1991L0226 — ET — 01.05.2004 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 27. märts 1991, teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (91/226/EMÜ) (EÜT L 103, 23.4.1991, p.5)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

27. märts 1991,

teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(91/226/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) koostöös Euroopa Parlamendiga, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: siseturu järkjärguliseks väljakujundamiseks tähtajaga 31. detsember 1992 tuleb vastu võtta meetmed; arvestades, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; tehnilised nõuded, millele teatavate kategooriate mootorsõidukid ja nende haagised peavad siseriiklike õigusaktide alusel vastama, käsitlevad muu hulgas teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteeme; kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; arvestades, et seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) ( 4 ), viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ ( 5 ), ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust; liiklusohutuse parandamist silmas pidades on tähtis, et kõik kõrgemate kaalukategooriate kaubaautod, mille valmistajakiirus ületab teatava piiri, oleksid vee pritsmete takistamiseks varustatud tõhusate porikaitsesüsteemidega; sellist tüüpi süsteemidele on soovitav luua üks, erinevatele sõidukitüüpidele sobiv jõudluskatse, mis parandaks olukorda märgatavalt; porikaitsevarustuste osa EMÜ tüübikinnitusel on arvesse võetud kahte praegu turul olevat seadmete tüüpi, st energiat neelavat tüüpi ja õhku/vett eraldavat tüüpi; arvestades, et kinnitatava seadme tüübist sõltuvalt on olnud vajalik võimaldada kahe erineva testi tegemist; praegu käimasolevate uurimuste, uuringute ja katsete valguses kehtestatakse jõudluskatse nende seadmetega varustatud sõidukitüüpidele nii pea kui võimalik; liikmesriigid peavad pöörama tähelepanu faktile, et pritsmete moodustumine sõltub ka teepinna omadustest, rehvi turvise mustrist ning sõiduki kiirusest ja aerodünaamilistest omadustest; mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab liikmesriikide poolt ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

1. Liikmesriigid peavad andma osa EMÜ tüübikinnituse igat tüüpi seadmele, edaspidi “porikaitsevarustus”, mis on ette nähtud vähendamaks pritsmete eemalepaiskumist liikuvate sõidukite rehvidelt, kui see vastab II lisas konstruktsiooni ja katsete kohta esitatud nõuetele ning arvestab I lisas esitatud mõistetega.

2. Osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida vajalikus ulatuses tootmisproovide vastavust kinnitatud tüübile. Sel eesmärgil peab liikmesriik rakendama IV lisa nõudeid.

Artikkel 2

Liikmesriigid annavad iga nende poolt vastavalt artiklile 1 kinnitatud porikaitsevarustuse tootjale või tootja volitatud esindajale II lisa 3. liites osutatud näidisele vastava osa EMÜ tüübikinnitusmärgi.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et mitte kasutada märke, mis tõenäoliselt tekitavad segadust vastavalt artiklile 1 tüübikinnituse saanud porikaitsevarustuste ja muude seadmete vahel.

Artikkel 3

Ükski liikmesriik ei tohi keelata porikaitsevarustuste turulelaskmist nende konstruktsiooni või jõudlusega seotud põhjustel, kui neil on olemas osa EMÜ tüübikinnitusmärk.

Sellest olenemata ei takista käesolev määrus liikmesriigil võtta meetmeid mitte lasta turule selliseid osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga porikaitsevarustust, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.

Kõnealune liikmesriik teatab võetud meetmetest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ja põhjendab oma otsust. Kohaldatakse ka artikli 5 sätteid.

Teise lõike järgi tuleb seadmeid pidada kinnitatud tüübile mittevastavaiks, kui ei ole järgitud II lisa nõudeid.

Artikkel 4

Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele tüübikinnitustunnistuste koopiad iga porikaitsevarustuse tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või mille korral nad tüübikinnituse andmisest keelduvad.

Artikkel 5

1. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevad asutused leiavad, et tüübikinnitusmärki kandvad porikaitsevarustused ei vasta selles liikmesriigis kinnitatud tüübile, siis võetakse vajalikud meetmed tagamaks, et kinnitatud tüübi tootmisnäidised ennistatakse. Nad informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis vajaduse korral võivad viia osa EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni.

Nimetatud pädevad asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt teate nõuetest kõrvalekaldumise kohta, võtavad samasugused meetmed.

2. Liikmesriigi pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest, edastades osa tüübikinnitustunnistuse koopia, millel peab olema allkiri, kuupäev ja suurte tähtedega kirjutatud tekst “EMÜ TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”, ning esitama iga sellise meetme põhjused.

3. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab väidetava nõuetest kõrvalekaldumise, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada. Sellest teavitatakse komisjoni. Vajadusel korraldab see lahenduse leidmiseks asjakohased arutelud.

Artikkel 6

Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus keelduda porikaitsevarustusele tüübikinnituse andmisest või see tühistada või keelata nende turulelaskmist või kasutamist peab sisaldama üksikasjalikke põhjusi. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamiseks ettenähtud tähtaegadest.

Artikkel 7

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduk – mistahes N-kategooria mootorsõiduk ja mistahes O-kategooria haagis, nagu on määratud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas.

Artikkel 8

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või keelata nende müüki, registreerimist, kasutuselevõtmist või kasutamist või sellest keelduda porikaitsesüsteemiga seotud põhjustel, kui need vastavad III lisas esitatud nõuetele ja kui porikaitsevarustused, millega sõidukid on varustatud, kannavad osa EMÜ tüübikinnitusmärki.

Artikkel 9

Muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.

Artikkel 10

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 10. aprilliks 1992. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

3. Kui liikmesriigid lõikes 1 esitatud normid vastu võtavad, peavad need sisaldama viidet käesolevale direktiivile või nende ametlikul avaldamisel peab kaasnema vastav viide. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 11

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISADE LOETELU







I LISA: Mõisted II LISA: Nõuded porikaitsevarustuste osa EMÜ tüübikinnituse kohta



1. liide: Katsed energiat neelavat tüüpi porikaitsevarustustele 2. liide: Katsed vett/õhku eraldavat tüüpi porikaitsevarustustele 3. liide: Osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidis 4. liide: Osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis III LISA: Sõidukitüübi EMÜ tüübikinnituse nõuded, mis on seotud porikaitsesüsteemide paigaldamisega



Liide: Sõidukitüübi EMÜ tüübikinnitustunnistuse lisa porikaitsesüsteemide paigaldamise kohta IV LISA: Toodangu vastavus Tootmise lõpetamine JOONISED: (1–9)









I LISA

MÕISTED

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. Porikaitsesüsteem porikaitsesüsteem – süsteem, mis on mõeldud liikuva sõiduki rehvide poolt ülespaisatud vee pihustumise vähendamiseks. Porikaitsesüsteem võib erinevatel juhtudel koosneda poritiivast, poripõlledest ja külgpõlledest koos porikaitsevarustusega.

2. Poritiib poritiib – jäik või pooljäik osa, mis on mõeldud liikuvate rehvide poolt ülespaisatud vee kinnipüüdmiseks ja maapinna poole suunamiseks. Poritiivad võivad osaliselt või täielikult moodustada lahutamatu osa sõiduki kerest või muudest osadest, näiteks koormaplatvormi alumisest osast.

3. Poripõll poripõll – painduv osa, mis on vertikaalselt paigaldatud ratta taha, šassii või koormapinna alumisele osale või poritiivale. Poripõll peab samuti vähendama ohtu, et rehvid ei tõstaks üles väikeseid esemeid, eriti kive, ja et need ei paiskuks üles või küljele teiste teekasutajate suunas.

4. Porikaitsevarustus porikaitsevarustus – osa porikaitsesüsteemist, mille koostisse võivad kuuluda: 4.1. Vee-/õhueraldi See osa on osa külgpõllest ja/või poripõllest, millest läbiliikuv õhk vähendab pihustatud vee eraldumist. 4.2. Energiasummuti See osa on osa poritiivast ja/või külgpõllest ja/või poripõllest, mis neelab pihustatud vee energiat, vähendades seeläbi pihustatud vee hulka.

5. Välimine külgpõll välimine külgpõll – osa, mis asub umbes vertikaaltasapinnal, mis on paralleelne sõiduki pikitasapinnaga. See võib olla osa poritiivast või sõiduki kerest.

6. Juhtrattad juhtrattad – rattad, mis on sõltuvad sõiduki roolisüsteemist.

7. Pöördetelg pöördetelg – telg, mida on võimalik keskpunkti ümber pöörata nii, et seda saab kirjeldada horisontaalse ringina. Käesolevas direktiivis peetakse pöörduvaks pöördeteljeks ja sellena käsitletakse telge, mis on varustatud juhtratastega.

8. Isejuhtivad rattad isejuhtivad rattad – rattad, mida ei käitata sõiduki rooliseadmega ja mis võivad maapinna tekitatud hõõrdumise tõttu pöörduda maksimaalselt 20° ulatuses.

9. Tõstetelg tõstetelg – telg, mida saab sõiduki tavalise kasutamise ajal teelt üles tõsta.

10. Koormamata sõiduk koormamata sõiduk – kerega (või ühe või enama vastava osaga) sõiduk, vajaduse korral koos jahutusvedeliku, määrdeainete, kütuse, tööriistade, varuratta ja juhiga, kelle mass on hinnanguliselt 75 kg.

11. Rehvi kontaktpind rehvi kontaktpind – maanteega (pinnaga) kokkupuutes olev rehvi osa, mis tagab haardumise.

12. Porikaitsevarustuse tüüp porikaitsevarustuse tüüp – seadmed, mis ei erine oluliste tunnuste poolest, arvestades järgmist: — heitmete vähendamiseks kasutatud füüsikaline põhimõte (vee-energia neelamine, vee-/õhueraldi), — materjalid, — kuju, — mõõtmed (sellises ulatuses, kus need võivad mõjutada materjali käitumist).









II LISA

NÕUDED PORIKAITSEVARUSTUSTE OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSE KOHTA

0. Üldnõuded

0.1. Porikaitsevarustused peavad olema konstrueeritud sellisel viisil, et nad töötavad normaalse kasutuse korral märgadel teedel korralikult. Peale selle ei tohi nad sisaldada struktuurilisi või valmistamisdefekte, mis võiksid kahjustada nende korralikku tööd.

1. Läbiviidavad katsed

1.1. Nende füüsikalisest tööpõhimõttest sõltuvalt tuleb porikaitsevarustustele teha 1. ja 2. liites kirjeldatud asjakohased katsed ja esitada tulemused, mida nõutakse nende liidete punktis 4.

2. Sõiduki osa EMÜ tüübikinnitustaotlus

2.1. Osa EMÜ tüübikinnitustaotluse porikaitsevarustuse tüübile esitab tootja või tema volitatud esindaja.

2.2. Iga tüübi jaoks tuleb taotlusega koos esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed ja materjalid: 2.2.1. Porikaitsevarustuse tehniline kirjeldus, milles on näidatud selle füüsikaline tööpõhimõte ja asjakohane katse, mille see peab läbima, kasutatud materjalid ja üks või mitu piisavalt detailset joonist sobivas mõõtkavas, mille abil on võimalik selle (või nende) tuvastamine. 2.2.2. Neli näidist: neist kolm katseteks ja neljas hilisemate kontrollimiste jaoks laboratooriumis säilitamiseks. Katselaboratoorium võib nõuda lisanäidiseid.

2.3. Märgised Iga näidis peab olema selgelt ja kustutamatult märgistatud kaubanime või kaubamärgi ja tüübitähisega ning sisaldama ala, mis on piisavalt suur osa EMÜ tüübikinnitusmärgi jaoks.

3. Osa EMÜ tüübikinnitus

3.0. Enne osa EMÜ tüübikinnituse andmiseks vajalikke menetlusi peab pädev asutus kontrollima, et tootjal oleksid tõhusad süsteemid toodangu vastavuse jälgimiseks.

3.1. Kui näidised, mis esindavad tüübikinnitust taotleva seadme tüüpi, läbivad 1. ja 2. liites kirjeldatud asjakohased katsed, antakse seda tüüpi porikaitsevarustusele osa EMÜ tüübikinnitus.

3.2. Igale EMÜ kinnitatud porikaitsevarustuse tüübile antakse osa tüübikinnitusnumber.

3.3. Igal käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse saanud porikaitsevarustusel peab olema osa EMÜ tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud nii, et see oleks kustutamatu ja kergesti loetav, isegi kui seade on sõidukile kinnitatud.

3.4. EMÜ tüübikinnitusmärk (mille näidis on esitatud 3. liites) koosneb: 3.4.1. väiketähte e ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/-tähed või eraldusnumber: 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalamaad, 6 – Belgia, 9 - Hispaania, 11 – Ühendkuningriik, 13 – Luksemburg, 18 – Taani, 21 – Portugal, EL – Kreeka ja IRL – Iirimaa ►A1 , 12 – Austria, 17 – Soome, 5 – Rootsi , ◄ ►A2 8 – Tšehhi Vabariik, 29 – Eesti, CY – Küpros, 32 – Läti, 36 – Leedu, 7 – Ungari, MT – Malta, 20 – Poola, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia ◄ ; 3.4.2. osa EMÜ tüübikinnitusnumbrist (vastavalt osa tüübikinnitustunnistusele, mille näidis on toodud 4. liites), mis asub ristküliku lähedal kas e-tähe all või sellest tähest vasakul või paremal. Numbrid osa tüübikinnitusnumbri sees asuvad e-tähega ühel pool ja on samas suunas. Rooma numbrite kasutamist osa tüübikinnitusnumbris tuleb vältida, et hoida ära segiajamist teiste sümbolitega; 3.4.3. tähest A või S, sõltuvalt sellest, kas seade on energiat neelavat tüüpi (A) või vett/õhku eraldavat tüüpi (S), asub mistahes kohas ristkülikust kõrgemal ja selle lähedal.









1. liide

Katsed energiat neelavat tüüpi porikaitsevarustustele

1. Põhimõte

Käesoleva katse eesmärk on mõõta seadme võimet kinni pidada vett, mis on suunatud selle vastu reast pihustitest. Katsekomplekt on mõeldud jäljendama tingimusi, milles seade sõidukile paigaldatult peab töötama, arvestades rehvi turvise poolt maast ülespaisatud vee hulka ja kiirust.

2. Varustus

Katsekomplekti kirjeldus on joonisel 8. Katsed tehakse seisva õhuga keskkonnas.

3. Protseduur

3.1. Kinnitada 500 (+ 0/– 5) mm laiune ja 750 mm kõrgune katsetatava seadme näidis katseseadme vertikaalraami külge, veendudes, et näidis asub täielikult koguja piirides ja et ükski takistus ei saa vett kõrvale juhtida ei enne ega ka pärast kokkupuudet seadmega.

3.2. Seada vee vooluhulgaks 0,675 (± 0,01) l/s ja kauguselt 500 (± 2) mm suunata näidisele horisontaalselt vähemalt 90 l vett (joonis 8).

3.3. Lasta veel nõrguda näidiselt kogujasse ja arvutada protsent (erinevus) kogutud vee hulga ja pihustatud vee hulga vahel.

3.4. Korrata katset viis korda ja arvutada kogutud vee hulga keskmine protsent.

4. Tulemused

4.1. Arvutatud keskmine kogutud vee protsent viie katse jooksul ei tohi olla väiksem kui 70 % seadmele suunatud vee kogusest.

4.2. Kui kogutud vee kõrgeim ja madalaim protsent erinevad keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, ei ole katse õnnestunud ja seda tuleb korrata. Kui ka teisel katsel erinevad kõrgeim ja madalaim tagasisaadud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja/või kui madalam väärtus ei rahulda punkti 4.1 nõudeid, on tüübikinnitus tagasi lükatud.

4.3. Kui seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi, tuleb punktides 3.1 ja 3.4 kirjeldatud protseduuri korrata kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi andnud asendites; punkti 4.2 nõuded jäävad kehtima. Iga katse tulemuste esitamisel kohaldatakse punkti 4.1 nõudeid.









2. liide

Katsed vett/õhku eraldavat tüüpi porikaitsevarustustele

1. Põhimõte

Katse on mõeldud määramaks poorse materjali efektiivsust kinni pidada vett, mida piserdatakse sellele suruõhu/vee pihustiga.

Katseks kasutatavad seadmed peavad simuleerima tingimusi, millesse materjal sõidukile paigaldatult satub, arvestades rehvi turvise poolt maast ülespaisatud vee hulka ja kiirust.

2. Varustus

2.1. Katsekomplekti kirjeldus on joonisel 9.

3. Protseduur

3.1. Kinnitada 305 × 100 mm näidis vertikaalselt katsekomplektile, kontrollida, et näidise ja ülemise painutatud plaadi vahele ei jääks vahet ja et kogumisalus oleks korralikult paigas. Pihusti paak täita täpselt ühe liitri veega ja paigutada see nii, nagu on joonisel kujutatud.

3.2. Pihusti peab olema reguleeritud järgmiselt: rõhk (pihustil): 5 bar + 10 %/– 0 % vooluhulk: 1 liiter minutis ± 5 sekundit pihustamine: ringikujuline, umbes 50 mm läbimõõduga 200 mm kaugusel näidisest, otsik 5 mm läbimõõduga.

3.3. Pihustada kuni veetolm kaob ja märkida üles kulunud aeg. Lasta 60 sekundi jooksul veel voolata näidiselt alusele ja mõõta kogutud vee ruumala. Mõõta pihusti paaki jäänud vee hulk. Arvutada pihustatud vee ruumala protsent kogutud vee ruumala suhtes.

3.4. Korrata katset viis korda ja arvutada kogutud vee hulga keskmine protsent. Enne iga katset kontrollida, et kogumisalus, pihusti paak ja mõõteanum oleksid kuivad.

3.5. Katse ajal peab välistemperatuur olema 21 (± 3) °C.

4. Tulemused

4.1. Arvutatud keskmine kogutud vee protsent viie katse lõpus ei tohi olla väiksem kui 85 % seadmele pihustatud vee kogusest.

4.2. Kui kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent erinevad keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, ei ole katse õnnestunud ja seda tuleb korrata. Kui ka teisel katsel erinevad kõrgeim ja madalaim tagasisaadud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja/või kui madalam väärtus ei rahulda punkti 4.1 nõudeid, on tüübikinnitus tagasi lükatud.

4.3. Kui seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi, tuleb punktides 3.1 ja 3.4 kirjeldatud protseduuri korrata asendis, mis annab kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi; punkti 4.2 nõuded jäävad kehtima. Iga katse tulemuste esitamisel kohaldatakse punkti 4.1 nõudeid.









3. liide

EMÜ tüübikinnitusmärgi näidis

Porikaitsevarustus, mis kannab ülaltoodud EMÜ tüübikinnitusmärki, on energiat neelavat tüüpi seade (A) tüübikinnitusnumbriga 148, mis on kinnitutud Hispaanias (e 9).

Kasutatud numbrid on esitatud üksnes näitena.









4. liide

OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS

[Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)]









III LISA

SÕIDUKITÜÜBI EMÜ TÜÜBIKINNITUSE NÕUDED, MIS ON SEOTUD PORIKAITSESÜSTEEMIDE PAIGALDAMISEGA

REGULEERIMISALA

0.1. Kõik N2-kategooria sõidukid maksimummassiga üle 7,5 tonni ja kõik N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukid peavad olema konstrueeritud ja/või varustatud porikaitsevarustustega sellisel viisil, et oleksid täidetud allpool esitatud nõuded.

0.2. Ülalesitatud, I lisa 4. jaos määratud porikaitsevarustustega seotud nõuded ei ole kohustuslikud šassiiga/kabiiniga sõidukitele, kereta sõidukitele, maastikusõidukitele (nagu on määratud direktiivis 70/156/EMÜ) või sõidukitele, mille korral porikaitsevarustuste olemasolu ei võimalda nende kasutamist. Kui niisugused seadmed nendele sõidukitele siiski paigaldatakse, peavad need vastama käesoleva direktiivi nõuetele.

EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

1.1. Taotluse sõidukitüübile porikaitsesüsteemide paigaldamisega seotud EMÜ tüübikinnituse saamiseks esitab sõiduki tootja või tema volitatud esindaja.

1.2. Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: 1.2.1. porikaitsesüsteemi tehniline kirjeldus ja üks või mitu piisavalt detailset joonist tuvastamiseks sobivas mõõtkavas.

1.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk, millele on paigaldatud selle porikaitsesüsteem.

EMÜ TÜÜBIKINNITUS

2. EMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse liites olevale näidisele vastav tunnistus.

ÜLDNÕUDED

3. Teljed

3.1. Tõsteteljed

Kui sõiduk on varustatud ühe või mitme tõsteteljega, peab porikaitsesüsteem allalastud telgede korral katma kõik rattad ja ülestõstetud telgede korral katma maaga kokkupuutes olevad rattad.

3.2. Pöördesillad

Kui sõiduk on varustatud pöördesillaga, peab porikaitsesüsteem vastama nõuetele, mis on esitatud käändteljepoltidele paigaldatud mittejuhitavatele ratastele. Kui seda ei ole paigaldatud kõnesolevale osale, peab see vastama juhtratastele esitatud nõuetele.

4. Välimise külgpõlle asend

4.1. Mittejuhitavate rataste korral ei tohi vahekaugus c rehvi välisseina puudutava pikitasandi (välja arvatud rehvikumerus maapinna lähedal) ja külgpõlle sisemise ääre vahel ületada 75 mm, välja arvatud juhul, kui punktides 7.2, 8.2 ja 9.2 määratletud külgpõlle sisemine ääre raadius on väiksem kui 1,0 R ning sellisel juhul ei tohi see ületada 100 mm (joonis 1).

4.2. Juhtrataste ja isejuhtivate rataste korral ei tohi vahekaugus c ületada 100 mm.

5. Sõiduki seisukord

Et kontrollida vastavust käesolevale direktiivile, peab sõiduk olema järgmises seisukorras:

a) see peab olema koormata ja rattad peavad olema otseasendis;

b) poolhaagiste korral peavad koormapinnad olema horisontaalsed;

c) rehvid peavad olema pumbatud nende normaalrõhuni.

6. Porikaitsesüsteemid

6.1. Porikaitsesüsteem peab vastama punktis 7 või 9 esitatud nõuetele.

6.2. Kere põranda või koormaplatvormi alumise osaga kaetud mittejuhitavate või isejuhtivate rataste porikaitsesüsteem peab vastama kas punktides 7 või 9 esitatud nõuetele või punktis 8 esitatud nõuetele.

ERINÕUDED

7. Juhtrataste või isejuhtivate rataste või mittejuhitavate ratastega varustatud telgedele esitatud nõuded, mis on seotud energiat neelavate porikaitsesüsteemidega.

7.1. Poritiivad

7.1.1. Poritiivad peavad katma rehvidest vahetult üles, ette ja taha jääva ala järgmisel viisil: a) kui ühe või mitme telje korral ületab vahekaugus d (joonis 4) naabertelgedele paigaldatud rehvide vahel 300 mm, peab eesmine äär (c) ulatuma ettepoole kuni jooneni o–z, kus nurk θ (teeta) võib juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud telgede korral olla maksimaalselt 30° ülalpool horisontaali ja mittejuhitavate ratastega telgede korral maksimaalselt 20° ülalpool horisontaali. Kõige tagumine äär (joonis 2) peab ulatuma alla niimoodi, et see on maksimaalselt 100 mm ülalpool ratta keset läbivat horisontaalset joont; b) kui mitme telje korral ei ületa vahekaugus d naabertelgedele paigaldatud rehvide vahel 300 mm, peab poritiib asetsema nii, nagu on näidatud joonisel 4a; c) poritiiva üldlaius q (joonis 1) peab olema piisav, et katta vähemalt kogu rehvi laiust b või kahe rehvi kogu laiust t paarisrataste korral, võttes arvesse tootja poolt etteantud ratta-/rehvikomplekti äärmisi mõõtmeid. Mõõtmed b ja t peavad olema mõõdetud rehvi keskme kõrguselt, jättes välja kõik rehvi seinal olevad märgised, ribid, kaitsevööd jne.

7.1.2. Poritiiva tagumise osa esikülg peab olema varustatud porikaitsevarustusega, mis vastab II lisa 1. liites esitatud tingimustele. See seade peab katma poritiiva sisekülje kõrguseni, mis on määratud läbi ratta keskme kulgeva sirgjoonega, mis lõikub horisontaaliga vähemalt 30° nurga all (joonis 3).

7.1.3. Kui paigaldatud poritiivad koosnevad mitmest osast, ei tohi need sisaldada ühtki ava, mis võimaldaks pritsmetel sõiduki liikumise ajal väljuda.

7.2. Välimised külgpõlled

7.2.1. Kui üksikute telgede või mitme telje korral ületab naabertelgedel olevate rehvide vaheline vahekaugus d 300 mm, ei või välimise külgpõlle alumine äär ratta keskmest mõõdetuna asuda kaugemal järgmistest vahekaugustest ja raadiustest (joonis 2):



a)Juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud teljed: Rv ≤ 1,5 R Esiservast (sõiduki esiosa suunas) (kaare ots c 30° nurga all) Tagumise ääreni (sõiduki tagaosa suunas) (kaare ots A 100 mm kaugusel) b)Mittejuhitavate ratastega varustatud teljed: Rv ≤ 1,25 R Esiservast (kaare ots c 20° nurga all) Tagumise ääreni (kaare ots A 100 mm kaugusel) kus R on sõidukile paigaldatud rehvi raadius ja Rv raadiusena väljendatud vahekaugus välimise külgpõlle alumisest äärest rehvi keskmeni.

7.2.2. Kui mitme telje korral ei ületa naabertelgedele paigaldatud rehvide vaheline vahekaugus d 300 mm, peavad telgede vahel asuvad välimised külgpõlled asuma punktis 7.2.1 määratud kaugustel ja ulatuma allapoole nii, et külgpõll oleks rataste keset läbivast horisontaalsest joonest maksimaalselt 150 mm kõrgemal, või nii, et nende alumiste äärte vaheline horisontaalne vahekaugus ei ületaks 60 mm (joonis 4a).

7.2.3. Välimise külgpõlle kõrgus peab kõikides ratta keset läbivates vertikaaljoone taga olevates punktides ületama 45 mm. Külgpõllede kõrgust võib selle joone ees astmeliselt vähendada.

7.2.4. Välimistes külgpõlledes või välimiste külgpõllede ja muude poritiiva osade vahel ei tohi olla ühtegi ava, mis võimaldaks pritsmetel sõiduki liikumise ajal väljuda.

7.3. Poripõlled

7.3.1. Põlle laius peab täitma punkti 7.1.1 alapunktis c väärtusele q esitatud nõudeid, välja arvatud juhul, kui põll on poritiiva sees; sellisel juhul peab see olema vähemalt rehvi turvisega võrdse laiusega.

7.3.2. Põlle asend peab olema vertikaalne.

7.3.3. Alumise serva maksimaalne kõrgus ei tohi ületada 200 mm (joonis 3). Kõige tagumise telje korral, kus välimise külgpõlle alumise serva radiaalkaugus Rv ei ületa sellele teljele paigaldatud rehvide raadiust, suurendatakse seda vahekaugust kuni 300 mm.

7.3.4. Poripõll ei tohi rehvi kõige tagumisest punktist horisontaalselt mõõdetuna olla kaugemal kui 300 mm.

7.3.5. Kui mitme telje korral on naabertelgedele paigutatud rehvide vaheline vahekaugus d vähem kui 250 mm, peavad poripõlledega varustatud olema ainult tagumised rattad. Kui naabertelgede rehvide vaheline vahekaugus d on vähemalt 250 mm, peab iga ratta taga olema poripõll (joonis 4b).

7.3.6. Poripõlled ei tohi 100 mm põlle laiuse korral 3 N jõu mõjul tahapoole painduda rohkem kui 100 mm; seda kohaldatakse punkti suhtes, mis asub 50 mm ülalpool põlle alumist serva.

7.3.7. Minimaalsete nõutavate mõõtmetega poripõlle osa kogu esikülg peab olema varustatud porikaitsevarustusega, mis vastab II lisa 1. liites esitatud nõuetele.

7.3.8. Poritiiva alumise tagumise ääre ja poripõllede vahel ei tohi olla ühtegi ava, mis võimaldaks pritsmetel sõiduki liikumise ajal väljuda.

7.3.9. Kui porikaitsevarustus vastab poripõlledega seotud nõuetele (punkt 7.3), ei nõuta lisaporipõlle.

8. Mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega varustatud telgede energiat neelavate porikaitsevarustustega seotud nõuded (vt punkt 6.2).

8.1. Poritiivad

8.1.1. Poritiivad peavad katma vahetult rehvi(de) kohal oleva ala. Nende eesmised ja tagumised ääred peavad ulatuma vähemalt rehvi(de) ülemist äärt puutuva horisontaaltasandini (joonis 5). Tagumise ääre võib siiski asendada poripõllega; sellisel juhul peab see ulatuma poritiiva (või samaväärse osa) ülemise osani.

8.1.2. Kogu poritiiva sisemine tagumine osa peab olema varustatud porikaitsevarustusega, mis vastab II lisa 1. liites esitatud nõuetele.

8.2. Välimised külgpõlled

8.2.1. Kui üksikute telgede või mitme telje korral on naaberrehvide vaheline vahekaugus vähemalt 250 mm, peab välimine külgpõll katma pinna, mis ulatub poritiiva alumisest osast ülemiseni kuni rehvi(de) kõrgeima punktiga puutuva sirgjooneni, mis asub rehvi esikülge puutuva vertikaaltasandi ja ratta/rataste taga asuva poritiiva või poripõlle vahel (joonis 5b). Mitme telje korral peab välimine külgpõll asuma iga ratta juures.

8.2.2. Välimise külgpõlle ja poritiiva sisemise osa vahel ei tohi olla ühtegi ava, mis võimaldaks pritsmetel väljuda.

8.2.3. Kui poripõllesid ei ole paigaldatud iga ratta taha (vt punkt 7.3.5), peab välimine külgpõll olema pidev poripõlle välimisest servast kuni esimesel teljel oleva rehvi kõige eesmise punktiga puutuva vertikaaltasandini (joonis 5a).

8.2.4. Kogu välimise külgpõlle sisepind, mille kõrgus peab olema vähemalt 100 mm, peab olema varustatud energiat neelava porikaitsevarustusega, mis vastab II lisa nõuetele.

8.3. Poripõlled

Need põlled peavad ulatuma poritiiva alumise osani ja vastama punktidele 7.3.1–7.3.9.

9. Juhtrataste ja mittejuhitavate ratastega varustatud telgede vett/õhku eraldavate porikaitsevarustustega seotud nõuded.

9.1. Poritiivad

9.1.1. Poritiivad peavad vastama punkti 7.1.1 alapunkti c nõuetele.

9.1.2. Üksiku või mitme telje poritiivad, kus naabertelgedel olevate rehvide vaheline vahekaugus ületab 300 mm, peavad vastama ka punkti 7.1.1 alapunkti a nõuetele.

9.1.3. Mitme telje korral, kus vahekaugus naabertelgedel olevate rehvide vahel ei ületa 300 mm, peavad poritiivad vastama ka joonisel 7 kujutatud näidisele.

9.2. Välimised külgpõlled

9.2.1. Välimiste külgpõllede alumised servad peavad olema varustatud vett/õhku eraldavate porikaitsevarustustega, mis vastavad II lisa nõuetele.

9.2.2. Kui üksiku või mitme telje korral ületab naabertelgedel olevate rehvide vaheline vahekaugus 300 mm, peavad välimisele külgpõllele paigaldatud porikaitsevarustuse alumisel serval alates ratta keskmest olema järgmised maksimaalsed mõõtmed ja raadiused (joonised 6 ja 7):



a)Juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud teljed: Rv ≤ 1,05 R esiservast (sõiduki esiosa suunas) (kaare ots c 30° nurga all) tagumise servani (sõiduki tagaosa suunas) (kaare ots A 100 mm kaugusel) b)Mittejuhitavate ratastega varustatud teljed: Rv ≤ 1,00 R esiservast (kaare ots c 20° nurga all) tagaservani (kaare ots A 100 mm kaugusel)



kus R = sõidukile paigaldatud rehvi raadius; Rv = radiaalkaugus välimise külgpõlle alumisest servast ratta keskmeni.

9.2.3. Kui mitme telje korral ei ületa naabertelgedel olevate rehvide vaheline vahekaugus 300 mm, peavad telgede vahel asuvad välimised külgpõlled vastama punktis 9.1.3 määratud nõuetele ja ulatuma allapoole nii, et need oleksid ratta keset läbivast horisontaalsest sirgjoonest maksimaalselt 100 mm kõrgemal (joonis 7).

9.2.4. Välimise külgpõlle kõrgus peab kõikides ratta keset läbivates vertikaaljoone taga olevates punktides ületama 45 mm. Seda kõrgust võib vertikaaljoone ees astmeliselt vähendada.

9.2.5. Välimistes külgpõlledes või välimiste külgpõllede ja muude poritiiva osade vahel ei tohi olla ühtegi ava, mis võimaldaks pritsmetel väljuda.

9.3. Poripõlled

9.3.1. Poripõlled peavad: a) vastama punktile 7.3 (joonis 3); või b) vastama punktidele 7.3.1, 7.3.2, 7.3.5, 7.3.8 ja 9.3.2 (joonis 6).

9.3.2. II lisa 2. liites esitatud nõudmistele vastavad porikaitsevarustused peavad olema paigaldatud punkti 9.3.1 alapunktis b mainitud poripõlledele vähemalt kogu serva ulatuses. 9.3.2.1. Porikaitsevarustuse alumine serv ei tohi olla maapinnast kõrgemal rohkem kui 200 mm. 9.3.2.2. Porikaitsevarustus peab olema vähemalt 100 mm kõrge. 9.3.2.3. Peale porikaitsevarustust sisaldava alumise osa ei tohi punkti 9.3.1 alapunktis b mainitud poripõll 100 mm põlle laiuse korral 3 N jõu mõjul tahapoole painduda rohkem kui 100 mm; seda mõõdetakse poripõlle ja tööasendis porikaitsevarustuse lõikejoonel ning kohaldatakse punkti suhtes, mis asub 50 mm ülalpool põlle alumist serva.

9.3.3. Poripõll ei tohi horisontaalselt mõõdetuna rehvi kõige tagumisest punktist olla rohkem kui 200 mm kaugusel.









Liide

NÄIDIS

[Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm)]

SÕIDUKITÜÜBI EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE LISA PORIKAITSESÜSTEEMIDE PAIGALDAMISE KOHTA

(Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 4 lõige 2 ja artikkel 10)









IV LISA

TOODANGU VASTAVUS

TOOTMISE LÕPETAMINE

1. Toodangu vastavus

1.1. Iga osa EMÜ tüübikinnitusmärki kandev porikaitsevarustus peab vastama kinnitatud tüübile. EMÜ tüübikinnitusmärgi välja andnud asutus säilitab ühe näidise, mida koos osa EMÜ tüübikinnitustunnistusega võib kasutada tuvastamaks, kas osa EMÜ tüübikinnitusmärki kandvad turustatavad seadmed vastavad kehtestatud nõuetele.

1.2. Seadme tüüp määratakse kindlaks koos osa EMÜ tüübikinnitustaotlusega esitatud näidise ja kirjeldavate dokumentide abil. Seadmed, mille omadused on identsed näidisseadmega ja mille teised osad ei erine näidisseadme vastavatest osadest, välja arvatud variandid, mis ei mõjuta käesolevas lisas mainitud omadusi, võib lugeda samasse tüüpi kuuluvateks.

1.3. Tootja kontrollib seadmeid regulaarselt garanteerimaks toodangu vastavust kinnitatud tüübile. Selleks peab tootja: — kas omama võimalust kasutada laboratooriumi, mis on piisavalt hästi varustatud põhiliste katsete tegemiseks, või — laskma toodangu vastavuse katseid teha atesteeritud laboratooriumis. Toodangu vastavuse katsete tulemused tuleb pädevatele asutustele ülevaatamise jaoks kättesaadavaks teha vähemalt üheks aastaks.

1.4. Pädevad asutused võivad teha ka pistelist kontrolli.

1.5. Toodangu vastavust kinnitatud tüübile tuleb kontrollida vastavalt II lisas esitatud tingimustele ja meetoditele. Osa tüübikinnituse andnud asutuste nõudmisel peab tootja katsete või vastavuse kontrolli eesmärgil nende käsutusse andma eelnevalt tüübikinnituse saanud tüüpi seadmed.

1.6. Seadmed loetakse nõuetele vastavaks, kui 10 juhuslikult valitud näidisest 9 vastavad II lisa 1. ja 2. liite 4. jao nõuetele.

1.7. Kui punktis 1.6 esitatud tingimused ei ole täidetud, tuleb kontrollida veel 10 juhuslikult valitud näidist. Kõigi tehtud mõõtmiste keskmine peab olema vastavuses II lisa 1. ja 2. liite 4. jao nõuetega ja kõik üksikud mõõtmised peavad olema vähemalt 95 % määratud väärtusest.

2. Tootmise lõpetamine

Kui osa EMÜ tüübikinnituse omanik on tootmise lõpetanud, peab ta sellest viivitamatult teatama pädevatele asutustele.









JOONISED

Joonis 1

Poritiiva (a) laius (q) ja külgpõlle (j) asend

Poznámka:

Numbrid viitavad vastavatele punktidele III lisas.

Joonis 2

Poritiiva ja välimise külgpõlle mõõtmed

Märkus:

1. Märgitud numbrid viitavad vastavatele punktidele III lisas.

2. T: poritiiva ulatus.

Joonis 3

Poritiiva ja poripõlle asend

Märkus:

Märgitud numbrid viitavad vastavatele punktidele III lisas.

Joonis 4

Juhtrataste või isejuhtivate või mittejuhitavate rataste poritiivad ja välimised külgpõlled

a) Mitme telje poritiibade ja välimiste külgpõllede mõõtmed

Märkus:

1. Märgitud numbrid viitavad vastavatele punktidele III lisas.

2. T: poritiiva ulatus.

b) Mitme telje porikaitsevarustuste asend

Märkus:

Numbrid on seotud vastavate punktidega III lisas.

Joonis 5

Skeem mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral kasutatava energiat neelava porikaitsevarustusega varustatud porikaitsesüsteemi komplekti kohta

(III lisa – punktid 6.2 ja 8)

a) Mitu telge, kus kaugus rehvide vahel on vähem kui 250 mm

b) Üksikud teljed või mitu telge, kus kaugus rehvide vahel on vähemalt 250 mm

Joonis 6

Skeem juhtrataste, mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral kasutatava vett/õhku eraldava porikaitsevarustusega varustatud porikaitsesüsteemi komplekti kohta

Märkus:

1. Numbrid on seotud vastavate punktidega III lisas.

2. T: poritiiva ulatus

Joonis 7

Skeem maksimaalselt 300 mm rehvidevahelise kaugusega mitme telje korral kasutatavate porikaitsevarustustega (poritiib, poripõll, välimine külgpõll) varustatud porikaitsesüsteemi komplekti kohta

Märkus:

1. Numbrid on seotud vastavate punktidega III lisas.

2. T: poritiiva ulatus.

Joonis 8

Katsekomplekt energiat neelavatele porikaitsevarustustele

(Vt II lisa 1. liide)

Märkus:

A = veevarustus pumbast.

B = vool kogumispaagi suunas.

C = koguja sisemõõtmed: pikkus 500 (+ 5/– 0) mm ja laius 75 (+ 2/– 0) mm.

D = õhukese seinaga 54 mm läbimõõduga toru.

E = kujutatud viisil radiaalselt puuritud 12 ava, läbimõõt 1,68 (+ 0,025/– 0) mm.

F = 500 (+ 0/– 5) mm laiune katsetatav näidis.

Kõik joonmõõtmed on antud millimeetrites.

Joonis 9

Katsekomplekt vett/õhku eraldavatele porikaitsevarustustele

(vt II lisa 2. liide)