, eraldi seadmestike või süsteemide CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omadustele märkimisväärne mõju.

Taotlusele lisatakse ka tüübikinnitusasutuse väljastatud asjakohased katsearuanded, katsetulemused ja vastavusavaldus, mille tüübikinnitusasutus on väljastanud vastavalt määruse (EL) 2018/858 IV lisa punktile 2.

▼B

Artikkel 17

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimisel kohaldatavad haldussätted

▼M3

1. Kui kehtestatud nõuded on täidetud, sertifitseerib tüübikinnitusasutus asjaomase komponendi, eraldi seadmestiku ja süsteemi või (kui on olemas) nende vastava tüüpkonna CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste väärtused.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud juhul väljastab tüübikinnitusasutus CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadi, mis koostatakse järgmiselt: — mootorite puhul V lisa 1. liite näidise alusel; — jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade puhul VI lisa 1. liite näidise alusel; — telgede puhul VII lisa 1. liite näidise alusel; — õhutakistuse puhul VIII lisa 1. liite näidise alusel; — rehvide puhul X lisa 1. liite näidise alusel; ▼M3 — elektrilise jõuseadme osade puhul Xb lisa 1. liites. ▼B

3. Tüübikinnitusasutus määrab sertifitseerimisnumbri kooskõlas nummerdamissüsteemiga, mis on sätestatud: — mootorite puhul V lisa 6. liites; — jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade puhul VI lisa 7. liites; — telgede puhul VII lisa 5. liites; — õhutakistuse puhul VIII lisa 8. liites; — rehvide puhul X lisa 1. liites; ▼M3 — elektrilise jõuseadme osade puhul Xb lisa 14. liites.

▼M3

Tüübikinnitusasutus ei määra sama numbrit teisele komponendile, eraldi seadmestikule või süsteemile ega (kui on olemas) nende vastavale tüüpkonnale. Sertifitseerimisnumbrit kasutatakse katsearuande tunnuskoodina.

▼B

4. Tüübikinnitusasutus koostab katsetulemusi sisaldavast failist krüptograafilise räsi, mis sisaldab sertifitseerimisnumbrit, kasutades artikli 5 lõikes 5 osutatud räsimisvahendit. Kõnealune räsimine tehakse vahetult pärast katsetulemuste esitamist. Tüübikinnitusasutus kannab selle räsi jäljendi koos sertifitseerimisnumbriga CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadile.

Artikkel 18

Laiendus uue osa, eraldi seadmestiku või süsteemi lisamiseks osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda

1. Tootja taotlusel ning tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib sertifitseeritud osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda lisada uue osa, eraldi seadmestiku või süsteemi, kui see vastab tüüpkonna määratluse kriteeriumidele, mis on sätestatud alljärgnevalt: ▼M3 — seoses mootoritüüpkonna mõistega V lisa 3. liites, võttes arvesse artikli 15 lõike 2 nõudeid; ▼B — seoses jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade tüüpkonna mõistega VI lisa 6. liites; — seoses teljetüüpkonna mõistega VII lisa 4. liites; — seoses tüüpkonna mõistega õhutakistuse kindlaksmääramiseks VIII lisa 5. liites; ▼M3 — seoses elektrimasinasüsteemide või elektrilise jõuseadme integreeritud osade mõistega Xb lisa 13. liites, võttes arvesse artikli 15 lõike 2 nõudeid. ▼B

Sellistel juhtudel väljastab tüübikinnitusasutus muudetud sertifikaadi, millele on märgitud laienduse number.

Tootja muudab artikli 16 lõikes 2 osutatud teabedokumenti ja esitab selle tüübikinnitusasutusele.

2. Kui selle konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi omadused seoses lõike 1 kohaselt kindlaks määratud CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustega annavad tulemuseks suuremad CO 2 heitkoguste ja kütusekulu väärtused kui vastavalt algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi väärtused, saab uuest osast, eraldi seadmestikust või süsteemist uus algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem.

Artikkel 19

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimise seisukohast olulised hilisemad muudatused

1. Tootja teatab tüübikinnitusasutusele kõigist asjaomaste osade, eraldi seadmestike või süsteemide ehituse või tootmisprotsessi muudatustest, mis toimuvad pärast asjaomase osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste artikli 17 kohast sertifitseerimist ning millel võib olla oluline mõju nende osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustele.

2. Lõikes 1 osutatud teatise saamisel teatab tüübikinnitusasutus tootjale, kas muudatustest mõjutatud osad, eraldi seadmestikud või süsteemid on sertifikaadiga jätkuvalt hõlmatud või kas asjaomaste osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO 2 heitkoguste või kütusekuluga seotud omadustele muudatustest avalduva mõju kontrollimiseks on vaja artikli 14 kohaseid lisakatseid.

3. Kui muudatustest mõjutatud osad, eraldi seadmestikud või süsteemid ei ole sertifikaadiga hõlmatud, taotleb tootja ühe kuu jooksul selle teate saamisest tüübikinnitusasutuselt uut sertifikaati või sertifikaadi laiendamist vastavalt artiklile 18. Kui tootja ei taotle nimetatud tähtaja jooksul uut sertifikaati või sertifikaadi laiendamist või kui taotlus lükatakse tagasi, sertifikaat tühistatakse.







5. PEATÜKK

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE, SISENDTEABE JA SISENDANDMETE NÕUETELEVASTAVUS

Artikkel 20

▼M1

Sõiduki tootja, tüübikinnitusasutuse ja komisjoni kohustused seoses modelleerimisvahendi kasutamise nõuetelevastavusega

▼B

1. ►M3 ◄ Sõidukitootja võtab vajalikud meetmed, tagamaks, et kord, mis on kehtestatud selleks, et saada modelleerimisvahendi kasutamise luba artikli 7 kohaselt antud loaga hõlmatud rakendusjuhtumi korral, on selleks otstarbeks endiselt sobiv.

▼M1

►M3 Keskmise suurusega ja raskete veoautode puhul (välja arvatud hübriidelektrilised raskeveokid ja täiselektrisõidukid) teeb sõidukitootja Xa lisas ettenähtud kontrollimenetluse minimaalse arvu sõidukitega vastavalt kõnealuse lisa punktile 3. ◄ Sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele hiljemalt iga aasta 31. detsembriks vastavalt Xa lisa punktile 8 iga katsetatava sõiduki katseprotokolli, säilitab katseprotokolle vähemalt 10 aastat ja teeb need taotluse korral kättesaadavaks komisjonile ja teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele.

▼B

2. ►M3 2 heite ja kütusekulu määramiseks kõigi loaga hõlmatud rakendusjuhtumite ja sõidukirühmade puhul. ◄ Kõnealuse hindamise raames kontrollitakse ka sisendteabe ja sisendandmete valikut ning tootja tehtavate modelleeringute kordamist. Tüübikinnitusasutus teeb neli korda aastas II lisa punktis 2 osutatud hindamise, et kontrollida, kas tootja kehtestatud kord endiselt sobib COheite ja kütusekulu määramiseks kõigi loaga hõlmatud rakendusjuhtumite ja sõidukirühmade puhul.Kõnealuse hindamise raames kontrollitakse ka sisendteabe ja sisendandmete valikut ning tootja tehtavate modelleeringute kordamist.

▼M1

Kui sõiduk ei läbi kontrollimenetlust, mis on sätestatud Xa lisas, algatab tüübikinnitusasutus kooskõlas Xa lisaga uurimise, et teha kindlaks ebaõnnestumise põhjus. Niipea kui tüübikinnitusasutusel on ebaõnnestumise põhjus kindlaks tehtud, teatab ta selle teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele.

Kui ebaõnnestumise põhjus on seotud modelleerimisvahendi tööga, kohaldatakse artikli 21 sätteid. Kui ebaõnnestumise põhjus on seotud osade, eraldi sõlmede või süsteemide sertifitseeritud CO2 heidet ja kütusekulu mõjutavate omadustega, kohaldatakse artikli 23 sätteid.

Kui osade, eraldi sõlmede või süsteemide sertifitseerimises ega modelleerimisvahendi töös rikkumisi ei leita, esitab tüübikinnitusasutus komisjonile aruande selle kohta, et sõiduk ei läbinud kontrollimenetlust. Komisjon uurib, kas mitteläbimise põhjustas modelleerimisvahend või Xa lisas sätestatud kontrollimenetlus ning kas on vaja parandada modelleerimisvahendit või kontrollimenetlust.

▼B

Artikkel 21

Modelleerimisvahendi kasutamise nõuetelevastavusega seotud parandusmeetmed

1. Kui tüübikinnitusasutus leiab artikli 20 lõiget 2 kohaldades, et sõidukitootja asjaomaste sõidukirühmade CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kindlaksmääramiseks kehtestatud menetlused ei ole kooskõlas loa või käesoleva määrusega või võivad põhjustada asjaomaste sõidukite CO 2 heitkoguste või kütusekuluga seotud omaduste ebaõige kindlaksmääramise, nõuab tüübikinnitusasutus, et tootja esitaks hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul tüübikinnitusasutuse nõudmisest parandusmeetmete kava.

Kui sõidukitootja tõendab, et parandusmeetmete kava esitamiseks on vaja lisaaega, võib tüübikinnitusasutus anda kuni 30 kalendripäeva ajapikendust.

▼M3

2. Parandusmeetmete kava kehtib kõigi rakendusjuhtumite ja sõidukirühmade kohta, mille tüübikinnitusasutus on oma taotluses kindlaks määranud.

▼B

3. Tüübikinnitusasutus kiidab parandusmeetmete kava heaks või lükkab selle tagasi 30 kalendripäeva jooksul alates selle kättesaamisest. Tüübikinnitusasutus teatab tootjale ja kõigile teistele liikmesriikidele oma otsusest parandusmeetmete kava heaks kiita või tagasi lükata.

▼M3

Tüübikinnitusasutus võib küsida, et sõidukitootja väljastaks CO2 heite ja kütusekulu uue määramise alusel uuesti tootja arvepidamisfaili, sõiduki andmefaili, kliendi teabefaili ja vastavustunnistuse, mis võtab arvesse heakskiidetud parandusmeetmete kava kohaselt tehtud muudatusi.

▼M3

Sõidukitootja võtab vajalikud meetmed, tagamaks, et kord, mis on kehtestatud selleks, et saada luba kasutada modelleerimisvahendit kõikide artikli 7 kohaselt antud loaga hõlmatud rakendusjuhtumite ja sõidukirühmade korral, on selleks otstarbeks endiselt sobiv.

Keskmise suurusega ja raskete veoautode puhul teeb sõidukitootja Xa lisas ettenähtud kontrollimenetluse minimaalse arvu sõidukitega vastavalt kõnealuse lisa punktile 3.

▼B

4. Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise eest.

5. Kui tüübikinnitusasutus on parandusmeetmete kava tagasi lükanud või teeb kindlaks, et parandusmeetmeid ei rakendata õigesti, võtab ta vajalikud meetmed, et tagada modelleerimisvahendi kasutamise nõuetelevastavus, või tühistab loa.

Artikkel 22

Tootja ja tüübikinnitusasutuse kohustused seoses osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetelevastavusega

1. ►M3 2 heite ja kütusekuluga seotud omadused, mis on artikli 17 kohaselt sertifitseeritud, vastavad sertifitseeritud väärtustele. ◄ Tootja võtab määruse (EL) 2018/858 IV lisa järgides kasutusele meetmed, mida on vaja selle tagamiseks, et artikli 12 lõikes 1 loetletud komponentide, eraldi seadmestike ja süsteemide COheite ja kütusekuluga seotud omadused, mis on artikli 17 kohaselt sertifitseeritud, vastavad sertifitseeritud väärtustele.

Kõnealuste meetmete hulka kuuluvad ka järgmised:

— mootorite puhul V lisa 4. liites sätestatud menetlused;

— jõuülekannete puhul VI lisa punktis 7 sätestatud menetlused;

— telgede puhul VII lisa punktides 5 ja 6 sätestatud menetlused;

— kere või haagise õhutakistuse puhul VIII lisa 6. liites sätestatud menetlused;

— rehvide puhul X lisa punktis 4 sätestatud menetlused;

▼M3

— elektrilise jõuseadme osade puhul Xb lisa 12. liite punktides 1–4 sätestatud menetlused

▼B

Kui mõne osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused on artikli 15 lõike 5 kohaselt sertifitseeritud, on CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kontrollimisel etalonväärtuseks tüüpkonna selle liikme puhul sertifitseeritud väärtus.

Kui esimeses ja teises lõigus osutatud meetmete tulemusel tuvastatakse kõrvalekalle sertifitseeritud väärtustest, teatab tootja sellest kohe tüübikinnitusasutusele.

2. Tootja esitab lõike 1 teises lõigus osutatud menetluste tulemusi sisaldava katsearuande igal aastal tüübikinnitusasutusele, kes on sertifitseerinud asjaomase osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused. Tootja teeb katsearuanded nõudmise korral kättesaadavaks komisjonile.

▼M3

3. Tootja tagab, et lõike 1 teises lõigus osutatud komponendi, eraldi seadmestiku ja süsteemi või (kui on olemas) nende vastava tüüpkonna jaoks ettenähtud menetlustest teeb vähemalt ühe puhul igast 25 menetlusest või (välja arvatud rehvide jaoks) vähemalt ühe menetluse puhul aastas järelevalvet muu tüübikinnitusasutus kui see, kes osales asjaomase komponendi, eraldi seadmestiku, süsteemi või (kui on olemas) nende vastava tüüpkonna CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste artikli 16 kohasel sertifitseerimisel.

▼B

4. Mis tahes tüübikinnitusasutus võib teha igal ajal osade, eraldi seadmestike ja süsteemidega seotud kontrolle kõigis tootja ja sõidukitootja üksustes eesmärgiga kontrollida, et nende osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO 2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused ei kaldu sertifitseeritud väärtustest kõrvale.

Tootja ja sõidukitootja esitavad tüübikinnitusasutusele 15 tööpäeva jooksul tüübikinnitusasutuse nõudmisest kõik asjakohased dokumendid, näidised ja muud tema valduses olevad materjalid, mis on osa, eraldi seadmestiku või süsteemiga seotud kontrollimiseks vajalikud.

Artikkel 23

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetelevastavusega seotud parandusmeetmed

▼M1

1. Kui tüübikinnitusasutus järeldab artiklite 20–22 kohaldamisel, et tootja võetud meetmed, mille eesmärk on tagada, et artikli 12 lõikes 1 loetletud osade, eraldi sõlmede ja süsteemide CO 2 heidet ja kütusekulu mõjutavad omadused, mis on läbinud artikli 17 kohase sertifitseerimise, ei kalduks sertifitseeritud väärtustest kõrvale, ei ole piisavad, nõuab tüübikinnitusasutus, et tootja esitaks hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul tüübikinnitusasutuse nõudmise saamisest parandusmeetmete kava.

▼B

Kui tootja tõendab, et parandusmeetmete kava esitamiseks on vaja lisaaega, võib tüübikinnitusasutus anda kuni 30 kalendripäeva ajapikendust.

▼M3

2. Parandusmeetmete kava kehtib kõigi komponentide, eraldi seadmestike ja süsteemide või (kui on olemas) nende vastavate tüüpkondade kohta, mille tüübikinnitusasutus on oma taotluses kindlaks määranud.

▼B

3. Tüübikinnitusasutus kiidab parandusmeetmete kava heaks või lükkab selle tagasi 30 kalendripäeva jooksul alates selle kättesaamisest. Tüübikinnitusasutus teatab tootjale ja kõigile teistele liikmesriikidele oma otsusest parandusmeetmete kava heaks kiita või tagasi lükata.

▼M3

Tüübikinnitusasutus võib nõuda, et sõidukitootja väljastaks CO2 heite ja kütusekulu uue määramise alusel uuesti tootja arvepidamisfaili, kliendi teabefaili, sõiduki andmefaili ja vastavustunnistuse, mis võtab arvesse heakskiidetud parandusmeetmete kava kohaselt tehtud muudatusi.

▼B

4. Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise eest.

▼M3

5. Tootja registreerib andmed iga tagasi nõutud ja remonditud või muudetud komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi ning remondi või muudatuse teinud töökoja kohta. Need andmed peavad tüübikinnitusasutusele olema taotluse korral kättesaadavad parandusmeetmete kava rakendamise vältel ja viie aasta jooksul pärast selle lõpuleviimist.

Tootja hoiab neid andmeid 10 aastat alles.

6. Kui tüübikinnitusasutus on parandusmeetmete kava tagasi lükanud või teeb kindlaks, et parandusmeetmeid ei rakendata õigesti, võtab ta vajalikud meetmed, et tagada komponendi, eraldi seadmestiku ja süsteemi ning (kui on olemas) nende vastavate tüüpkondade CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetele vastavus, või tühistab CO 2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadi.

▼B







6. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

Üleminekusätted

1. ►M3 Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 10 lõike 3 kohaldamist, loevad liikmesriigid käesoleva määruse artiklis 9 osutatud kohustuste täitmata jätmise korral varem tüübikinnituse saanud sõidukite vastavustunnistused määruse (EL) 2018/858 artikli 48 kohaldamisel kehtetuks ja keelavad järgmiste tüübikinnituse või üksiksõiduki tüübikinnituse saanud sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtu: ◄ ▼M1 a) I lisa tabeli 1 kohaste rühmade 4, 5, 9 ja 10 sõidukid, sealhulgas iga rühma alarühma v sõidukid, alates 1. juulist 2019; ▼B b) I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 1, 2 ja 3 kuuluvad sõidukid – alates 1. jaanuarist 2020; c) I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 11, 12 ja 16 kuuluvad sõidukid – alates 1. juulist 2020; ▼M3 d) I lisa tabelis 2 määratletud rühmadesse 53 ja 54 kuuluvad sõidukid – alates 1. juulist 2024; e) I lisa tabelites 4–6 määratletud rühmadesse 31–40 kuuluvad sõidukid alates 1. jaanuarist 2025; f) I lisa tabelis 1 määratletud 1s rühma sõidukid alates 1. juulist 2024.

▼M3

2. Artiklis 9 osutatud kohustused kehtivad järgmiste sõidukite puhul: a) I lisa tabelis 2 määratletud rühmade 53 ja 54 sõidukid, mille tootmiskuupäev on 1. jaanuar 2024 või hilisem; b) I lisa tabelis 3 määratletud rühmadesse P31/32, P33/34, P35/36, P37/38 ja P39/40 kuuluvad sõidukid, mille tootmiskuupäev on 1. jaanuar 2024 või hilisem; c) rasketest bussidest modelleeritakse I lisa punkti 2.1 alapunktis b osutatud komplektne sõiduk või komplekteeritud sõiduk üksnes siis, kui kasutada saab esimese etapi sõiduki I lisa punkti 2.1 alapunkti a kohast modelleerimist; d) I lisa tabelis 1 määratletud rühma 1 kuuluvad sõidukid, mille tootmiskuupäev on 1. jaanuar 2024 või hilisem; e) sõidukid, mis kuuluvad I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 1, 2, 3, 4, 5, 9, 10, 4v, 5v, 9v, 10v, 11, 12 ja 16 (välja arvatud käesoleva lõike punktides f ja g määratletud sõidukid) ja mille tootmiskuupäev on 1. jaanuar 2024 või hilisem; f) I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 1, 2, 3, 4, 5, 9, 10, 4v, 5v, 9v, 10v, 11, 12 ja 16 kuuluvad sõidukid, mis on varustatud V lisa punkti 2 alapunktis 8 määratletud heitsoojuse taaskasutussüsteemiga ega ole heiteta raskeveokid, hübriidelektrilised raskeveokid ega segakütuselised sõidukid; g) I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 1, 2, 3, 4, 5, 9, 10, 4v, 5v, 9v, 10v, 11, 12 ja 16 kuuluvad segakütuselised sõidukid, mille tootmiskuupäev on 1. jaanuar 2024 või hilisem; kui nende tootmiskuupäev on enne 1. jaanuari 2024, siis võib tootja valida, kas kohaldada artiklit 9 või mitte.

Heiteta raskeveokite, hübriidelektriliste raskeveokite ja segakütuseliste sõidukite puhul, mis kuuluvad I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 1, 2, 3, 4, 5, 9, 10, 4v, 5v, 9v, 10v, 11, 12 ja 16 ja mille suhtes vastavalt käesoleva lõike esimese lõigu punktidele a–g ei kohaldata artiklit 9, määrab sõidukitootja III lisa tabelis 5 esitatud näidiste järgi kindlaks nende sõidukite jaoks ettenähtud sisendparameetrid, kasutades artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi uusimat kättesaadavat versiooni. Sellisel juhul loetakse artiklis 9 osutatud kohustused käesoleva artikli lõike 1 eesmärgil täidetuks.

Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab tootmiskuupäev vastavustunnistuse allkirjastamise kuupäeva, ja kui vastavustunnistust ei ole välja antud, siis kuupäeva, millal sõiduki valmistajatehase tähis (VIN-kood) esimest korda kinnitati sõiduki asjakohastele osadele.

3. Artikli 21 lõike 5 ja artikli 23 lõike 6 kohaseid parandusmeetmeid rakendatakse käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b ja c osutatud sõidukite puhul Xa lisas esitatud kontrollimenetluse mitteläbimise uurimise alusel alates 1. juulist 2023 ning käesoleva artikli lõike 2 punktides d ja g osutatud sõidukite puhul alates 1. juulist 2024.

▼B

Artikkel 25

Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IV, IX ja XV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XI lisale.

Artikkel 26

Määruse (EL) nr 582/2011 muutmine

Määrust (EL) nr 582/2011 muudetakse järgmiselt:

1) artikli 3 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „EÜ tüübikinnituse saamiseks heakskiidetud mootorisüsteemiga sõidukile seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega või EÜ tüübikinnituse saamiseks sõidukile seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega peab tootja tõendama ka seda, et vastava sõidukirühmaga seoses on täidetud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 ( 2 ) II lisa artiklis 6 sätestatud nõuded. Seda nõuet ei kohaldata siiski juhul, kui tootja märgib, et kinnitatava tüübi uusi sõidukeid ei registreerita, müüda ega võeta liidus kasutusele määruse (EL) 2017/2400 artikli 24 lõike 1 punktides a, b ja c vastava sõidukirühma kohta sätestatud kuupäevadel või pärast neid kuupäevi.

2) artiklit 8 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1a punkt d asendatakse järgmisega: „d) kehtivad kõik ülejäänud käesoleva määruse VII lisa punktis 3.1, X lisa punktides 2.1 ja 6.1, XIII lisa punktides 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1 ning XIII lisa 6. liite punktis 1.1 kehtestatud erandid;“; b) lõikele 1a lisatakse järgmine punkt: „e) määruse (EL) 2017/2400 artiklis 6 ja II lisas sätestatud nõuded on seoses asjaomase sõidukirühmaga täidetud, välja arvatud juhul, kui tootja märgib, et kinnitatava tüübi uusi sõidukeid ei registreerita, müüda ega võeta liidus kasutusele kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktides a, b ja c vastava sõidukirühma kohta sätestatud kuupäevadel või pärast neid kuupäevi.“;

3) artiklit 10 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1a punkt d asendatakse järgmisega: „d) kehtivad kõik ülejäänud käesoleva määruse VII lisa punktis 3.1, X lisa punktides 2.1 ja 6.1, XIII lisa punktides 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1.1 ning XIII lisa 6. liite punktis 1.1 kehtestatud erandid;“; b) lõikele 1a lisatakse järgmine punkt: „e) määruse (EL) 2017/2400 artiklis 6 ja II lisas sätestatud nõuded on seoses asjaomase sõidukirühmaga täidetud, välja arvatud juhul, kui tootja märgib, et kinnitatava tüübi uusi sõidukeid ei registreerita, müüda ega võeta liidus kasutusele kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktides a, b ja c vastava sõidukirühma kohta sätestatud kuupäevadel või pärast neid kuupäevi.“.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M3









I LISA

SÕIDUKITE KLASSIFITSEERIMINE SÕIDUKIRÜHMADESSE NING RASKETE BUSSIDE CO2 HEITE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETOD

1. Sõidukite klassifitseerimine käesoleva määruse kohaldamisel

1.1. N-kategooria sõidukite klassifitseerimine







Tabel 1 N-kategooria sõidukite sõidukirühmad Sõidukirühmadesse klassifitseerimise seisukohast oluliste elementide kirjeldus Sõidukirühm Kasutusotstarbe ja sõiduki konfiguratsiooni määramine Telgede arv Šassii konfiguratsioon Täismass (tonnides) Pikamaavedu Pikamaavedu (EMS) Piirkondlik vedu Piirkondlik vedu (EMS) Asulasisene vedu Kommunaalteenus Ehitus 4 × 2 Jäiga kerega veoauto (või veduk) (*1) > 7,4–7,5 1s R R ▼M1 Jäiga kerega veoauto (või veduk) (*1) > 7,5–10 1 R R Jäiga kerega veoauto (või veduk) (*1) > 10–12 2 R+T1 R R Jäiga kerega veoauto (või veduk) (*1) > 12–16 3 R R Jäiga kerega veoauto > 16 4 R+T2 R R R Veduk > 16 5 T+ST T+ST+T2 T+ST T+ST+T2 T+ST Jäiga kerega veoauto > 16 4v (*2) R R Veduk > 16 5v (*2) T+ST ▼M3 4 × 4 Jäiga kerega veoauto > 7,5–16 6 Jäiga kerega veoauto > 16 7 Veduk > 16 8 ▼M1 6 × 2 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 9 R+T2 R+D+ST R R+D+ST R Veduk Sõltumata massist 10 T+ST T+ST+T2 T+ST T+ST+T2 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 9v (*2) R R Veduk Sõltumata massist 10v (*2) T+ST 6 × 4 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 11 R+T2 R+D+ST R R+D+ST R R Veduk Sõltumata massist 12 T+ST T+ST+T2 T+ST T+ST+T2 T+ST ▼M3 6 × 6 Jäiga kerega veoauto sõltumata massist 13 Veduk sõltumata massist 14 8 × 2 Jäiga kerega veoauto sõltumata massist 15 ▼M1 8 × 4 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 16 R ▼M3 8 × 6 8 × 8 Jäiga kerega veoauto sõltumata massist 17 8 × 2 8 × 4 8 × 6 8 × 8 Veduk sõltumata massist 18 5 telge, kõik konfiguratsioonid Jäiga kerega veoauto või veduk sõltumata massist 19 ( *1 ) Neis sõidukiklassides käsitletakse vedukeid jäiga kerega veoautodena, kuid spetsiifilise veduki tühimassiga, mis ei sisalda juhi tinglikku massi. ( *2 ) Sõidukirühmade 4, 5, 9 ja 10 alarühm v: neid kasutusotstarbeid kohaldatakse ainult eriotstarbeliste sõidukite suhtes. (*) EMS – Euroopa moodulsüsteem. T = Veduk R = Jäiga kerega veoauto ja standardne kere T1, T2 = Standardsed haagised ST = Standardne poolhaagis D = Standardne laadurkäru







Tabel 2 Keskmise suurusega veoautode sõidukirühmad Sõidukirühmadesse klassifitseerimise seisukohast oluliste elementide kirjeldus Kasutusotstarbe ja sõiduki konfiguratsiooni määramine Telgede konfiguratsioon Raami konfiguratsioon Sõidukirühm Pikamaavedu Pikamaavedu EMS (*1) Piirkondlik vedu Piirkondlik vedu EMS (*1) Asulasisene vedu Kommunaalteenus Ehitus FWD/4 × 2F Jäiga kerega veoauto (või veduk) (51) Kaubik (52) RWD/4 × 2 Jäiga kerega veoauto (või veduk) 53 R R Kaubik 54 I I AWD/4 × 4 Jäiga kerega veoauto (või veduk) (55) Kaubik (56) ( *1 ) EMS – Euroopa moodulsüsteem. R = standardne kere, I = integreeritud kerega kaubik, FWD = esivedu, RWD = üks veotelg, mis ei ole esitelg, AWD = rohkem kui üks veotelg.

1.2. M-kategooria sõidukite klassifitseerimine

1.2.1. Rasked bussid

1.2.2. Esimese etapi sõidukite klassifikatsioon







Tabel 3 Esimese etapi sõidukite sõidukirühmad Sõidukirühmadesse klassifitseerimise seisukohast oluliste elementide kirjeldus Sõidukirühm (1) Kere üldtüübi määramine Sõiduki alarühm Kasutusotstarbe määramine Telgede arv Liigendbuss Madala põhjaga (LF) / kõrge põhjaga (HF) (2) Korruste arv (3) Raske linnabuss Linnabuss Linnalähibuss Linnadevaheline buss Pikamaabuss 2 ei P31/32 LF SD P31 SD x x x x DD P31 DD x x x HF SD P32 SD x x DD P32 DD x x 3 ei P33/34 LF SD P33 SD x x x x DD P33 DD x x x HF SD P34 SD x x DD P34 DD x x jah P35/36 LF SD P35 SD x x x x DD P35 DD x x x HF SD P36 SD x x DD P36 DD x x 4 ei P37/38 LF SD P37 SD x x x x DD P37 DD x x x HF SD P38 SD x x DD P38 DD x x jah P39/40 LF SD P39 SD x x x x DD P39 DD x x x HF SD P40 SD x x DD P40 DD x x ( 1 ) „P“ – klassifitseerimise esimene etapp; kaldjoonega eraldatud kaks arvu on nende sõidukirühmade numbrid, kuhu saab liigitada komplektse või komplekteeritud sõiduki. ( 2 ) „Madal põhi“ – sõidukikoodid CE, CF, CG, CH, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/858 I lisa C osa punktis 3.

„Kõrge põhi“ – sõidukikoodid CA, CB, CC, CD, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/858 I lisa C osa punktis 3. ( 3 ) „SD“ – ühekorruseline sõiduk, „DD“ – kahekorruseline sõiduk.

1.2.3. Komplektsete või komplekteeritud sõidukite klassifitseerimine

Kui komplektsed või komplekteeritud sõidukid on rasked bussid, lähtutakse klassifitseerimisel kuuest kriteeriumist:

(a) telgede arv;

(b) sõidukikood vastavalt määruse (EL) 2018/858 I lisa C osa punktile 3;

(c) sõidukiklass vastavalt ÜRO eeskirja nr 107 punktile 2 ( 3 );

(d) madala sissepääsuga sõiduk (jah/ei, tuleneb sõidukikoodist ja teljetüübist), mis määratakse kindlaks joonisel 1 kujutatud otsustamise vooskeemi järgi;

(e) sõitjate arv alumisel korrusel komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 ( 4 ) VIII lisas kindlaksmääratud vastavustunnistuse või üksiksõiduki tüübikinnituse puhul samaväärsete dokumentide alusel;

(f) integreeritud kere kõrgus, mis määratakse VIII lisa kohaselt.

Joonis 1

Otsustamise vooskeem sõiduki madala sissepääsu kindlakstegemiseks

Vastav klassifikatsioon, mida kasutada, on esitatud tabelites 4, 5 ja 6.







Tabel 4 Komplektsete ja komplekteeritud raskete busside sõidukirühmad, 2 telge Sõidukirühmadesse klassifitseerimise seisukohast oluliste elementide kirjeldus Sõidukirühm Kasutusotstarbe määramine Telgede arv Raami konfiguratsioon (ainult selgitus) Sõidukikood (*1) Sõidukiklass (*2) Madal sissepääs (ainult sõidukikood CE või CG) Sõitjaistmed alumisel korrusel (ainult sõidukikood CB või CD) Integreeritud kere kõrgus [mm] (ainult sõidukiklass II + III) I I + II või A II II + III III või B Raske linnabuss Linnabuss Linnalähibuss Linnadevaheline buss Pikamaabuss 2 jäiga kerega LF SD CE x x x ei — — 31a x x x x x jah — — 31b1 x x x x jah — — 31b2 x x x x DD CF x x x — — — 31c x x x katuseta SD CI x x x x x — — — 31d x x x DD CJ x x x x x — — — 31e x x x HF SD CA x — — — 32a x x x — — ≤ 3 100 32b x x x — — > 3 100 32c x x x — — — 32d x x DD CB x x x — ≤ 6 — 32e x x x x x — > 6 — 32f x x ( *1 ) Vastavalt määrusele (EL) 2018/858. ( *2 ) Vastavalt ÜRO eeskirja nr 107 punktile 2.







Tabel 5 Komplektsete ja komplekteeritud raskete busside sõidukirühmad, 3 telge Sõidukirühmadesse klassifitseerimise seisukohast oluliste elementide kirjeldus Sõidukirühm Kasutusotstarbe määramine Telgede arv Raami konfiguratsioon (ainult selgitus) Sõidukikood (*1) Sõidukiklass (*2) Madal sissepääs (ainult sõidukikood CE või CG) Sõitjaistmed alumisel korrusel (ainult sõidukikood CB või CD) Integreeritud kere kõrgus [mm] (ainult sõidukiklass II + III) I I + II või A II II + III III või B Raske linnabuss Linnabuss Linnalähibuss Linnadevaheline buss Pikamaabuss 3 jäiga kerega LF SD CE x x x ei — — 33a x x x x x jah — — 33b1 x x x x jah — — 33b2 x x x x DD CF x x x — — — 33c x x x katuseta SD CI x x x x x — — — 33d x x x DD CJ x x x x x — — — 33e x x x HF SD CA x — — — 34a x x x — — ≤ 3 100 34b x x x — — > 3 100 34c x x x — — — 34d x x DD CB x x x — ≤ 6 — 34e x x x x x — > 6 — 34f x x liigendbuss LF SD CG x x x ei — — 35a x x x x x jah — — 35b1 x x x x jah — — 35b2 x x x x DD CH x x x — — — 35c x x x HF SD CC x — — — 36a x x x — — ≤ 3 100 36b x x SD x — — > 3 100 36c x x x — — — 36d x x DD CD x x x — ≤ 6 — 36e x x x x x — > 6 — 36f x x ( *1 ) Vastavalt määrusele (EL) 2018/858. ( *2 ) Vastavalt ÜRO eeskirja nr 107 punktile 2.







Tabel 6 Komplektsete ja komplekteeritud raskete busside sõidukirühmad, 4 telge Sõidukirühmadesse klassifitseerimise seisukohast oluliste elementide kirjeldus Sõidukirühm Kasutusotstarbe määramine Telgede arv Raami konfiguratsioon (ainult selgitus) Sõidukikood (*1) Sõidukiklass (*2) Madal sissepääs (ainult sõidukikood CE või CG) Sõitjaistmed alumisel korrusel (ainult sõidukikood CB või CD) Integreeritud kere kõrgus [mm] (ainult sõidukiklass II + III) I I + II või A II II + III III või B Raske linnabuss Linnabuss Linnalähibuss Linnadevaheline buss Pikamaabuss 4 jäiga kerega LF SD CE x x x ei — — 37a x x x x x jah — — 37b1 x x x x jah — — 37b2 x x x x DD CF x x x — — — 37c x x x katuseta SD CI x x x x x — — — 37d x x x DD CJ x x x x x — — — 37e x x x HF SD CA x — — — 38a x x x — — ≤ 3 100 38b x x x — — > 3 100 38c x x x — — — 38d x x DD CB x x x — ≤ 6 — 38e x x x x x — > 6 — 38f x x liigendbuss LF SD CG x x x ei — — 39a x x x x x jah — — 39b1 x x x x jah — — 39b2 x x x x DD CH x x x — — — 39c x x x HF SD CC x — — — 40a x x x — — ≤ 3 100 40b x x SD x — — > 3 100 40c x x x — — — 40d x x DD CD x x x — ≤ 6 — 40e x x x x x — > 6 — 40f x x ( *1 ) Vastavalt määrusele (EL) 2018/858. ( *2 ) Vastavalt ÜRO eeskirja nr 107 punktile 2.

2. Raskete busside CO2 heite ja kütusekulu kindlaksmääramise meetod

2.1. Raskete busside puhul kajastuvad CO2 heite ja kütusekulu tulemustes komplektse sõiduki või komplekteeritud sõiduki tehnilised omadused, sealhulgas lõpliku kere ja abiseadmete omadused. Etappidena ehitatud raskete busside puhul võib sisendandmete ja sisendteabe koostamisse ning modelleerimisvahendi kasutamisse olla kaasatud rohkem kui üks tootja. Raskete busside puhul põhinevad CO2 heide ja kütusekulu järgmisel kahel erineval modelleerimisel:

(a) esimese etapi sõiduki modelleerimine;

(b) komplektse või komplekteeritud sõiduki modelleerimine.

2.2. Kui tootja on raske bussi komplektse sõidukina heaks kiitnud, tuleb modelleerimine teha nii esimese etapi sõiduki kui ka komplektse sõiduki kohta.

2.3. Esimese etapi sõiduki puhul hõlmab modelleerimisvahendi sisend mootori, jõuülekande ja rehvide sisendandmeid ning abiseadmete alarühma sisendteavet ( 5 ). Sõidukirühmadesse klassifitseerimine toimub vastavalt tabelile 3, võttes aluseks telgede arvu ja selle, kas sõiduk on liigendbuss või mitte. Esimese etapi sõiduki modelleerimisel määrab modelleerimisvahend neli erinevat kere üldtüüpi (kõrge ja madala põhjaga, ühe- ja kahekorruseline) ning modelleerib tabelis 3 loetletud 11 kasutusotstarvet iga sõidukirühma kohta kahel erineval koormustingimusel. Selle tulemuseks on 22 tulemust esimese etapi raske bussi CO2 heite ja kütusekulu kohta. Modelleerimisvahend koostab algetapi jaoks sõiduki andmefaili (VIF1), mis sisaldab kõiki järgmisse tootmisetappi ülekandmiseks vajalikke andmeid. VIF1 sisaldab kõiki mittekonfidentsiaalseid sisendandmeid, energiatarbe tulemusi ( 6 ) (MJ/km), teavet esimese etapi tootja kohta ja asjakohaseid räsisid ( 7 ).

2.4. Esimese etapi sõiduki tootja peab tegema VIF1 kättesaadavaks järgmise tootmisetapi eest vastutavale tootjale. Kui esimese etapi sõiduki tootja esitab andmed, mis on rangemad kui III lisas kindlaks määratud esimese etapi sõiduki nõuded, ei mõjuta need andmed esimese etapi sõiduki modelleerimise tulemusi, vaid need kirjutatakse sõiduki andmefaili VIF1 ja võetakse arvesse hilisemates etappides. Esimese etapi sõiduki jaoks koostab modelleerimisvahend ka tootja arvepidamisfaili.

2.5. Vaheetapi sõiduki puhul vastutab vaheetapi tootja lõpliku kere asjakohaste sisendandmete ja -teabe alakogumi eest ( 8 ). Vaheetapi tootja ei taotle komplekteeritud sõiduki sertifitseerimist. Vaheetapi tootja lisab või ajakohastab komplekteeritud sõidukiga seotud teavet ning kasutab modelleerimisvahendit, et saada sõiduki andmefaili VIFi ajakohastatud versioon koos räsiga ( 9 ). VIFi tuleb teha kättesaadavaks järgmise tootmisetapi eest vastutavale tootjale. Vaheetapi sõidukite puhul hõlmab VIFi ka dokumentide esitamist tüübikinnitusasutustele. Vaheetapi sõidukitele CO2 heite ja/või kütusekulu modelleerimisi ei tehta.

2.6. Kui tootja teeb vaheetapi, komplektses või komplekteeritud sõidukis muudatusi, mis nõuaksid esimese etapi sõiduki sisendandmete või -teabe ajakohastamist (näiteks telje või rehvide muutmine), tegutseb muudatusi tegev tootja esimese etapi sõiduki tootjana ja tal on sellekohased kohustused.

2.7. Komplektse või komplekteeritud sõiduki puhul täiendab ja vajaduse korral ajakohastab tootja eelmises tootmisetapis VIFi kaudu edastatud lõpliku kere sisendandmeid ja -teavet ning kasutab modelleerimisvahendit CO2 heite ja kütusekulu arvutamiseks. Selles etapis klassifitseeritakse rasked bussid modelleerimise jaoks punktis 1.2.3 kindlaksmääratud kuue kriteeriumi alusel sõidukirühmadesse, mis on loetletud tabelites 4, 5 ja 6. Komplektsete või komplekteeritud raskete busside puhul tehakse CO2 heite ja kütusekulu kindlakstegemiseks modelleerimisvahendiga järgmised arvutusetapid:

2.7.1. 1. etapp – komplektse või komplekteeritud sõiduki kerega sobiva esimese etapi sõiduki alarühma valimine (näiteks 34f puhul P34 DD) ja esimese etapi sõiduki modelleerimisel saadud vastavate energiatarbe tulemuste kättesaadavaks tegemine.

2.7.2. 2. etapp – modelleerimine, et kvantifitseerida komplektse või komplekteeritud sõiduki kere ja abiseadmete mõju võrreldes üldtüübi kere ja abiseadmetega, nagu on arvesse võetud esimese etapi sõiduki modelleerimistel energiatarbe kohta. Nendel modelleerimistel kasutatakse esimese etapi sõiduki andmekogumi jaoks üldisi andmeid, mis ei kuulu sõiduki andmefailiga eri tootmisetappide vahel edastatavate andmete hulka ( 10 ).

2.7.3. 3. etapp – esimese etapi sõiduki modelleerimise teel 1. etapis saadud energiatarbe tulemuste kombineerimine 2. etapi tulemustega annab komplektse või komplekteeritud sõiduki energiatarbe andmed. Selle arvutusetapi üksikasjad on dokumenteeritud modelleerimisvahendi kasutusjuhendis.

2.7.4. 4. etapp – sõiduki CO2 heite ja kütusekuluga seotud tulemused arvutatakse 3. etapi tulemuste ja modelleerimisvahendis salvestatud kütuse üldiste tehniliste andmete põhjal. 2., 3. ja 4. etapp tuleb teha eraldi iga tabelis 4, 5 ja 6 loetletud sõidukirühmade kasutusotstarvete kombinatsiooni kohta nii väikese kui ka iseloomuliku koormuse tingimustes.

2.7.5. Komplektse sõiduki või komplekteeritud sõiduki puhul koostab modelleerimisvahend tootja arvepidamisfaili, kliendi teabefaili ja sõiduki andmefaili VIFi. Kui sõiduk läbib komplekteerimiseks veel järgmise etapi, tuleb VIFi teha kättesaadavaks järgmisele tootjale. Joonisel 2 on esitatud andmevoog, mis põhineb sõiduki näitel, mis on toodetud CO2-ga seotud viie tootmisetapi käigus. Joonis 2

Viie etapina toodetud raske bussi andmevoo näide

▼B









II LISA

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISEGA SEOTUD NÕUDED JA MENETLUSED

1. Tootja kehtestatavad protsessid modelleerimisvahendi kasutamiseks

1.1. Tootja kehtestab vähemalt järgmised protsessid:

1.1.1 Andmehaldussüsteem, mis hõlmab modelleerimisvahendi jaoks sisendteabe ja sisendandmete hankimist, salvestamist, töötlemist ja otsitavaks tegemist ning osatüüpkondade, eraldi seadmestike tüüpkondade ja süsteemitüüpkondade CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaatide haldamist. Andmehaldussüsteem peab tagama vähemalt järgmise: a) õige sisendteabe ja õigete sisendandmete rakendamise konkreetsete sõiduki konfiguratsioonide puhul b) standardväärtuste õige arvutamise ja rakendamise; ▼M3 c) räside võrdluse teel selle kontrollimise, et modelleerimisel kasutatavate komponentide, eraldi seadmestike, süsteemide või vajaduse korral nende vastavate tüüpkondade sisendfailid vastavad selle komponendi, eraldi seadmestiku, süsteemi või vajaduse korral nende vastava tüüpkonna sisendandmetele, mille jaoks on sertifikaat väljastatud; ▼B d) kaitstud andmebaasi osatüüpkondade, eraldi seadmestike tüüpkondade ja süsteemitüüpkondadega seotud sisendandmete ning vastavate CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaatide säilitamiseks; e) osade, eraldi seadmestike ja süsteemide spetsifikatsioonide muudatuste ja uuenduste õige haldamise; f) osade, eraldi seadmestike ja süsteemide päritolu kindlakstegemise võimaldamine pärast sõiduki tootmist.

1.1.2 Andmehaldussüsteem, mis hõlmab sisendteabe ja sisendandmete ning arvutuste otsimist modelleerimisvahendi abil ning väljundandmete säilitamist. Andmehaldussüsteem peab tagama vähemalt järgmise: a) krüptograafiliste räside õige rakendamise; b) kaitstud andmebaasi väljundandmete säilitamiseks.

1.1.3 Artikli 5 lõikes 2 ning artikli 10 lõigetes 1 ja 2 osutatud spetsiaalse elektroonilise leviplatvormi kasutamise protsess ning modelleerimisvahendi uusimate versioonide allalaadimine ja paigaldamine.

1.1.4 Modelleerimisvahendiga töötavate töötajate asjakohane koolitamine.

2. Tüübikinnitusasutuse poolne hindamine

2.1. Tüübikinnitusasutus kontrollib, kas punktis 1 sätestatud protsessid seoses modelleerimisvahendi kasutamisega on kehtestatud.

Samuti kontrollib tüübikinnitusasutus järgmist:

a) punktides 1.1.1, 1.1.2 ja 1.1.3 sätestatud protsesside toimimist ning punktis 1.1.4 sätestatud nõude rakendamist;

▼M3

b) et tõendamisetapis rakendatud protsesse rakendatakse samamoodi kõigis tootmisrajatistes, kus toodetakse asjaomase rakendusjuhtumi alla kuuluvaid sõidukeid

▼B

c) sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega seotud toimingute andme- ja protsessivoogude kirjelduse täielikkust.

▼M3

Teise lõike punkti a kohaldamisel hõlmab kontroll vähemalt ühe sõiduki CO2 heite ja kütusekulu kindlaksmääramist igast tootmisrajatisest, mille jaoks luba taotletakse.

▼B









1. liide

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE TEABEDOKUMENDI NÄIDIS UUTE SÕIDUKITE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS

I JAGU

▼M3

1 Sõiduki tootja nimi ja aadress:

▼B

2 Koostetehased, mille jaoks on kehtestatud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 II lisa punktis 1 osutatud protsessid modelleerimisvahendi kasutamiseks.

▼M3

3 Hõlmatud rakendusjuhtum:

▼B

4 Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress

II JAGU

1. Lisateave

1.1. Andmete ja protsesside kulgemise korralduse kirjeldus (nt vooskeem)

1.2 Kvaliteedijuhtimise protsessi kirjeldus

1.3 Täiendavad kvaliteedijuhtimise sertifikaadid (vajaduse korral)

1.4 Modelleerimisvahendi andmete hankimise, töötlemise ja salvestamise kirjeldus

1.5 Lisadokumendid (vajaduse korral)

2. Kuupäev: …

3. Allkiri: …









2. liide

NÄIDIS: MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE LUBA UUTE SÕIDUKITE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS

Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE LUBA UUTE SÕIDUKITE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS







Teatis: — loa andmise (1) — loa laiendamise (1) — loataotluse tagasilükkamise (1) — loa tühistamise (1) Asutuse tempel ( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata (võib olla juhtumeid, kus ei ole vaja midagi maha tõmmata, kui sobib rohkem kui üks vastus)

kohta modelleerimisvahendi kasutamiseks seoses määrusega (EÜ) nr 595/2009, mida rakendatakse määrusega (EL) 2017/2400.

Loa number:

Laiendamise põhjus: …

I JAGU

▼M3

0.1 Sõiduki tootja nimi ja aadress:

0.2 Tootmisrajatised ja/või koostetehased, mille jaoks on kehtestatud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 ( 11 ) II lisa punktis 1 osutatud protsessid modelleerimisvahendi kasutamiseks.

0.3 Hõlmatud rakendusjuhtum:

▼B

II JAGU

1. Lisateave

1.1 Tüübikinnitusasutuse teostatud hindamise aruanne

1.2. Andmete ja protsesside kulgemise korralduse kirjeldus (nt vooskeem)

1.3. Kvaliteedijuhtimise protsessi kirjeldus

1.4. Täiendavad kvaliteedijuhtimise sertifikaadid

1.5. Modelleerimisvahendi andmete hankimise, töötlemise ja salvestamise kirjeldus

1.6 Lisadokumendid (vajaduse korral)

2. Hindamise läbiviimise eest vastutav tüübikinnitusasutus

3. Hindamisaruande kuupäev

4. Hindamisaruande number

5. Märkused (vajaduse korral): vt addendum

6. Koht

7. Kuupäev

8. Allkiri

▼M3









III LISA

SÕIDUKI OMADUSEGA SEONDUV SISENDTEAVE

1. Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse parameetrite loetelu, mille sõiduki tootja peab esitama modelleerimisvahendi sisendina. Kohaldatav XML-skeem ja näiteandmed on saadaval spetsiaalses elektroonilises jagamisplatvormis.

2. Mõisted

(1) „Parameter ID“ – modelleerimisvahendis konkreetse sisendparameetri või sisendandmete kogumi kohta kasutatav kordumatu tunnus;

(2) „type“ – parameetri andmetüüp; string… tärgijada ISO8859-1 kodeeringus; token… tärgijada ISO8859-1 kodeeringus ilma tühikuteta alguses või lõpus; date… kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaajas järgmises vormingus: AAAA-KK-PPTTT:MM:SSZ, kus kaldkirjas tähed tähistavad fikseeritud tärke, näiteks 2002-05-30T09:30:10Z; integer… täisarvulised andmed ilma eesnullideta, näiteks 1 800 ; double, X… murdarv, millel on pärast kümnendkohtade eraldusmärki (.) X kohta ega ole eesnulle, näiteks „double, 2“ puhul: 2 345,67 ja „double, 4“ puhul: 45.6780;

(3) „unit“ … parameetri füüsiline ühik;

(4) „sõiduki korrigeeritud tegelik mass“ – mass, mis on kindlaks määratud mõistega „sõiduki tegelik mass“ komisjoni määruses (EL) 1230/2012 (*), selle erinevusega, et paak peab (paagid peavad) olema täidetud vähemalt 50 % ulatuses selle/nende mahutavusest. Vedelikku sisaldavad süsteemid on täidetud 100 % ulatuses tootja määratud mahust, välja arvatud vedelikku sisaldavad süsteemid reovee jaoks, mis peavad olema tühjad. Keskmise suurusega jäiga kerega veoautode, raskete jäiga kerega veoautode ja vedukite mass määratakse ilma pealisehitiseta ja korrigeeritakse punktis 4.3 kindlaks määratud paigaldamata standardvarustuse massiga. Komplektse sõiduki või komplektse autorongi (sõiduki ja (pool)haagise kombinatsiooni) modelleerimiseks lisab modelleerimisvahend automaatselt standardse kere, standardse poolhaagise või standardse haagise massi. Kõik osad, mis on paigaldatud peamisele raamile või selle kohale, loetakse pealisehitise osadeks, kui need on paigaldatud ainult pealisehitise võimaldamiseks, olenemata töökorras seisundi jaoks vajalikest osadest. Kui esimese etapi sõiduk on raske buss, ei kohaldata „sõiduki korrigeeritud tegelikku massi“, sest massi üldise väärtuse määrab modelleerimisvahend;

(5) „integreeritud kere kõrgus“ – integreeritud kere kõrgeima võrdluspunkti A ja madalaima punkti B vahekaugus teljel Z (vt joonis 1). Standardjuhtumist erinevate sõidukite puhul rakendatakse järgmisi erijuhtumeid (vt joonis 2). Erijuhtum 1, kahel tasandil katus. Integreeritud kere kõrgus on h1 ja h2 keskmine, kus — h1 on punktide A ja B vahekaugus sõiduki ristlõikel, mille määrab esimese sõitjaukse tagaserv; — h2 on punktide A ja B vahekaugus. Erijuhtum 2, kaldkatus. Integreeritud kere kõrgus on h1 ja h2 keskmine, kus — h1 on punktide A ja B vahekaugus sõiduki ristlõikel, mille määrab esimese sõitjaukse tagaserv; — h2 on punktide A ja B vahekaugus. Erijuhtum 3, katuseta, katusesektsiooniga. — Integreeritud kere kõrgus määratakse katusesektsiooni järgi. Erijuhtum 4, katuseta, katusesektsioonideta. — Integreeritud kere kõrgus on punktide A ja B vahekaugus sõiduki ristlõikel, mille määrab esiklaasist (kahekorruselise bussi korral ülemisest esiklaasist) pikisuunas kuni ühe meetri kaugusel paiknev sõiduki kõrgeim punkt. Kõigil standardjuhtumist või erijuhtumist 1 kuni 4 erinevatel juhtudel on integreeritud kere kõrgus sõiduki kõrgeima punkti ja punkti B vahekaugus. See parameeter on asjakohane ainult raskete busside puhul; Joonis 1

Integreeritud kere kõrgus – standardjuhtum

Joonis 2

Integreeritud kere kõrgus – erijuhud



(6) „võrdluspunkt A“ – kere kõrgeim punkt (joonis 1). Arvesse ei võeta kere- ja/või disainipaneele, paigalduskronsteine, nt kliimaseadme monteerimiseks, luuke jms;

(7) „võrdluspunkt B“ – kere alumise välisserva madalaim punkt (joonis 1). Arvesse ei võeta paigalduskronsteine (näiteks telje paigaldamiseks);

(8) „sõiduki pikkus“ – sõiduki mõõde vastavalt määruse (EL) 1230/2012 I lisa 1. liite tabelile I. Arvesse ei võeta eemaldatavaid kandureid, püsikinnitatud haakeseadiseid ega muid püsikinnitatud välisosi, mis ei mõjuta sõitjateruumi suurust. See parameeter on asjakohane ainult raskete busside puhul;

(9) „sõiduki laius“ – sõiduki mõõde vastavalt määruse (EL) 1230/2012 I lisa 1. liite tabelile II. Arvesse ei võeta eemaldatavaid kandureid, püsikinnitatud haakeseadiseid ega muid püsikinnitatud välisosi, mis ei mõjuta sõitjateruumi suurust;

(10) „sisenemiskõrgus kallutamata asendis“ põranda kõrgus maapinnast esimese ukse avas, mõõdetakse sõiduki kõige eesmise ukse juures, kui sõiduk on kallutamata asendis;

(11) „kütuseelement“ – energiamuundur, mis muudab keemilise energia (sisend) elektrienergiaks (väljund) või vastupidi;

(12) „kütuseelemendiga sõiduk“ – sõiduk mille jõuseade koosneb ainult kütuseelemendist (kütuseelementidest) ja elektrimasinast (elektrimasinatest) veojõuallikana;

(13) „kütuseelemendiga hübriidsõiduk“ – kütuseelemendiga sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, mis sisaldab vähemalt üht kütusemahutisüsteemi ja vähemalt üht laetavat elektrienergia salvestussüsteemi veojõuallika energiasalvestussüsteemina;

(14) „ainult sisepõlemismootoriga sõiduk“ – sõiduk, mille kõik veojõuallikad on sisepõlemismootorid;

(15) „elektrimasin“ – energiamuundur, mis muundab elektrienergia mehaaniliseks energiaks või vastupidi;

(16) „energiasalvestussüsteem“ – süsteem, mis salvestab energiat ja vabastab sisendenergiaga sama liiki energiat;

(17) „veojõuallika energiasalvestussüsteem“ – jõuseadme energiasalvestussüsteem, mis ei ole lisaseade ja mille väljundenergiat kasutatakse otseselt või kaudselt sõiduki liikumapanemiseks;

(18) „veojõuallika energiasalvestussüsteemi liik“ – kütusemahutisüsteem, laetav energiasalvestussüsteem või laetav mehaanilise energia salvestussüsteem;

(19) „pärast“ – asukoht sõiduki jõuseadmes, mis on ratastele lähemal kui tegelik võrdluspositsioon;

(20) „jõuülekandesüsteem“ – jõuseadme omavahel ühendatud osad mehaanilise energia ülekandmiseks veojõuallika(te) ja rataste vahel;

(21) „energiamuundur“ – süsteem, milles väljund- ja sisendenergia on eri liiki;

(22) „veojõuallikas“ – jõuseadme energiamuundur, mis ei ole lisaseade ja mille väljundenergiat kasutatakse otseselt või kaudselt sõiduki liikumapanemiseks;

(23) „veojõuallika liik“ – sisepõlemismootor, elektrimasin või kütuseelement;

(24) „energialiik“ – elektrienergia, mehaaniline energia või keemiline energia (sh kütused);

(25) „kütusemahutisüsteem“ – veojõuallika keemilise energia salvestussüsteem, kus mahutites hoitakse vedelat või gaasilist kütust;

(26) „hübriidsõiduk“ – vähemalt kahte liiki veojõuallikaid ja vähemalt kahte liiki veojõuallika energiasalvestussüsteeme sisaldava jõuseadmega varustatud sõiduk;

(27) „hübriidelektrisõiduk“ – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas on elektrimasin ja teine sisepõlemismootor;

(28) „jadahübriidelektrisõiduk“ – hübriidelektrisõiduk, mille jõuseadmes sisepõlemismootor käitab ühte või mitut elektrienergia muundamise ahelat ja sisepõlemismootoril ei ole sõiduki ratastega mehaanilist ühendust;

(29) „sisepõlemismootor“ – energiamuundur, mis muundab põlevkütuse keemilise energia perioodilise või pideva oksüdatsiooni teel mehaaniliseks energiaks;

(30) „välise laadimisega hübriidelektrisõiduk“ – hübriidelektrisõiduk, mida saab laadida välisest allikast;

(31) „paralleelhübriidelektrisõiduk“ – hübriidelektrisõiduk, mille jõuseadmes sisepõlemismootor käitab ainult üht ahelat, mis mehaaniliselt ühendab mootori sõiduki ratastega;

(32) „lisaseade“ – energiat tarbiv, muundav või salvestav või energiaga varustav seade, mille puhul energiat ei kasutata otseselt ega kaudselt sõiduki liikumapanemiseks, kuid mis on vajalik jõuseadme tööks;

(33) „jõuseade“ – kõik sõiduki veojõuallikad, nende energiasalvestussüsteem(id) ja jõuülekandesüsteem(id), mis annavad ratastele sõiduki liikumapanemiseks vajalikku mehaanilist energiat, ning lisaseadmed;

(34) „täiselektrisõiduk“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 3 lõike 16 kohane mootorsõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, mille veojõuallikaks on üksnes elektriseadmed ja veojõuallika energiasalvestussüsteemiks üksnes laetavad elektrienergia salvestussüsteemid ja/või mis tahes muud vahendid elektrienergia otseseks või induktiivseks edastamiseks elektrivõrgust, mis annab mootorsõidukile veojõuenergiat;

(35) „enne“ – asukoht sõiduki jõuseadmes, mis on ratastest kaugemal kui tegelik võrdluspositsioon;

(36) „elektrilise jõuseadme integreeritud osa“ – Xb lisa punkti 2 alapunkti 36 kohane elektrilise jõuseadme integreeritud osa;

(37) „hübriidelektrisõiduki jõuseadme integreeritud 1. tüübi osa“ – Xb lisa punkti 2 alapunkti 38 kohane hübriidelektrisõiduki jõuseadme integreeritud 1. tüübi osa.

3. Sisendparameetrite kogum

Tabelites 1 kuni 11 on esitatud sõiduki omadustega seotud sisendparameetrite kogumid. Sõltuvalt rakendusjuhtumist (keskmise suurusega veoautod, rasked veoautod ja rasked bussid) on kindlaks määratud erinevad kogumid.

Raskete busside puhul eristatakse sisendparameetreid, mis tuleb esitada esimese etapi sõiduki modelleerimisel ja mis tuleb esitada komplektse sõiduki või komplekteeritud sõiduki modelleerimisel. Kehtivad järgmised tingimused:

— Esimese etapi sõiduki tootja peab esitama kõik esimese etapi sõiduki veerus loetletud parameetrid.

— Esimese etapi sõiduki tootja võib täiendavalt esitada komplektse või komplekteeritud sõidukiga seotud sisendparameetreid, mida saab kindlaks määrata juba selles algetapis. Sel juhul tuleb teave tootja (P235), tootja aadressi (P252), VIN-koodi (P238) ja kuupäeva (P239) kohta esitada nii esimese etapi sisendparameetrite kogumi kui ka täiendavate sisendparameetrite kogumi kohta.

— Vaheetapi tootja peab esitama komplektse või komplekteeritud sõiduki sisendparameetrid, mida saab kindlaks määrata selles etapis ja mis on tema vastutusel. Kui ajakohastatakse varasemas tootmisetapis esitatud parameetrit, tuleb täpsustada kogu parameetri seisund (näide: kui sõidukile lisatakse teine soojuspump, tuleb esitada mõlema süsteemi tehnoloogia). Vaheetapi tootja peab kõikidel juhtudel esitama teabe tootja (P235), tootja aadressi (P252), VIN-koodi (P238) ja kuupäeva (P239) kohta.

— Komplekteeritud sõiduki tootja peab esitama sisendparameetrid, mida saab kindlaks määrata selles etapis ja mis on tema vastutusel. Eelmistes tootmisetappides juba esitatud parameetrite ajakohastamise vajaduse korral kehtivad samad nõuded kui vaheetapi tootja kohta. Kõikidel juhtudel tuleb esitada teave tootja (P235), tootja aadressi (P252), VIN-koodi (P238), kuupäeva (P239) ja korrigeeritud tegeliku massi (P038) kohta. Vajalike modelleerimiste tegemiseks peab kõigi tootmisetappide koondandmekogum sisaldama kogu teavet, mis on loetletud komplektse sõiduki või komplekteeritud sõiduki veerus.

— Komplektse sõiduki etapiga seotud tootja peab esitama kõik sisendparameetrid. Teave tootja (P235), tootja aadressi (P252), VIN-koodi (P238) ja kuupäeva (P239) kohta tuleb esitada nii esimese etapi sisendparameetrite kui ka komplektse sõiduki sisendparameetrite kohta.

— Parameeter „VehicleDeclarationType“ (P293) märgitakse kõigis tootmisetappides, mis annavad komplektse või komplekteeritud sõiduki kohta loetletud mis tahes parameetri.







Tabel 1 Sisendparameetrid „Vehicle/General“ Parameetri nimi Parameter ID Tüüp Ühik Kirjeldus/viide Rasked veoautod Keskmise suurusega veoautod Rasked bussid (esimese etapi sõiduk) Rasked bussid (komplektne või komplekteeritud sõiduk) Manufacturer P235 token [-] X X X X Manufacturer Address P252 token [-] X X X X Model_CommercialName P236 token [-] X X X X VIN P238 token [-] X X X X date P239 date time [-] Sisendteabe ja sisendandmete loomise kuupäev ja kellaaeg. X X X X Legislative Category P251 string [-] Lubatud väärtused: „N2“, „N3“, „M3“. X X X X ChassisConfiguration P036 string [-] Lubatud väärtused: „Rigid Lorry“, „Tractor“, „Van“, „Bus“. X X X AxleConfiguration P037 string [-] Lubatud väärtused: „4 × 2“, „4 × 2F“, „6 × 2“, „6 × 4“, „8 × 2“, „8 × 4“, kus 4 × 2F tähistab esiveolist 4 × 2 sõidukit. X X X Articulated P281 boolean Vastavalt artikli 3 punktile 37. X CorrectedActualMass P038 int [kg] Vastavalt punkti 2 alapunktile 4 „Sõiduki korrigeeritud tegelik mass“. X X X TechnicalPermissibleMaximum LadenMass P041 int [kg] Vastavalt määruse (EL) 1230/2012 artikli 2 punktile 7. X X X X IdlingSpeed P198 int [1/min] Vastavalt punktile 7.1. Täiselektrisõiduki puhul ei ole sisend nõutav. X X X RetarderType P052 string [-] Lubatud väärtused: „None“, „Losses included in Gearbox“, „Engine Retarder“, „Transmission Input Retarder“, „Transmission Output Retarder“, „Axlegear Input Retarder“. „Axlegear Input Retarder“ – kohaldatakse ainult jõuseadme skeemi „E3“, „S3“, „S-IEPC“ ja „E-IEPC“ suhtes. X X X RetarderRatio P053 double, 3 [-] Kiirendussuhe vastavalt VI lisa tabelile 2. X X X AngledriveType P180 string [-] Lubatud väärtused: „None“, „Losses included in Gearbox“, „Separate Angledrive“. X X X PTOShafts Gear Wheels (1) P247 string [-] Lubatud väärtused: „none“, „only the drive shaft of the PTO“, „drive shaft and/or up to 2 gear wheels“, „drive shaft and/or more than 2 gear wheels“, „only one engaged gearwheel above oil level“, „PTO which includes 1 or more additional gearmesh(es), without disconnect clutch“. X PTOOther Elements (1) P248 string [-] Lubatud väärtused: „none“, „shift claw, synchroniser, sliding gearwheel“, „multi-disc clutch“, „multi-disc clutch, oil pump“. X CertificationNumberEngine P261 token [-] Kohaldatav üksnes juhul, kui komponent on sõidukis olemas. X X X CertificationNumberGearbox P262 token [-] Kohaldatav üksnes juhul, kui komponent on sõidukis olemas ja sertifitseeritud sisendandmed on esitatud. X X X CertificationNumberTorqueconverter P263 token [-] Kohaldatav üksnes juhul, kui komponent on sõidukis olemas ja sertifitseeritud sisendandmed on esitatud. X X X CertificationNumberAxlegear P264 token [-] Kohaldatav üksnes juhul, kui komponent on sõidukis olemas ja sertifitseeritud sisendandmed on esitatud. X X X CertificationNumberAngledrive P265 token [-] Tähendab sertifitseeritud ülekandeseadme lisaosa komponenti, mis on paigaldatud nurkülekande asukohale. Kohaldatav üksnes juhul, kui komponent on sõidukis olemas ja sertifitseeritud sisendandmed on esitatud. X X X CertificationNumberRetarder P266 token [-] Kohaldatav üksnes juhul, kui komponent on sõidukis olemas ja sertifitseeritud sisendandmed on esitatud. X X X Certification NumberAirdrag P268 token [-] Kohaldatav üksnes juhul, kui sertifitseeritud sisendandmed on esitatud. X X X AirdragModifiedMultistage P334 boolean [-] Sisend on nõutav kõikidel tootmisetappidel pärast õhutakistuse komponendi esimest sisestamist. Kui parameetri väärtuseks on märgitud „true“ ja sertifitseeritud õhutakistuse komponenti ei ole sisestatud, kohaldatakse modelleerimisvahendis standardväärtusi vastavalt VIII lisale. X Certification NumberIEPC P351 token [-] Kohaldatav üksnes juhul, kui komponent on sõidukis olemas ja sertifitseeritud sisendandmed on esitatud. X X X ZeroEmissionVehicle P269 boolean [-] Nagu määratletud artikli 3 punktis 15. X X X VocationalVehicle P270 boolean [-] Vastavalt määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktile 9. X NgTankSystem P275 string [-] Lubatud väärtused: „Compressed“, „Liquefied“. Asjakohane ainult sõidukite puhul, mille mootoritüüp on „NG PI“ või „NG CI“ (P193). Kui sõidukil on mõlema süsteemi kütusepaagid, märgitakse modelleerimisvahendi sisendina süsteem, mis sisaldab suurema energiaga kütust. X X X Sleepercab P276 boolean [-] X ClassBus P282 string [-] Lubatud väärtused: „I“, „I+II“, „A“, „II“, „II“, „III“, „B“ vastavalt ÜRO eeskirja nr 107 punktile 2. X NumberPassengersSeatsLowerDeck P283 int [-] Sõitjaistmete arv, välja arvatud juhi ja meeskonnaliikmete istmed. Kahekorruselise sõiduki puhul kasutatakse seda parameetrit alumise korruse sõitjaistmete arvu märkimiseks. Ühekorruselise sõiduki puhul kasutatakse seda parameetrit sõitjaistmete koguarvu märkimiseks. X NumberPassengersStandingLowerDeck P354 int [-] Registreeritud seisvate sõitjate arv. Kahekorruselise sõiduki puhul kasutatakse seda parameetrit alumise korruse registreeritud seisvate sõitjate arvu märkimiseks. Ühekorruselise sõiduki puhul kasutatakse seda parameetrit registreeritud seisvate sõitjate koguarvu märkimiseks. X NumberPassengersSeatsUpperDeck P284 int [-] Sõitjaistmete arv, välja arvatud juhi ja meeskonnaliikmete istmed kahekorruselise sõiduki ülemisel korrusel. Ühekorruselise sõiduki puhul märgitakse sisendina „0“. X NumberPassengersStandingUpperDeck P355 int [-] Registreeritud seisvate sõitjate arv kahekorruselise sõiduki ülemisel korrusel. Ühekorruselise sõiduki puhul märgitakse sisendina „0“. X BodyworkCode P285 int [-] Lubatud väärtused: „CA“, „CB“, „CC“, „CD“, „CE“, „CF“, „CH“, „CI“, „CJ“ vastavalt määruse (EL) 2018/585 I lisa C osa punktile 3. Sõidukikoodiga CX bussi raami puhul sisendit ei märgita. X LowEntry P286 boolean [-] „Madala sissepääsuga“ vastavalt I lisa punktile 1.2.2.3. X HeightIntegratedBody P287 int [mm] Vastavalt punkti 2 alapunktile 5. X VehicleLength P288 int [mm] Vastavalt punkti 2 alapunktile 8. X VehicleWidth P289 int [mm] Vastavalt punkti 2 alapunktile 9. X EntranceHeight P290 int [mm] Vastavalt punkti 2 alapunktile 10. X DoorDriveTechnology P291 string [-] Lubatud väärtused: „pneumatic“, „electric“, „mixed“. X Cargo volume P292 double, 3 [m3] Asjakohane ainult raami konfiguratsiooni „van“ puhul. X VehicleDeclarationType P293 string [-] Lubatud väärtused: „interim“, „final“. X VehicleTypeApprovalNumber P352 token [-] Kogu sõiduki tüübikinnituse number. Üksiksõiduki tüübikinnituse korral üksiksõiduki tüübikinnitusnumber. X X X ( 1 ) Kui jõuülekandega on ühendatud mitu jõuvõtuvõlli, teatatakse ainult selle komponent, mille puhul tekivad kriteeriumide „PTOShaftsGearWheels“ ja „PTOShaftsOtherElements“ korral suurimad kaod IX lisa punkti 3.6 kohaselt.







Tabel 2 Sisendparameetrid „Vehicle/AxleConfiguration“ rattatelje kohta Parameetri nimi Parameter ID Tüüp Ühik Kirjeldus/viide Rasked veoautod Keskmise suurusega veoautod Rasked bussid (esimese etapi sõiduk) Rasked bussid (komplektne või komplekteeritud sõiduk) Twin Tyres P045 boolean [-] X X X Axle Type P154 string [-] Lubatud väärtused: „VehicleNonDriven“, „VehicleDriven“. X X X Steered P195 boolean Ainult aktiivselt juhitavate telgede kohta märgitakse „steered“. X X X Certification NumberTyre P267 token [-] X X X

Tabelites 3 ja 3a on esitatud sisendparameetrite loetelud abiseadmete kohta. Tehnilised kirjeldused nende parameetrite määramiseks on esitatud IX lisas. „Parameter ID“ abil esitatakse III ja IX lisa parameetrite selge vastavus.







Tabel 3 Sisendparameetrid „Vehicle/Auxiliaries“ keskmise suurusega veoautode ja raskete veoautode jaoks Parameetri nimi Parameter ID Tüüp Ühik Kirjeldus/viide EngineCoolingFan/Technology P181 string [-] Lubatud väärtused: „Crankshaft mounted - Electronically controlled visco clutch“, „Crankshaft mounted - Bimetallic controlled visco clutch“, „Crankshaft mounted - Discrete step clutch“, „Crankshaft mounted - On/off clutch“, „Belt driven or driven via transm. - Electronically controlled visco clutch“, „Belt driven or driven via transm. - Bimetallic controlled visco clutch“, „Belt driven or driven via transm. - Discrete step clutch“, „Belt driven or driven via transm. - On/off clutch“, „Hydraulic driven - Variable displacement pump“, „Hydraulic driven - Constant displacement pump“, „Electrically driven - Electronically controlled“. SteeringPump/Technology P182 string [-] Lubatud väärtused: „Fixed displacement“, „Fixed displacement with elec. control“, „Dual displacement“, „Dual displacement with elec. control“, „Variable displacement mech. controlled“, „Variable displacement elec. controlled“, „Electric driven pump“, „Full electric steering gear“. Täiselektrisõiduki või hübriidelektrisõiduki puhul, mille jõuseadme konfiguratsioon vastavalt punktile 10.1.1 on „S“ või „S-IEPC“, on lubatud ainult väärtus „Electric driven pump“ või „Full electric steering gear“. Iga aktiivselt juhitava rattatelje kohta on nõutav eraldi kanne. ElectricSystem/Technology P183 string [-] Lubatud väärtused: „Standard technology“, „Standard technology - LED headlights, all“. PneumaticSystem/Technology P184 string [-] Lubatud väärtused: „Small“, „Small + ESS“, „Small + visco clutch“, „Small + mech. clutch“, „Small + ESS + AMS“, „Small + visco clutch + AMS“, „Small + mech. clutch + AMS“, „Medium Supply 1-stage“, „Medium Supply 1-stage + ESS“, „Medium Supply 1-stage + visco clutch“, „Medium Supply 1-stage + mech. clutch“, „Medium Supply 1-stage + ESS + AMS“, „Medium Supply 1-stage + visco clutch + AMS“, „Medium Supply 1-stage + mech. clutch + AMS“, „Medium Supply 2-stage“, „Medium Supply 2-stage + ESS“, „Medium Supply 2-stage + visco clutch“, „Medium Supply 2-stage + mech. clutch“, „Medium Supply 2-stage + ESS + AMS“, „Medium Supply 2-stage + visco clutch + AMS“, „Medium Supply 2-stage + mech. clutch + AMS“, „Large Supply“, „Large Supply + ESS“, „Large Supply + visco clutch“, „Large Supply + mech. clutch“, „Large Supply + ESS + AMS“, „Large Supply + visco clutch + AMS“, „Large Supply + mech. clutch + AMS“, „Vacuum pump“, „Small + elec. driven“, „Small + ESS + elec. driven“, „Medium Supply 1-stage + elec. driven“, „Medium Supply 1-stage + AMS + elec. driven“, „Medium Supply 2-stage + elec. driven“, „Medium Supply 2-stage + AMS + elec. driven“, „Large Supply + elec. driven“, „Large Supply + AMS + elec. driven“, „Vacuum pump + elec. driven“. Täiselektrisõidukite puhul on lubatud ainult väärtus „elec. driven“. HVAC/Technology P185 string [-] Lubatud väärtused: „None“, „Default“.







Tabel 3a Sisendparameetrid „Vehicle/Auxiliaries“ raskete busside jaoks Parameetri nimi Parameter ID Tüüp Ühik Kirjeldus/viide Rasked bussid (esimese etapi sõiduk) Rasked bussid (komplektne või komplekteeritud sõiduk) EngineCoolingFan/Technology P181 string [-] Lubatud väärtused: „Crankshaft mounted - Electronically controlled visco clutch“, „Crankshaft mounted - Bimetallic controlled visco clutch“, „Crankshaft mounted - Discrete step clutch 2 stages“, „Crankshaft mounted - Discrete step clutch 3 stages“, „Crankshaft mounted - On/off clutch“, „Belt driven or driven via transmission - Electronically controlled visco clutch“, „Belt driven or driven via transmission - Bimetallic controlled visco clutch“, „Belt driven or driven via transmission - Discrete step clutch 2 stages“, „Belt driven or driven via transmission - Discrete step clutch 3 stages“, „Belt driven or driven via transmission - On/off clutch“, „Hydraulic driven - Variable displacement pump“, „Hydraulic driven - Constant displacement pump“, „Electrically driven - Electronically controlled“ X SteeringPump/Technology P182 string [-] Lubatud väärtused: „Fixed displacement“, „Fixed displacement with elec. control“, „Dual displacement“, „Dual displacement with elec. control“, „Variable displacement mech. controlled“, „Variable displacement elec. controlled“, „Electric driven pump“, „Full electric steering gear“. Täiselektrisõiduki või hübriidelektrisõiduki puhul, mille jõuseadme konfiguratsioon vastavalt punktile 10.1.1 on „S“ või „S-IEPC“, on lubatud ainult väärtus „Electric driven pump“ või „Full electric steering gear“. Iga aktiivselt juhitava rattatelje kohta on nõutav eraldi kanne. X ElectricSystem/AlternatorTechnology P294 string [-] Lubatud väärtused: „conventional“, „smart“, „no alternator“. Üks kanne sõiduki kohta. Sisepõlemismootoriga sõiduki puhul on lubatud ainult väärtus „conventional“ või „smart“. Hübriidelektrisõiduki puhul, mille jõuseadme konfiguratsioon vastavalt punktile 10.1.1 on „S“ või „S-IEPC“, on lubatud ainult väärtus „no alternator“ või „conventional“. X ElectricSystem/SmartAlternatorRatedCurrent P295 integer [A] Eraldi kanne iga nutika generaatori kohta. X ElectricSystem/SmartAlternatorRatedVoltage P296 integer [V] Lubatud väärtused: „12“, „24“, „48“. Eraldi kanne iga nutika generaatori kohta. X ElectricSystem/SmartAlternator BatteryTechnology P297 string [-] Lubatud väärtused: „lead-acid battery – conventional“, „lead-acid battery –AGM“, „lead-acid battery – gel“, „li-ion battery - high power“, „li-ion battery - high energy“. Eraldi kanne iga aku kohta, mida laetakse nutika generaatorisüsteemiga. X ElectricSystem/SmartAlternator BatteryNominalVoltage P298 integer [V] Lubatud väärtused: „12“, „24“, „48“. Kui akud on jadakonfiguratsioonis (näiteks kaks 12 V seadet 24 V süsteemi jaoks), tuleb märkida ühe akuüksuse tegelik nimipinge (selles näites 12 V). Eraldi kanne iga aku kohta, mida laetakse nutika generaatorisüsteemiga. X ElectricSystem/SmartAlternator BatteryRatedCapacity P299 integer [Ah] Eraldi kanne iga aku kohta, mida laetakse nutika generaatorisüsteemiga. X ElectricSystem/SmartAlternatorCapacitorTechnology P300 string [-] Lubatud väärtused: „with DCDC converter“. Eraldi kanne iga kondensaatori kohta, mida laetakse nutika generaatorisüsteemiga. X ElectricSystem/SmartAlternatorCapacitorRatedCapacitance P301 integer [F] Eraldi kanne iga kondensaatori kohta, mida laetakse nutika generaatorisüsteemiga. X ElectricSystem/SmartAlternatorCapacitorRatedVoltage P302 integer [V] Eraldi kanne iga kondensaatori kohta, mida laetakse nutika generaatorisüsteemiga. X ElectricSystem/SupplyFromHEVPossible P303 boolean [-] X ElectricSystem/InteriorlightsLED P304 boolean [-] X ElectricSystem/DayrunninglightsLED P305 boolean [-] X ElectricSystem/PositionlightsLED P306 boolean [-] X ElectricSystem/BrakelightsLED P307 boolean [-] X ElectricSystem/HeadlightsLED P308 boolean [-] X PneumaticSystem/SizeOfAirSupply P309 string [-] Lubatud väärtused: „Small“, „Medium Supply 1-stage“, „Medium Supply 2-stage“, „Large Supply 1-stage“, „Large Supply 2-stage“, „not applicable“. Elektriliselt käitatava kompressori korral tuleb märkida „not applicable“. Täiselektrisõiduki puhul ei ole sisend nõutav. X PneumaticSystem/CompressorDrive P310 string [-] Lubatud väärtused: „mechanically“, „electrically“. Täiselektrisõiduki puhul on lubatud ainult väärtus „electrically“. X PneumaticSystem/Clutch P311 string [-] Lubatud väärtused: „none“, „visco“, „mechanically“. Täiselektrisõiduki puhul ei ole sisend nõutav. X PneumaticSystem/SmartRegenerationSystem P312 boolean [-] X PneumaticSystem/SmartCompressionSystem P313 boolean [-] Täiselektrisõiduki või hübriidelektrisõiduki puhul, mille jõuseadme konfiguratsioon vastavalt punktile 10.1.1 on „S“ või „S-IEPC“, ei ole sisend nõutav. X PneumaticSystem/Ratio Compressor toEngine P314 double, 3 [-] Elektriliselt käitatava kompressori korral tuleb märkida „0,000“. Täiselektrisõiduki puhul ei ole sisend nõutav. X PneumaticSystem/Air suspension control P315 string [-] Lubatud väärtused: „mechanically“, „electronically“. X PneumaticSystem/SCRReagent Dosing P316 boolean [-] X HVAC/SystemConfiguration P317 int [-] Lubatud väärtused: „0“ kuni „10“. Kui kliimaseadmesüsteem ei ole komplektne, märgitakse „0“. „0“ ei kohaldata komplektsete või komplekteeritud sõidukite puhul. X HVAC/ HeatPumpTypeDriverCompartmentCooling P318 string [-] Lubatud väärtused: „none“, „not applicable“, „R-744“, „non R-744 2-stage“, „non R-744 3-stage“, „non R-744 4-stage“, „non R-744 continuous“. Kliimaseadmesüsteemi konfiguratsioonide 6 ja 10 puhul tuleb toite tõttu sõitjateruumi soojuspumbalt märkida „not applicable“. X HVAC/ HeatPumpTypeDriverCompartmentHeating P319 string [-] Lubatud väärtused: „none“, „not applicable“, „R-744“, „non R-744 2-stage“, „non R-744 3-stage“, „non R-744 4-stage“, „non R-744 continuous“. Kliimaseadmesüsteemi konfiguratsioonide 6 ja 10 puhul tuleb toite tõttu sõitjateruumi soojuspu