02013R0149 — ET — 29.11.2022 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 149/2013, 19. detsember 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliirigukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 052 23.2.2013, lk 11)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 149/2013,

19. detsember 2012,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliirigukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega

(EMPs kohaldatav tekst)







I

PEATÜKK

ÜLDOSA

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kaudne klient” – kliiriva liikme kliendi klient;

▼M1

b) „kaudne kliirimiskord” – kaudse kliirimise teenuste osutajate ja saajate vaheline lepinguline suhe, kui teenuseid osutab klient, kaudne klient või teine kaudne klient;

▼B

c) „kinnitus” – börsiväliste tuletislepingute kõiki tingimusi käsitleva vastaspoolte lepingu dokumentatsioon;

▼M1

d) „teine kaudne klient” – kaudse kliendi klient;

e) „kolmas kaudne klient” – teise kaudse kliendi klient.

▼B







II

PEATÜKK

KAUDNE KLIIRIMISKORD

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõige 4)

▼M1

Artikkel 2

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele klientide poolt

1. Klient võib osutada kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; b) klient osutab kaudse kliirimise teenuseid mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused; c) kliiriv liige on nõustunud käesoleva lõike punktis b osutatud üldtingimustega.

2. Lõikes 1 osutatud klient ja kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi: a) lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; b) kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kaudsel kliendil kliiriva liikme ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid.

Kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

3. Keskne vastaspool ei takista kaudses kliirimiskorras kokku leppimist mõistlikel kaubanduslikel tingimustel.

Artikkel 3

Kesksete vastaspoolte kohustused

1. Keskne vastaspool avab artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja hoiab neid vastavalt kliiriva liikme taotlusele.

2. Keskne vastaspool, kes hoiab kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, nagu on osutatud artikli 4 lõike 4 punktis b, säilitab iga kaudse kliendi positsioonide andmeid eraldi, arvutab iga kaudse kliendi puhul lisatagatise ja kogub nende lisatagatiste summasid brutoarvestuses, lähtudes artikli 4 lõikes 3 osutatud teabest.

3. Keskne vastaspool teeb kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada keskse vastaspoole vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu suhtes, ning jälgib ja juhib neid.

Artikkel 4

Kliirivate liikmete kohustused

1. Kliiriv liige, kes osutab kaudse kliirimise teenuseid, teeb seda mõistlikel kaubanduslikel tingimustel ja avalikustab kõnealuste teenuste osutamise üldtingimused.

Esimeses lõigus osutatud üldtingimused hõlmavad minimaalseid rahalisi vahendeid ja tegevussuutlikkuse nõudeid kaudse kliirimise teenuseid osutavatele klientidele.

2. Kaudse kliirimise teenuseid osutav kliiriv liige avab vastavalt kliendi taotlusele vähemalt järgmised kontod ja hoiab neid: a) esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel; b) esindajakonto varade ja positsioonidega, mida klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, mille puhul kliiriv liige tagab, et kaudse kliendi positsioonidega ei tasaarvestata muu kaudse kliendi positsioone ja et kaudse kliendi varasid ei saa kasutada muu kaudse kliendi positsioonide katmiseks.

3. Kliiriv liige, kes hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol varasid ja positsioone mitme kaudse kliendi nimel ja arvel, esitab kesksele vastaspoolele iga päev kogu teabe, mida on vaja, et keskne vastaspool saaks teha kindlaks iga kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad positsioonid. See teave põhineb artikli 5 lõikes 4 osutatud teabel.

4. Kaudse kliirimise teenuseid osutav kliiriv liige avab vastavalt kliendi taotlusele keskses vastaspooles vähemalt järgmised kontod ja hoiab neid: a) lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis a osutatud kontol; b) lahus hoitud konto, mis on nähtud ette ainult iga kliendi kaudsete klientide selliste varade ja positsioonide hoidmiseks, mida kliiriv liige hoiab lõike 2 punktis b osutatud kontol.

5. Kliiriv liige kehtestab menetlused, mida kohaldatakse juhul, kui kaudse kliirimise teenuseid osutav klient jätab oma kohustused täitmata.

6. Kliiriv liige, kes hoiab kaudsete klientide varasid ja positsioone artikli 2 lõikes a osutatud kontol a) tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, ning hõlmavad üksikasjalikke menetlusi kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks; b) tagastab kohe pärast kliendi kohustuste täitmata jätmisega seotud rikkumismenetluse lõpule viimist kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu.

7. Kliiriv liige, kes hoiab kaudsete klientide varasid ja positsioone artikli 2 lõikes b osutatud kontol a) lisab lõikes 5 osutatud menetlustesse i) sammud selliste varade ja positsioonide ülekandmiseks muule kliendile või kliirivale liikmele, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel; ii) sammud igale kaudsele kliendile selle varade ja positsioonide likvideerimise jaotise maksmiseks; iii) üksikasjalik menetlus kaudsete klientide teavitamiseks asjaolust, et klient jättis oma kohustused täitmata, ja ajast, mis eeldatavasti kulub kõnealuste kaudsete klientide varade ja positsioonide likvideerimiseks; b) võtab lepingulise kohustuse algatada menetlused, et kanda varad ja positsioonid, mida kohustused täitmata jätnud klient hoiab oma kaudsete klientide nimel ja arvel, kaudsete klientide taotlusel ja kohustused täitmata jätnud kliendi nõusolekut vajamata üle muule kliendile või kliirivale liikmele, kelle kohustused täitmata jätnud kliendi asjaomased kaudsed kliendid on määranud. Kõnealune muu klient või kliiriv liige on kohustatud need varad ja positsioonid vastu võtma ainult juhul, kui ta on eelnevalt sõlminud asjaomaste kaudsete klientidega sellekohase lepingu; c) tagab, et lõikes 5 osutatud menetlused võimaldavad kõnealused varad ja positsioonid kiiresti pärast kliendi kohustuste täitmata jätmist likvideerida, sealhulgas varade ja positsioonide likvideerimine keskse vastaspoole tasandil, juhul kui punktis b osutatud ülekanne ei ole mingil põhjusel kaudses kliirimiskorras eelnevalt kindlaks määratud ülekandeperioodil toimunud; d) võtab pärast kõnealuste varade ja positsioonide likvideerimist lepingulise kohustuse algatada menetlused igale kaudsele kliendile likvideerimisjaotise maksmiseks; e) tagastab kohe kliendile kaudsete klientide arvel ja nimel summad, mis ollakse pärast varade ja positsioone likvideerimist temale võlgu, juhul kui kliiriv liige ei ole suutnud kaudseid kliente kindlaks teha või igale kaudsele kliendile punktis d osutatud likvideerimisjaotist maksta.

8. Kliiriv liige teeb kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada tema vastupanuvõimet ebasoodsa turuarengu korral, ning jälgib ja juhib neid. Kliiriv liige kehtestab sisemenetlused tagamaks, et artikli 5 lõikes 8 osutatud teavet ei saa ärilisel otstarbel kasutada.

Artikkel 5

Klientide kohustused

1. Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele võimaluse valida vähemalt kontoliikide vahel, millele on osutatud artikli 4 lõikes 2, ning tagab, et kaudsed kliendid on täielikult teadlikud erinevatest segregatsiooni tasemetest ja iga kontoliigiga seotud riskidest.

2. Lõikes 1 osutatud klient määrab kaudsetele klientidele, kes ei ole kliendi määratud mõistliku aja jooksul endale kontoliiki valinud, ühe artikli 4 lõikes 2 osutatud kontodest. Klient teavitab kaudset klienti põhjendamatu viivituseta määratud kontoliigiga seotud riskidest. Kaudne klient võib igal ajal valida muu kontoliigi, esitades selleks kliendile kirjaliku taotluse.

3. Kaudse kliirimise teenust osutav klient säilitab eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab eristada tema varasid ja positsioone tema kaudsete klientide nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest.

4. Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, esitab klient kliirivale liikmele iga päev kogu teabe, mida on vaja, et kliiriv liige saaks teha kindlaks iga kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavad positsioonid.

5. Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient palub kliirival liikmel oma kaudsete klientide valiku põhjal avada keskses vastaspooles artikli 4 lõikes 4 osutatud kontod ja neid hoida.

6. Kaudse kliirimise teenuseid osutav klient annab kaudsetele klientidele piisavalt teavet, et nad saaksid kindlaks teha keskse vastaspoole ja kliiriva liikme, keda kasutati nende positsioonide kliirimiseks.

7. Kui kliiriv liige hoiab artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud kontol ühe või mitme kaudse kliendi varasid ja positsioone, lisab klient kaudsete klientidega kehtestatud kaudsesse kliirimiskorda kõik vajalikud tingimused tagamaks, et kliendi kohustuste täitmata jätmise korral võib kliiriv liige tagastada kaudsetele klientidele kiiresti selliste positsioonide ja varade likvideerimise jaotise, mida hoitakse kooskõlas artikli 4 lõikega 7 nende kaudsete klientide nimel ja arvel.

8. Klient annab kliirivale liikmele piisavalt teavet, et teha kindlaks olulised riskid, mis tulenevad kaudse kliirimise teenuste osutamisest ja mis võivad mõjutada kliiriva liikme vastupanuvõimet, ning jälgib ja juhib neid.

9. Klient kehtestab korra, millega tagatakse, et juhul, kui ta jätab oma kohustused täitmata, tehakse kogu teave, mis tal oma kaudsete klientide kohta on, sealhulgas artikli 5 lõikes 4 osutatud kaudsete klientide isikuandmed, kohe kliirivale liikmele kättesaadavaks.

▼M1

Artikkel 5a

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele kaudsete klientide poolt

1. Kaudne klient võib osutada teisele kaudsele kliendile kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui kaudse kliirimiskorra osalised vastavad ühele lõikes 2 sätestatud nõuetest, ja kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutus või investeerimisühing või üksus, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui see oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; b) kaudne klient ja teine kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi: i) artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; ii) kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on teisel kaudsel kliendil kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid; c) kliiriv liige hoiab teise kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol.

Punktis b osutatud kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

2. Lõike 1 kohaldamisel peavad kaudse kliirimiskorra osalised vastama ühele järgmistest nõuetest: a) kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; b) klient ja kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kliiriv liige ega teine kaudne klient ei kuulu sinna gruppi.

3. Kui kaudse kliirimiskorra on kehtestanud lõike 2 punktis a osutatud olukorras isikud, kohaldatakse a) artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige; b) artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient.

4. Kui kaudse kliirimiskorra on kehtestanud lõike 2 punktis b osutatud olukorras isikud, kohaldatakse a) artikli 4 lõikeid 5 ja 6 kliendi suhtes nii, nagu see klient oleks kliiriv liige; b) artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 kaudse kliendi suhtes nii, nagu see kaudne klient oleks klient.

Artikkel 5b

Nõuded kaudse kliirimise teenuste osutamisele teiste kaudsete klientide poolt

1. Teine kaudne klient võib osutada kolmandatele kaudsetele klientidele kaudse kliirimise teenuseid ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) kaudne klient ja teine kaudne klient on tegevusloaga krediidiasutused või investeerimisühingud või üksused, mis on asutatud kolmandas riigis ja mida juhul, kui need oleks asutatud liidus, käsitataks krediidiasutuse või investeerimisühinguna; b) kliiriv liige ja klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; c) kaudne klient ja teine kaudne klient kuuluvad samasse gruppi, kuid kolmas kaudne klient ei kuulu sinna gruppi; d) teine kaudne klient ja kolmas kaudne klient kehtestavad kirjalikult kaudse kliirimiskorra. Kaudne kliirimiskord sisaldab vähemalt järgmisi lepingulisi tingimusi: i) artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud üldtingimused; ii) teise kaudse kliendi kohustus täita kõik kohustused, mis on kolmandal kaudsel kliendil kaudse kliendi ees ja mis puudutavad kaudse kliirimiskorraga hõlmatud tehinguid; e) kliiriv liige hoiab kolmanda kaudse kliendi varasid ja positsioone artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud kontol.

Esimese lõigu punktis d osutatud kaudse kliirimiskorra kõik aspektid dokumenteeritakse selgelt.

2. Kui teised kaudsed liikmed osutavad kaudse kliirimise teenuseid vastavalt lõikele 1, kohaldatakse a) artikli 4 lõikeid 1, 5, 6 ja 8 nii kliendi kui ka kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliirivad liikmed; b) artikli 2 lõike 1 punkti b ning artikli 5 lõikeid 2, 3, 6, 8 ja 9 nii kaudse kliendi kui ka teise kaudse kliendi suhtes nii, nagu need oleksid kliendid.

▼B







III

PEATÜKK

ESMA TEAVITAMINE KLIIRINGUKOHUSTUSE RAAMES

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõige 1)

Artikkel 6

Teates esitatavad andmed

1. Kliiringukohustuse raames esitatav teade sisaldab järgmist teavet: a) börsiväliste tuletislepingute liigi tunnuskood; b) börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate börsiväliste tuletislepingute tunnusandmed; c) muu teave, mis kantakse avalikku registrisse vastavalt artiklile 8; d) mis tahes muud tunnused, mille alusel eristatakse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvaid börsiväliseid tuletislepinguid muudest asjaomasesse liiki mittekuuluvatest börsivälistest tuletislepingutest; e) tõendus asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimuste ning tegevusprotsesside standardimise astme kohta; f) andmed börsiväliste tuletislepingute liigi mahu kohta; g) andmed börsiväliste tuletislepingute liigi likviidsuse kohta; h) tõendus selle kohta, kas turuosalistele on kättesaadav õiglane, usaldusväärne ja üldiselt vastuvõetav hinnateave asjaomasesse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute kohta; i) tõendus selle kohta, kuidas kliiringukohustus mõjutab hinnateabe kättesaadavust turuosalistele.

2. Selleks et hinnata kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva või kuupäevi, sealhulgas selle võimalikku järk-järgulist kohaldamist ning vastaspoolte kategooriad, kelle suhtes kliiringukohustust kohaldatakse, esitatakse kliiringukohustusega seotud teates: a) andmed, mida on vaja, et hinnata börsiväliste tuletislepingute liigi eeldatavat mahtu, kui kohaldatakse kliiringukohustust; b) tõendus keskse vastaspoole suutlikkuse kohta tulla toime tuletislepingute liigi eeldatava mahuga kliiringukohustuse kohaldamise korral ning juhtida asjaomase börsivälise tuletislepingu liigi kliirimisest tulenevat riski, sealhulgas kliendi või kaudse kliendi kliirimiskorrast tulenevat riski; c) asjaomast liiki börsiväliste tuletislepingute turul tegutsevate ja eeldatavalt tegutsevate vastaspoolte liik ja arv kliiringukohustuse kohaldamise korral; d) selliste erinevate ülesannete loetelu, mis tuleb täita, et alustada kliirimist keskse vastaspoolega, ning iga ülesande täitmiseks vajalik aeg; e) teave asjaomast liiki börsiväliste tuletislepingute turul tegutsevate vastaspoolte riskijuhtimise ning õigus- ja tegevusvõime kohta kliiringukohustuse kohaldamise korral.

3. Börsiväliste tuletislepingute liigi ja sellesse kuuluva iga börsivälise tuletislepingu mahtu ja likviidsust käsitlevad andmed hõlmavad asjakohast turuteavet, sealhulgas ajaloolisi andmeid, hetkeandmeid, samuti mis tahes muutusi, mis peaksid aset leidma, kui börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, sealhulgas: a) tehingute arv; b) kogumaht; c) avatud kogupositsioon; d) tehingukorralduste sügavus, sealhulgas keskmine tehingukorralduste arv ja noteeringupäringute arv; e) hinnavahe suurus; f) likviidsusnäitajad halvenenud turutingimustes; g) likviidsusnäitajad rikkumismenetluse kohaldamise korral;

4. Lõike 1 punktis e osutatud teave asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimuste ning tegevusprotsesside standardimise astme kohta hõlmab börsiväliste tuletislepingute liigi ja sellesse kuuluva iga börsivälise tuletislepingu puhul päevase võrdlushinna andmeid, samuti selliste päevade arvu aastas, mille puhul võrdlushinda peetakse usaldusväärseks vähemalt viimase 12 kuu jooksul.







IV

PEATÜKK

SELLISTE BÖRSIVÄLISTE TULETISLEPINGUTE LIIKIDE KINDLAKSMÄÄRAMISE KRITEERIUMID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE KLIIRINGUKOHUSTUST

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõige 4)

Artikkel 7

ESMA hinnatavad kriteeriumid

1. Seoses asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimuste ning tegevusprotsesside standardimise astmega võtab ESMA arvesse järgmist: a) kas asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimused hõlmavad tavapäraseid õiguslikke dokumente, sealhulgas kliiringu raamlepingut, määratlusi, tüüptingimusi ja kinnitusi, mis kuuluvad lepingutingimustesse, mida vastaspooled tavaliselt kasutatavad. b) kas asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tegevusprotsesside puhul kohaldatakse automaatset kauplemisjärgset töötlemist ja lepingu kehtivusajal lepingut mõjutavaid sündmusi, mida juhitakse ühtsel viisil vastavalt vastaspoolte vahel laialdaselt kokkulepitud ajakavale.

2. Seoses asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi mahu ja likviidsusega võtab ESMA arvesse järgmist: a) kas keskse vastaspoole tagatised või finantsnõuded on proportsionaalsed riskiga, mida kliiringukohustusega kavatsetakse maandada; b) turumahu ja sügavuse stabiilsus seoses tootega aja jooksul; c) tõenäosus, et turu hajuvus jääb kliiriva liikme lepingujärgsete kohustuste täitmata jätmise korral piisavaks; d) tehingute arv ja väärtus.

3. Seoses asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi kohta õiglase, usaldusväärse ja üldiselt vastuvõetava hinnateabe kättesaadavusega võtab ESMA arvesse, kas asjaomasesse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute hinna täpseks kindlaksmääramiseks vajalik teave on turuosalistele hõlpsasti kättesaadav mõistlikel äritingimustel ja kas see oleks jätkuvalt hõlpsasti kättesaadav, kui asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes kohaldatakse kliiringukohustust.







V

PEATÜKK

AVALIK REGISTER

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 6 lõige 4)

Artikkel 8

ESMA registrisse kantavad andmed

1. Iga börsiväliste tuletislepingute liigi puhul, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, kantakse avalikku registrisse järgmised andmed: a) börsiväliste tuletislepingute varaliik; b) börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute tüüp; c) börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute alusvara; d) kui alusvara on finantsinstrument, märge selle kohta, kas alusavara on üksik finantsinstrument või emitent või indeks või portfell; e) muu alusvara puhul alusavara kategooria; f) börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute tinglik valuuta ja arveldusvaluuta; g) börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute tähtajad; h) börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute arvaldustingimused; i) börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute maksesageduse vahemik; j) asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tootetunnuskood; k) mis tahes muud tunnused, mille alusel eristatakse ühte asjaomasesse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvat lepingut teisest.

2. Keskse vastaspoole kohta, kellele on antud tegevusluba või keda on tunnustatud seoses kliiringukohustusega, kantakse ESMA avalikku registrisse järgmised andmed: a) tunnuskood vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1247/2012 ( 1 ) artiklile 3; b) täisnimi; c) asutamise riik; d) määruse (EL) nr 648/2012 artikli 22 kohaselt määratud pädev asutus.

3. Seoses kliiringukohustuse jõustumise kuupäevaga, sealhulgas igasuguse järkjärgulise rakendamisega, kantakse ESMA avalikku registrisse järgmised andmed: a) selliste vastaspoolte kategooriate tunnusandmed, kelle suhtes igat järkjärgulise rakendamise perioodi kohaldatakse; b) mis tahes muud tingimused, mis on ette nähtud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standarditega järkjärgulise rakendamise perioodi kohaldamiseks.

4. ESMA avalik register sisaldab viidet määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standarditele, mille kohaselt iga kliiringukohustus on kehtestatud.

5. Seoses keskse vastaspoolega, kelle kohta on pädev asutus saatnud ESMA-le teate, kantakse ESMA avalikku registrisse vähemalt järgmised andmed: a) keskse vastaspoole tunnused; b) teatatud börsiväliste tuletislepingute varaliik; c) börsiväliste tuletislepingute tüüp; d) teate saatmise kuupäev; e) teate saatnud pädeva asutuse tunnusandmed.







VI

PEATÜKK

LIKVIIDUSE KILLUSTUMINE

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 8 lõige 5)

Artikkel 9

Likviidsuse killustumise määratlemine

1. Likviidsuse killustumisena käsitatakse olukorda, kus kauplemiskohas osaleja ei saa teha tehingut ühe või mitme kõnealuses kauplemiskohas osalejaga, kuna puudub kliirimiskord, millele kõigil osalejatel on juurdepääs.

2. Keskse vastaspoole juurdepääs kauplemiskohale, mida juba teenindab teine keskne vastaspool, ei põhjusta likviidsuse killustumist kauplemiskohas, kui ilma vajaduseta kehtestada turul valitseva keskse vastaspoole kliirivate liikmete suhtes kohustust saada juurdepääsu taotleva keskse vastaspoole kliirivaks liikmeks, saavad kõik kauplemiskohas osalejad otseselt või kaudselt kliirida ühe järgmise kaudu: a) vähemalt üks ühine keskne vastaspool; b) keskse vastaspoole kehtestatud kliirimiskord.

3. Lõike 2 punktide a või b kohaste tingimuste täitmiseks ettenähtud kord kehtestatakse enne, kui juurdepääsu taotlev keskne vastaspool hakkab osutama kliirimisteenust asjaomases kauplemiskohas.

4. Juurdepääsu lõike 2 punktis a osutatud ühisele kesksele vastaspoolele võib tagada kahe või enama kliiriva liikme või kahe või enama kliendi või kaudse kliirimiskorra kaudu.

5. Lõike 2 punktis b osutatud kliirimiskorraga võib ette näha, et sellise turuosalise tehtud tehingud kantakse üle teise keskse vastaspoole kliirivatele liikmetele. Kuigi keskse vastaspoole juurdepääsuga kauplemiskohale ei pea kaasnema koostalitlusvõimet, võib asjaomaste kesksete vastaspoolte vahel sõlmitud ja asjaomase pädeva asutuse poolt heaks kiidetud koostalitluskokkulepet kasutada selleks, et täita nõuet juurdepääsuks ühisele kliirimiskorrale.







VII

PEATÜKK

FINANTSSEKTORIVÄLISED VASTASPOOLED

Artikkel 10

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 punkt a)

Kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millised börsivälised tuletislepingud objektiivselt vähendavad riske

1. Börsiväline tuletisleping vähendab objektiivselt mõõdetaval viisil finantssektorivälise vastaspoole või selle konsolideerimisgrupi äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riske, kui kõnealune tuletisleping ise või koosmõjus muude tuletislepingutega otse või tugeva korrelatsiooniga instrumentide kaudu vastab ühele järgmistest kriteeriumidest: a) börsiväline tuletisleping katab riske, mis tulenevad selliste varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtuse võimalikust muutusest, mida finantssektoriväline vastaspool või selle konsolideerimisgrupp omab, toodab, koostab, töötleb, osutab, ostab, kaubastab, rendib, müüb või saab või mille omamist, tootmist, koostamist, töötlemist, osutamist, ostmist, kaubastamist, rentimist, müümist või saamist ta oma tavapärase äritegevuse käigus põhjendatult eeldab; b) börsiväline tuletisleping katab riske, mis tulenevad sellisest võimalikust kaudsest mõjust punktis a osutatud varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtusele, mis on tingitud intressimäärade, inflatsioonimäärade, valuutakursside või krediidiriski kõikumisest; c) börsiväline tuletisleping vastab riskimaanduslepingu määratlusele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 ( 2 ) artikli 3 kohaselt vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele.

Artikkel 11

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 punkt b)

Kliirimiskünnised

Kliiringukohustuse raames kohaldatakse järgmisi kliirimiskünniseid:

a) 1 miljard eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste krediidituletislepingute puhul;

b) 1 miljard eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste aktsiatuletislepingute puhul;

c) 3 miljardit eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste intressimääratuletislepingute puhul;

d) 3 miljardit eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste valuutatuletislepingute puhul;

▼M2

e) 4 miljardit eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste kaubatuletislepingute ja muude kui punktides a–d osutatud tuletislepingute puhul.

▼B







VIII

PEATÜKK

NENDE BÖRSIVÄLISTE TULETISLEPINGUTE RISKIMAANDAMISMEETODID, MIDA EI KLIIRITA KESKSE VASTASPOOLEGA

Artikkel 12

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)

Õigeaegne kinnitamine

1. Finantssektori vastaspoolte või määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10 osutatud finantssektoriväliste vastaspoolte vahel sõlmitud börsiväline tuletisleping, mida ei kliirita keskse vastaspoolega, kinnitatakse võimaluse korral elektrooniliselt ning võimalikult kiiresti ja hiljemalt: a) krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud 28. veebruaril 2014 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks; b) krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud pärast 28. veebruari 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva tööpäeva lõpuks; c) lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud 31. augustil 2013 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva kolmanda tööpäeva lõpuks; d) lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2013 kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud), börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks; e) lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva tööpäeva lõpuks.

2. Börsiväline tuletisleping, mis on sõlmitud finantssektorivälise vastaspoolega, kellele ei ole osutatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10, kinnitatakse võimaluse korral elektrooniliselt ning võimalikult kiiresti ja hiljemalt: a) krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud 31. augustil 2013 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva viienda tööpäeva lõpuks; b) krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2013 kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud), börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva kolmanda tööpäeva lõpuks; c) krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks; d) lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud 31. augustil 2013 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva seitsmenda tööpäeva lõpuks; e) lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2013 kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud), börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva neljanda tööpäeva lõpuks; f) lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks.

3. Kui lõigetes 1 või 2 osutatud tehing sõlmitakse pärast kella 16.00 kohaliku aja järgi või erinevas ajavööndis asuva vastaspoolega, mistõttu ei ole võimalik saata kinnitust ettenähtud tähtajaks, saadetakse kinnitus võimalikult kiiresti ja hiljemalt ühe tööpäeva jooksul pärast lõigetes 1 või 2 sätestatud asjakohast tähtaega.

4. Finantssektori vastaspooltel on kehtestatud menetlus, mille kohaselt teatatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ ( 3 ) artikli 48 kohaselt määratud pädevale asutusele iga kuu lõigetes 1 ja 2 osutatud selliste kinnitamata tuletistehingute arv, mis on kehtinud üle viie tööpäeva.

Artikkel 13

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)

Portfellide vastavusse viimine

1. Börsiväliste tuletislepingute finantssektori ja finantssektorivälised vastaspooled lepivad iga vastaspoolega kirjalikult või muul samaväärsel elektroonilisel viisil kokku portfellide vastavusse viimise korra. Selline kord lepitakse kokku enne börsiväliste tuletislepingute sõlmimist.

2. Portfelli vastavusse viimise teostavad börsiväliste tuletislepingute vastaspooled üksteisega või pädev kolmas isik, keda on selleks nõuetekohaselt volitanud vastaspool. Portfelli vastavusse viimine hõlmab igale konkreetsele börsivälisele tuletislepingule omaseid peamisi kauplemistingimusi ning vähemalt iga lepingu hindamist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikele 2.

3. Selleks et aegsasti teha kindlaks mis tahes kõrvalekalded börsiväliste tuletislepingute olulistes tingimustes, sealhulgas tuletislepingu hindamisel, teostatakse portfellide vastavusse viimine: a) finantssektori vastaspoolte või määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10 osutatud finantssektoriväliste vastaspoolte puhul: i) igal tööpäeval, kui vastaspoolte vahel on 500 või rohkem kehtivat börsivälist tuletislepingut; ii) kord nädalas, kui vastaspoolte vahel on 51 kuni 499 kehtivat börsivälist tuletislepingut mis tahes ajal nädalas; iii) kord kvartalis, kui vastaspoolte vahel on 50 või vähem kehtivat börsivälist tuletislepingut mis tahes ajal kvartalis. b) finantssektoriväliste vastaspoolte puhul, kellele ei ole osutatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10: i) kord kvartalis, kui vastaspoolte vahel on rohkem kui 100 kehtivat börsivälist tuletislepingut mis tahes ajal kvartalis; ii) kord aastas, kui vastaspoolte vahel on 100 või vähem kehtivat börsivälist tuletislepingut.

Artikkel 14

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)

Portfellide tihendamine

Finantssektori ja finantssektorivälised vastaspooled, kellel on vastaspoolega sõlmitud 500 või rohkem kehtivat börsivälist tuletislepingut, mida ei kliirita keskselt, kehtestavad protseduurid, et korrapäraselt ja vähemalt kaks korda aastas analüüsida portfellide tihendamise võimalust, et vähendada oma vastaspoole krediidiriski ja teostada portfellide tihendamine.

Kui finantssektori või finantssektoriväline vastaspool leiab, et portfelli tihendamine ei ole asjakohane, peab ta suutma anda selle kohta asjaomasele pädevale asutusele mõistlikke ja asjakohaseid selgitusi.

Artikkel 15

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)

Vaidluste lahendamine

1. Finantssektori või finantssektorivälistel vastaspooltel on üksteisega börsiväliste tuletislepingute sõlmimisel üksikasjalikult kokku lepitud protseduurid ja protsessid, et a) teha kindlaks vaidlused, mis on seotud lepingute tunnustamise või hindamisega ja tagatise vahetamisega vastaspoolte vahel, ning registreerida need ja jälgida neid. Kõnealuste protseduuride kohaselt registreeritakse vähemalt ajavahemik, mil vaidlus on lahendamata, vastaspool ja vaidlusalune summa; b) lahendada vaidlused õigeaegselt eriprotsessi kaudu nende vaidluste korral, mida ei suudeta lahendada viie tööpäeva jooksul.

2. Finantssektori vastaspooled teavitavad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 48 kohaselt määratud pädevat asutust vastaspoolte vahelistest mis tahes vaidlustest, mis on seotud börsivälise tuletislepinguga, selle hindamisega või tagatise vahetamisega summas või väärtuses üle 15 miljoni euro ning kehtivusega vähemalt 15 tööpäeva.

Artikkel 16

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt b)

Turutingimused, mis takistavad turuhinnas hindamist

1. Turutingimused, mis takistavad börsivälise tuletislepingu turuhinnas hindamist, loetakse olemasolevaks järgmistel juhtudel: a) turg ei ole aktiivne; b) mõistlikke õiglase väärtuse hinnanguid on märkimisväärne arv ja erinevate hinnangute tõenäosust ei saa põhjendatult hinnata.

2. Börsiväliste tuletislepingute turgu ei loeta aktiivseks, kui noteeritud hinnad ei ole kergesti ja korrapäraselt kättesaadavad ning need ei kajasta tegelikke ja korrapäraselt tehtavaid turutehinguid turuväärtuse alusel.

Artikkel 17

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt b)

Mudelipõhise hindamise kasutamise kriteeriumid

Mudelipõhiseks hindamiseks kasutavad finantssektori või finantssektorivälised vastaspooled mudelit, mis:

a) hõlmab kõiki tegureid, mida vastaspooled võtaksid hinna määramisel arvesse, kusjuures kasutatakse võimalikult palju turuhinnas hindamise teavet;

b) on kooskõlas finantsinstrumentide hindamiseks heakskiidetud majandusmeetoditega;

c) on kalibreeritud ja valideerimiseks testitud, kasutades sama finantsinstrumendiga tehtud mis tahes jälgitavaid praegusi turutehinguid või mis tahes kättesaadavat jälgitavaid turuandmeid;

d) on sõltumatult valideeritud ja kontrollitud muu üksuse kui riski võtva üksuse poolt;

e) on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja heakskiidetud juhtorgani poolt nii sageli kui vajalik, pärast mis tahes olulist muutust ja vähemalt kord aastas. Kõnealuse heakskiitmise võib delegeerida komiteele.

Artikkel 18

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt c)

Pädevale asutusele esitatava grupisisest tehingut käsitleva teate üksikasjad

1. Pädevale asutusele esitatav grupisiseseid tehinguid käsitlev taotlus või teade on kirjalik ja hõlmab järgmist teavet: a) tehingu õiguslikud vastaspooled, sealhulgas nende tunnusandmed vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1247/2012 artiklile 3; b) äriõiguslikud suhted vastaspoolte vahel; c) teave vastaspoolte vaheliste lepinguliste suhete kohta; d) grupisisese tehingu kategooria, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 lõikes1 ja lõike 2 punktides a–d; e) selliste tehingute andmed, mille puhul taotleb vastaspool erandit, sealhulgas: i) börsiväliste tuletislepingute varaliik; ii) börsiväliste tuletislepingute tüüp; iii) alusvara liik; iv) tinglik valuuta ja arveldusvaluuta; v) lepingu kehtivusaegade vahemik; vi) arveldusviis; vii) eeldatav börsiväliste tuletislepingute arv, maht ja sagedus aastas.

2. Asjaomasele pädevale asutusele esitatava taotluse või teate osana esitab vastaspool ka täiendava teabe, millega tõendatakse, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigetes 6–10 sätestatud tingimused on täidetud. Tõendavad dokumendid hõlmavad dokumenteeritud riskijuhtimisprotseduuride koopiat, varasemaid tehinguandmeid, vastaspoolte vahel sõlmitud asjaomaste lepingute koopiat ja pädeva asutuse nõudel ka õiguslikku arvamust.

Artikkel 19

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt d)

ESMA-le esitatava grupisisesest tehingut käsitleva teate üksikasjad

1. Pädev asutus esitab grupisisest tehingut käsitleva teate ESMA-le kirjalikult: a) ühe kuu jooksul pärast teate saamist seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 7 või 9 kohase teatamisega; b) ühe kuu jooksul pärast otsuse esitamist vastaspoolele seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 8 või 10 kohaste pädeva asutuse otsustega.

2. ESMA-le esitatav teade hõlmab: a) artiklis 18 loetletud teavet; b) teavet selle kohta, kas otsus on positiivne või negatiivne; c) positiivse otsuse korral: i) kokkuvõtlik põhjendus selle kohta, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 7, 8, 9 või 10 kohased tingimused on täidetud; ii) teave selle kohta, kas erand on täielik või osaline seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 8 või 10 kohase teatamisega. d) Negatiivse otsuse korral: i) teave määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 7, 8, 9 või 10 kohaste tingimuste kohta, mis ei ole täidetud; ii) kokkuvõtlik põhjendus selle kohta, et asjaomased tingimused ei ole täidetud.

Artikkel 20

(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt d)

Teave avalikustatavate grupisiseste erandite kohta

Grupisiseste erandite kohta avalikustatakse järgmine teave:

a) tehingu õiguslikud vastaspooled, sealhulgas nende tunnusandmed vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1247/2012 artiklile 3;

b) vastaspoolte vahelised suhted;

c) kas erand on täielik või osaline;

d) selliste börsiväliste tuletislepingute tinglik koguväärtus, mille suhtes grupisisest erandit kohaldatakse.

Artikkel 21

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid 13, 14 ja 15 hakatakse kohaldama kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.