02013D0755 — ET — 01.01.2020 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B NÕUKOGU OTSUS 2013/755/EL, 25. november 2013, ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344 19.12.2013, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS 2013/755/EL,

25. november 2013,

ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta

(ÜMTde assotsieerimise otsus)







ESIMENE OSA

ÜLEMEREMAADE JA -TERRITOORIUMIDE EUROOPA LIIDUGA ASSOTSIEERIMIST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED







1.

Peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Eesmärk

1. Käesoleva otsusega kehtestatakse ülemeremaade ja -territooriumide (edaspidi „ÜMTd”) assotsieerimine Euroopa Liiduga (edaspidi „liit”), mis on ELi toimimise lepingu artiklil 198 põhinev partnerlus, et toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ja edendada ELi väärtusi ja standardeid kogu maailmas.

2. Assotsieerimises osalevad partnerid on liit, ÜMTd ja liikmesriigid, kellega ÜMTd on seotud (edaspidi „seotud liikmesriigid”).

Artikkel 2

Territoriaalne kohaldatavus

Assotsieerimist kohaldatakse kõikide ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ÜMTde suhtes.

Artikkel 3

Eesmärgid, põhimõtted ja väärtused

1. Liidu ja ÜMTde assotsieerimine põhineb ÜMTde, seotud liikmesriikide ja liidu ühistel eesmärkidel.

2. Assotsieerimisega taotletakse ELi toimimise lepingu artiklis 199 sätestatud üldeesmärkide täitmist, parandades ÜMTde konkurentsivõimet, tugevdades nende vastupanuvõimet, vähendades nende majanduslikku ja keskkonnaalast haavatavust ja edendades nende koostööd teiste partneritega.

3. Nende eesmärkide täitmiseks järgitakse assotsieerimisel vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabadustest kinnipidamise, õigusriigi, hea valitsemistava ja jätkusuutliku arengu aluspõhimõtteid, mida tunnustavad nii ÜMTd kui ka seotud liikmesriigid.

4. Käesolevas otsuses viidatud koostöövaldkondades ei diskrimineerita soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

5. Partnerid tunnustavad üksteise õigust kehtestada oma säästva arengu poliitika ja prioriteedid, määrata kindlaks oma keskkonna- ja töötajate kaitse nõuded ning kehtestada ja muuta asjaomaseid õigusakte ja poliitikat kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja kokkulepetega. Seejuures seavad nad eesmärgiks rangete keskkonna ja töötajate kaitse nõuete kehtestamise.

6. Käesoleva otsuse rakendamisel lähtuvad partnerid läbipaistvuse, subsidiaarsuse ja tõhususe juhtpõhimõtetest ning jätkusuutliku arengu kolmest põhitahust – majandus- ja sotsiaalareng ning keskkonnakaitse.

Artikkel 4

Assotsieerimise juhtimine

Assotsieerimist juhivad komisjon ja ÜMT ametiasutused ning vajaduse korral ka ÜMTga seotud liikmesriik vastavalt nende institutsioonilisele, seaduslikule ja finantsilisele pädevusele.

Artikkel 5

Ühishuvid, vastastikune täiendavus ja prioriteedid

1. Assotsieerimine moodustab ühist huvi pakkuvates küsimustes peetava poliitilise dialoogi ja koostöö raamistiku.

2. Esmatähtsaks peetakse koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu näiteks:

a) ÜMTde majanduse mitmekesistamine, sealhulgas nende edasine integreerimine maailma- ja piirkondliku majandusega;

b) keskkonda säästva majanduskasvu edendamine;

c) loodusvarade jätkusuutlik majandamine, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine ja nende jätkusuutlik kasutamine;

d) kliimamuutuste mõjuga kohanemine ja nende leevendamine;

e) suurõnnetuste ohu vähendamine;

f) teaduse, innovatsiooni ja teaduskoostöö edendamine;

g) ÜMTde ning nende naabrite ja teiste partnerite vaheliste sotsiaalsete, kultuurialaste ja majandussidemete edendamine.

3. Ühist huvi pakkuvates valdkondades tehtava koostöö eesmärk on edendada ÜMTde võimet toimida iseseisvalt ning arendada nende suutlikkust töötada välja, rakendada ja kontrollida lõikes 2 osutatud strateegiaid ja poliitikat.

Artikkel 6

Assotsieerimisest teavitamine

1. Omavaheliste suhete tugevdamiseks teavitavad EL ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest, eelkõige edendades ÜMTde ja nende liidusiseste partnerite ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ettevõtjate vahelisi sidemeid ja koostööd.

2. ÜMTd teevad jõupingutusi, et tugevdada ja edendada suhteid kogu liiduga. Liikmesriigid toetavad neid jõupingutusi.

Artikkel 7

Piirkondlik koostöö ja integratsioon ning koostöö teiste partneritega

1. Võttes arvesse käesoleva otsuse artiklit 3, on assotsieerimise eesmärk toetada ÜMTde osalemist asjaomastes rahvusvahelistes, piirkondlikes ja/või allpiirkondlikes koostööalgatustes ning ÜMTde piirkondlikku ja allpiirkondlikku integratsiooni vastavalt nende endi püüdlustele ning kooskõlas nende pädevate ametiasutuste kindlaks määratud eesmärkide ja prioriteetidega.

2. Sel eesmärgil ja võttes arvesse ÜMTde osalemist piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides, võivad liit ja ÜMTd teiste partneritega vahetada teavet ja häid tavasid, teha nendega muud laadi tihedat koostööd ning koordineerida oma tegevust nendega, kui see on asjakohane vastavalt rahvusvahelistele lepingutele.

3. Assotsieerimisega toetatakse liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas sätestatud koostöövaldkondades. Seda arvesse võttes on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide hulka kuuluvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikidega. Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit ELi rahastamisvahenditest rahastatavate koostööprogrammide koordineerimist ja nendevahelist sünergiat. Samuti püüab liit vajaduse korral assotsieerida ÜMTd dialoogiga, mida liit peab ÜMTde naaberriikidega, sõltumata sellest, kas tegemist on AKV riikidega või riikidega, mis ei ole AKV riigid, ning äärepoolseimate piirkondadega.

4. Toetus, mida antakse ÜMTde osalemiseks asjaomastes piirkondliku integratsiooni organisatsioonides, nähakse ette eelkõige järgmisele:

a) nende asjakohaste piirkondlike organisatsioonide ja institutsioonide suutlikkuse suurendamine, mille liikmeteks on ÜMTd;

b) piirkondlikud ja allpiirkondlikud algatused, nagu sektoripõhiste reformide poliitika eluviimine koostöövaldkondades, mis on kindlaks määratud käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas;

c) ÜMTde teadlikkuse suurendamine mõjust, mida piirkondlik integratsioon avaldab eri valdkondades;

d) ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames piirkondlike turgude arendamises;

e) ÜMTde ja nende naabrite vahelised piiriülesed investeeringud.

Artikkel 8

Osalemine Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustes

Käesoleva otsuse artikli 7 lõigete 1–3 kohaldamisel tähendavad koostööalgatused või koostöö teised vormid samuti seda, et ÜMTde valitsusasutused, piirkondlikud- ja allpiirkondlikud organisatsioonid, kohalikud ametiasutused ning vajaduse korral ka teised avaliku ja erasektori asutused või institutsioonid (sealhulgas avalike teenuste osutajad) võivad osaleda Euroopa territoriaalse koostöö rühmituses, tehes seda vastavalt koostöö eeskirjadele ja eesmärkidele, mis on sätestatud käesoleva otsusega ning määrusega (EÜ) nr 1082/2006 ning vastavalt korrale, mida kohaldatakse ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes.

Artikkel 9

Erirežiim

1. Assotsieerimisel võetakse arvesse, et ÜMTde majanduslik areng on ebaühtlane ja nad ei suuda ühtviisi ära kasutada kõiki artiklis 7 osutatud piirkondliku koostöö ja integratsiooni pakutavaid võimalusi.

2. Isoleeritud ÜMTde suhtes kehtestatakse erirežiim.

3. Selleks et isoleeritud ÜMTd saaksid ületada struktuurseid ja muid arengutakistusi, võetakse erirežiimi kehtestamisel, muu hulgas rahalise abi suuruse ja tingimuste kindlaksmääramisel, arvesse nende konkreetseid probleeme.

4. Isoleeritud ÜMTdena käsitatavate ÜMTde loetelu on esitatud I lisas.







2.

Peatükk

Koostöös osalejad

Artikkel 10

Üldine lähenemisviis

1. Assotsieerimine rajaneb ÜMTde, seotud liikmesriikide, komisjoni ning vajaduse korral ka Euroopa Investeerimispanga vahelisel laiapõhjalisel dialoogil ja konsulteerimisel ühist huvi pakkuvates küsimustes.

2. Vajaduse korral peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad selliste asutuste ja organitega nagu:

a) pädevad kohalikud ja muud avaliku sektori asutused;

b) majandus- ja sotsiaalpartnerid;

c) muud asjakohased organid, kes esindavad kodanikuühiskonda, keskkonnapartnereid ja valitsusväliseid organisatsioone, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid.

Artikkel 11

Koostöös osalejad

1. ÜMTde poolt osalevad koostöös:

a) ÜMTde valitsusasutused;

b) ÜMTde kohalikud ametiasutused;

c) avalike teenuste osutajad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu sotsiaal-, ettevõtlus-, tööandjate ja ametiühingute liidud ning kohalikud, riiklikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid;

d) piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid.

2. ÜMTdega seotud liikmesriigid teevad komisjonile lõike 1 punktides a ja b osutatud valitsusasutused ja kohalikud ametiasutused teatavaks kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist.

Artikkel 12

Valitsusväliste osalejate ülesanded

1. Valitsusvälised osalejad võivad osaleda koostööga seotud teabevahetuses ja konsulteerimises, eelkõige koostöö raames abi andmise ning projektide ja programmide ettevalmistamises ja rakendamises. Neile võib delegeerida kohalikke arengualgatusi toetavate projektide ja programmide finantsjuhtimise volitusi.

2. Valitsusvälised osalejad, kellel on õigus osaleda projektide ja programmide eelarve detsentraliseeritud täitmises, määratakse kindlaks ÜMT ametiasutuste, komisjoni ja seotud liikmesriigi vahelise kokkuleppega, arvestades asjaomast valdkonda ning osalejate erioskusi ja tegevusala. Kindlaksmääramine toimub igas ÜMTs artiklis 10 osutatud laiapõhjalise dialoogi ja konsulteerimise käigus.

3. Assotsieerimise eesmärk on aidata ÜMTdel tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioone, eelkõige nende asutamist ja arendamist, ning luua tingimused nende osalemiseks arengustrateegiate ja -programmide kujundamises, rakendamises ja hindamises.







3.

Peatükk

Assotsieerimise institutsiooniline raamistik

Artikkel 13

Dialoogi juhtpõhimõtted

1. Liit, ÜMTd ja nendega seotud liikmesriigid peavad korrapäraselt dialoogi, mis on igakülgne ja poliitiline.

2. Dialoogi peetakse ranges kooskõlas liidu, ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide institutsioonilise, õigusliku ja finantspädevusega. Dialoog on paindlik: see võib olla ametlik või mitteametlik ning seda peetakse asjakohasel tasemel ja asjakohases vormis artiklis 14 osutatud dialoogifoorumite kaudu.

3. Dialoog võimaldab ÜMTdel täielikult osaleda assotsieerimise rakendamises.

4. Dialoog keskendub muu hulgas assotsieerimise eesmärkide täitmise seisukohalt olulistele ühist või üldist huvi pakkuvatele konkreetsetele poliitilistele küsimustele.

Artikkel 14

Assotsieerimisfoorumid

1. Assotsieerimisega luuakse järgmised dialoogifoorumid:

a) ÜMTde ametiasutuste, liikmesriikide ja komisjoni esindajad kohtuvad igal aastal ÜMTde ja ühenduse vahelisel dialoogifoorumil (edaspidi „ÜMT ja ELi foorum”). Vajaduse korral kaasatakse ÜMT ja ELi foorumile Euroopa Parlamendi liikmed ning Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimate piirkondade esindajad;

b) komisjon, ÜMTd ja nendega seotud liikmesriigid korraldavad korrapäraselt kolmepoolseid konsultatsioone. Neid konsultatsioone korraldatakse vähemalt neli korda aastas komisjoni algatusel või ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide taotlusel;

c) assotsieerimise rakendamiseks moodustatakse ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide ning komisjoni kokkuleppel nõuandvaid töörühmi, mille laad oleneb käsitletavatest küsimustest. Need töörühmad võib kokku kutsuda komisjoni, liikmesriigi või ÜMT taotlusel. Töörühmad täiendavad ÜMT ja ELi foorumi ja/või kolmepoolsetel konsultatsioonidel tehtavat tööd ning neis peetakse tehnilisi arutelusid küsimustes, mis on ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide jaoks eriti olulised.

2. Komisjon on ÜMTde ja ELi foorumi, kolmepoolsete konsultatsioonide ja töörühmade eesistuja ning tagab neile sekretariaaditeenuste osutamise.







TEINE OSA

ASSOTSIEERIMISE RAAMES SÄÄSTVA ARENGU EDENDAMISEKS TEHTAVA KOOSTÖÖ VALDKONNAD







1.

Peatükk

Keskkonnaprobleemid, kliimamuutused ja suurõnnetuste ohu vähendamine

Artikkel 15

Üldised eesmärgid ja põhimõtted

Assotsieerimise raames võib teha koostööd keskkonna-, kliimamuutuste ja suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas selleks, et:

a) toetada ÜMTde jõupingutusi töötada välja ja rakendada poliitikat, strateegiaid, tegevuskavasid ja meetmeid;

b) toetada ÜMTde jõupingutusi ühineda piirkondlike võrgustike ja algatustega;

c) edendada loodusvarade säästvat kasutamist ja ressursitõhusust ning katkestada seos majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel ning

d) toetada ÜMTde jõupingutusi toimida piirkondlike keskuste või tippkeskustena.

Artikkel 16

Bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säästev majandamine ja säilitamine

Assotsieerimise raames võib teha koostööd bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säästva majandamise ja säilitamise valdkonnas selleks, et:

a) edendada uute mere- ja maismaakaitsealade loomist ja tõhustada nende majandamist, samuti selleks, et parandada olemasolevate kaitsealade majandamist;

b) edendada mere- ja maismaaressursside säästvat majandamist eesmärgiga kaitsta liike (eelkõige ohustatud, haavatavaid ja haruldasi liike), nende elupaiku ning ökosüsteemide toimimist väljaspool kaitsealasid;

c) tugevdada bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamist ja säästvat kasutamist: i) lahendades ökosüsteemi üldisi probleeme, nagu kliimamuutused, säilitades toimivaid ja vastupidavaid ökosüsteeme ning edendades kliimamuutustega kohanemisel ja nende leevendamisel keskkonda säästvat infrastruktuuri ja ökosüsteemidel põhinevaid lähenemisviise, mis paljudel juhtudel võimaldavad täita mitut eesmärki korraga; ii) tugevdades kohalikul, piirkondlikul ja/või rahvusvahelisel tasandil suutlikkust sidusrühmade (avaliku sektori asutused, maaomanikud, erasektor, teadlased ja kodanikuühiskonna organisatsioonid) vahelise teabe-, teadmiste ja hea tava vahetuse kaudu; iii) tugevdades kaitsealade ja muude alade looduskaitseprogramme ja nendega seotud tegevust; iv) laiendades teadmistebaasi ning täiendades muu hulgas ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste väärtuse mõõtmise alaseid teadmisi;

d) edendada ja toetada piirkondlikku koostööd eemärgiga lahendada probleeme, mis on seotud näiteks invasiivsete võõrliikide ja kliimamuutuste mõjuga;

e) töötada välja ressursside tugevdamise mehhanismid, sealhulgas nähes ette tasu ökosüsteemi teenuste osutamise eest.

Artikkel 17

Metsa säästev majandamine

Assotsieerimise raames metsa säästva majandamise valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata metsa säilitamise ja säästva kasutamise edendamist (sealhulgas metsa rolli erosiooni ja kõrbestumise vältimisel), metsastamist ning puiduekspordi haldamist.

Artikkel 18

Rannikualade integreeritud majandamine

Assotsieerimise raames võib teha koostööd rannikualade integreeritud majandamise valdkonnas selleks, et:

a) toetada jõupingutusi, mida ÜMTd teevad mere- ja rannikualade jätkusuutliku majandamise tõhustamiseks, töötades välja strateegilise ja tervikliku lähenemisviisi mere- ja rannikualade planeerimisele ja majandamisele;

b) kasutada selliste majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul nagu kalapüük ja vesiviljelus, turism, meretransport ja põllumajandus ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste ja inimtegevuse mõju.

Artikkel 19

Merendus

Assotsieerimise raames võib teha koostööd merenduse valdkonnas selleks, et:

a) süvendada dialoogi valdkonnas ühist huvi pakkuvates küsimustes;

b) edendada merendusteadmisi ja biotehnoloogiat ning ookeanienergiat, mereseiret, rannikualade majandamist ja ökosüsteemil põhinevat majandamist;

c) edendada terviklikke lähenemisviise rahvusvahelisel tasandil.

Artikkel 20

Kalavarude säästev majandamine

1. Assotsieerimise raames kalavarude säästva majandamise valdkonnas tehtav koostöö rajaneb järgmistel põhimõtetel:

a) kalavarude vastutustundlik majandamine ja vastutustundlikud püügitavad;

b) hoidutakse meetmetest ja tegevusest, mis on vastuolus kalavarude säästva kasutamise põhimõtetega;

c) ilma et see piiraks liidu ja ÜMTde vaheliste kehtivate või tulevaste kahepoolsete kalandusalaste partnerluslepingute kohaldamist, peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohaste artiklis 14 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta.

2. Lõikes 1 osutatud valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata järgmist:

a) hea tava, hea valitsemistava ja püügipiirkondade vastutustundliku majandamise aktiivne edendamine kalavarude kaitseks ja nende säästvaks majandamiseks; see hõlmab ka ühist huvi pakkuvaid kalavarusid ja kalavarusid, mida majandavad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid;

b) kalavarude kaitse alane dialoog ja koostöö muu hulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames tehtava koostöö tõhustamine. Dialoog ja koostöö hõlmab kontrolli- ja järelevalvekavasid ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist.

Artikkel 21

Säästev veemajandus

1. Liit ja ÜMTd võivad assotsieerimise raames säästva veemajanduse valdkonnas teha koostööd, mis hõlmab veepoliitikat ja institutsioonide väljaarendamist, veeressursside kaitset, olme-, tööstus- ja põllumajanduskasutuseks ette nähtud veevarustust maa- ja linnapiirkondades, veevarude loomist, jaotamist ja majandamist ning reovee käitlemist.

2. Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud ning mis on loodusõnnetuste poolt eriti haavatavad, et aidata parandada rahvastiku tervislikku seisundit ja suurendada tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse.

3. Koostöö tegemisel nendes valdkondades lähtutakse põhimõttest, et linna- ja maapiirkondades põhiliste vee- ja kanalisatsiooniteenuste laiendamine ei tohi kahjustada keskkonda.

Artikkel 22

Jäätmekäitlus

Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist, sealhulgas jäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu või teisi taaskasutamisprotsesse, nt jäätmete energiakasutust ja jäätmete kõrvaldamist.

Artikkel 23

Energia

Assotsieerimise raames säästva energia valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:

a) energia tootmist, energiajaotust ja juurdepääsu energiale, eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud säästva energia arendamist, edendamist, kasutamist ja salvestamist;

b) energiapoliitikat ja -regulatsiooni, eelkõige poliitika ja eeskirjade väljatöötamist, et muuta energiatariifid taskukohaseks ja jätkusuutlikuks;

c) energiatõhusust, eelkõige energiatõhususe standardite väljatöötamist ja rakendamist ning energiatõhususe meetmete rakendamist eri sektorites (tööstus, kaubandus, avalik sektor ja kodumajapidamised) ning nendega kaasnevaid haridus- ja teavitamismeetmeid;

d) transporti, eelkõige keskkonda säästvamate ühiskondlike ja isiklikuks kasutamiseks mõeldud transpordivahendite (hübriid-, elekter- ja vesinikkütusega sõidukid, samuti autode ühiskasutuse ja jalgrattalaenutuse kavad) arendamist, edendamist ja kasutamist;

e) linnaplaneerimist ja -ehitust, eelkõige rangete keskkonnakvaliteedi standardite ning linnaplaneerimise ja -ehituse energiatõhususnõuete edendamist ja rakendamist, ning

f) turismi, eelkõige ise end energiaga varustava (taastuvenergiapõhise) ja/või nn rohelise turismi infrastruktuuri edendamist.

Artikkel 24

Kliimamuutused

Assotsieerimise raames kliimamuutuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on toetada ÜMTde algatusi, mis hõlmavad kliimamuutuste leevendamist ja kohanemist kliimamuutuste negatiivsete mõjudega, ning see võib hõlmata:

a) kliimamuutustega kohanemiseks või kliimamuutuste negatiivsete mõjude leevendamiseks vajalike tõendite kogumist, peamiste riskide kindlakstegemist ning territoriaalsete, piirkondlike ja/või rahvusvaheliste meetmete ja kavade väljatöötamist;

b) kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise eesmärkide hõlmamist avaliku sektori poliitikasse ja strateegiatesse;

c) poliitika kujundamise ja rakendamise seisukohalt eriti oluliste statistiliste andmete ja näitajate väljatöötamist ja kindlaksmääramist ning

d) ÜMTde piirkondlikus ja rahvusvahelises dialoogis osalemise toetamist, misläbi tugevdatakse koostööd, sealhulgas teadmiste ja kogemuste vahetamist.

Artikkel 25

Suurõnnetuste ohu vähendamine

Assotsieerimise raames võib teha koostööd suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas selleks, et:

a) töötada välja või täiustada suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku süsteeme, sealhulgas infrastruktuure, ning suurõnnetuste tagajärgede leevendamiseks vajalikke ennustus- ja eelhoiatussüsteeme;

b) teha põhjalikke uuringuid ÜMTsid ja ÜMTde piirkondi ähvardava suurõnnetuste ohu ning ÜMTdes ja ÜMTde piirkondades olemas oleva suurõnnetustele reageerimise suutlikkuse kohta;

c) tugevdada kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku meetmeid;

d) parandada asjaomaste osalejate reageerimisvõimet ning nende tegevuse koordineerimist, tõhusust ja tulemuslikkust;

e) parandada elanike teavitamist suurõnnetuse ohust ja selle ärahoidmisest ning suurõnnetuste vältimist, nendeks valmisolekut ning neile reageerimist, pöörates erilist tähelepanu puudega inimeste erivajadustele;

f) tugevdada peamiste kodanikukaitses osalejate koostööd ning

g) edendada ÜMTde osalemist piirkondliku, Euroopa ja/või rahvusvahelise tasandi foorumitel, et tagada partneritevaheline korrapärasem teabevahetus ja tihedam koostöö suurõnnetuse korral.







2.

Peatükk

Juurdepääs

Artikkel 26

Üldised eesmärgid

1. Assotsieerimise raames juurdepääsu valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:

a) tagada ÜMTdele parem juurdepääs ülemaailmsetele transpordivõrkudele ning

b) tagada ÜMTdele parem juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale ja -teenustele.

2. Lõikes 1 osutatud raamistikus tehtav koostöö võib hõlmata:

a) tegevuspõhimõtteid ja institutsioonide väljaarendamist;

b) maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetransporti ning

c) sadamate ja lennujaamade laorajatisi.

Artikkel 27

Meretransport

1. Assotsieerimise raames meretranspordi valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on arendada ja edendada säästlike ja tõhusate meretransporditeenuste osutamist ÜMTdes ja see võib hõlmata:

a) majanduslikult ja kaubanduslikult kulutasuva hinnaga tõhusa kaubaveo edendamist;

b) ÜMTde ettevõtjate rahvusvahelistes mereveoteenustes osalemise soodustamist;

c) piirkondlike programmide edendamist;

d) kohaliku erasektori suuremat kaasamist mereveondusse ning

e) infrastruktuuri arendamist.

2. Liit ja ÜMTd edendavad meresõiduohutust, laevaperede turvalisust ja saastamise vältimist.

Artikkel 28

Lennutransport

Assotsieerimise raames lennutranspordi valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:

a) ÜMTde lennutranspordi ümberkorraldamist ja moderniseerimist;

b) ÜMTde lennutranspordi ettevõtlusalase elujõulisuse ja konkurentsivõime toetamist;

c) erasektori investeeringute ja osalemise edendamist ning

d) teadmiste ja hea ettevõtlustava vahetamise edendamist.

Artikkel 29

Lennutranspordi ohutus

Assotsieerimise raames lennutranspordi ohutuse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on aidata ÜMTdel täita asjaomaseid rahvusvahelisi standardeid ja see võib muu hulgas hõlmata:

a) lennuliikluse ohutussüsteemide rakendamist;

b) lennujaamades turvameetmete rakendamist ja tsiviillennundusasutuste suutlikkuse suurendamist nende vastutusalas toimuva tegevuse ohutuse tagamisel ning

c) infrastruktuuri ja inimressursside arendamist.

Artikkel 30

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenused

Assotsieerimise raames info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on stimuleerida ÜMTdes innovatsiooni ja majanduskasvu ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtete olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada ÜMTde regulatiivset suutlikkust ning selle raames võib toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiavõrkude ja -teenuste osutamise laiendamist järgmiste meetmetega:

a) prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset;

b) dialoog infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste küsimuste valdkonnas;

c) teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes;

d) info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö ning info- ja sidetehnoloogial põhineva teadusinfrastruktuuri edendamine;

e) teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades.







3.

Peatükk

Teadus ja innovatsioon

Artikkel 31

Teadus- ja innovatsioonikoostöö

Assotsieerimise raames teaduse ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust, tehnoloogiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, eesmärgiga toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ning edendada ÜMTde rolli piirkondlike keskuste ja tippkeskustena ning edendada nende tööstuse konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata:

a) teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonidialoogi ning ÜMT ja ELi poliitika ja algatuste kooskõlastamist ja nendevahelise sünergia loomist kõnealuses valdkonnas;

b) ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist;

c) ÜMTde, liidu, liikmesriikide ja kolmandate riikide juriidiliste isikute vahelist koostööd;

d) ÜMTde teadlaste, teadusasutuste ja juriidiliste isikute osalemist tegevuses, mis on seotud liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammidega ning ettevõtete ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) konkurentsivõime programmiga (COSME). ning

e) ÜMTde teadlaste koolitust ning nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust.







4.

Peatükk

Noorsoo-, haridus-, koolitus-, tervishoiu-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika

Artikkel 32

Noored

1. Liit tagab, et artiklis 50 määratletud ÜMTdest pärit füüsilised isikud võivad osaleda liidu noortealgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud.

2. Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades ÜMTde noorte koolitusalast liikuvust ning noorte vastastikust üksteisemõistmist.

Artikkel 33

Haridus ja koolitus

1. Assotsieerimise raames hariduse ja koolituse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:

a) kvaliteetse kaasava alg-, kesk- ja kõrghariduse andmist ning kutseharidust ja -koolitust ning

b) abi ÜMTdele hariduspoliitika ja kutseõppepoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel.

2. Liit tagab, et ÜMTde artiklis 50 määratletud füüsilised isikud võivad osaleda liidu haridus- ja kutseõppealgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud.

3. Liit tagab, et ÜMTde haridusasutused ja instituudid võivad osaleda liidu hariduskoostöö algatustes samadel alustel kui liikmesriikide haridus- ja kutseõppeasutused.

Artikkel 34

Sotsiaalpoliitika ja tööhõive

1. Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada inimväärset tööd ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad. Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitika ja õigusaktid.

2. Dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja häid tavasid sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele. Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist oskuste arendamise, sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja -turvalisuse ning muude tööõiguse reeglite ülevõtmise valdkonnas.

Artikkel 35

Rahvatervis

Assotsieerimise raames tehtava koostöö eesmärk on tugevdada ÜMTde suutlikkust jälgida ja avastada nakkushaigusi ning võidelda nakkushaiguste puhangutega, võttes meetmeid, et:

a) olemasolevatele struktuuridele tuginedes suurendada valmisolekut ning suutlikkust reageerida piiriülestele terviseohtudele, näiteks nakkushaigustele, eelkõige erakorralistele sündmustele;

b) suurendada ÜMTde suutlikkust, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust;

c) töötada välja vahendid ja sideplatvormid ning õppe- ja e-õppe kavad, lähtudes ÜMTde konkreetsetest vajadustest.







5.

Peatükk

Kultuur

Artikkel 36

Kultuurivahetus ja -dialoog

1. Assotsieerimise raames võib teha koostööd kultuurivahetuse ja -dialoogi valdkonnas selleks, et:

a) aidata kaasa ÜMTde iseseisvale, inimkesksele arenguprotsessile, mille juured on iga rahva omas kultuuris;

b) toetada ÜMTde pädevate ametiasutuste vastu võetud tegevuspõhimõtteid ja meetmeid, mille eesmärk on ÜMTde inimressursi arendamine, loova potentsiaali suurendamine ja kultuurilise eripära edendamine;

c) toetada elanikkonna osalemist arenguprotsessis;

d) pidada dialoogi ühise seisukoha kujundamiseks ning teabevahetuse tihendamiseks kultuuri- ja audiovisuaalsetes küsimustes.

2. Liit ja ÜMTd teevad üksteisega koostööd kultuurivahetuse edendamiseks,

a) edendades kõikide partnerite kultuuri- ja loomesektorite vahelist koostööd;

b) edendades kultuuriliste ja loominguliste teoste ringlust ning selles valdkonnas tegutsejate vahelisi kontakte;

c) tehes tegevuspõhimõtetealast koostööd poliitika kujundamise ja innovatsiooni, vaatajaskonna kujundamise ja uute ettevõtlusmudelite väljatöötamise valdkonnas.

Artikkel 37

Koostöö audiovisuaalvaldkonnas

1. Assotsieerimise raames audiovisuaalvaldkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada osalejate audiovisuaalset toodangut ja see võib hõlmata järgmisi meetmeid:

a) ringhäälingusektoritevahelise koostöö ja vahetuse toetamine;

b) audiovisuaalteoste vahetuse toetamine;

c) pädevate asutuste, samuti audiovisuaal- ja ringhäälingupoliitika ning õigusliku raamistiku alaste seisukohtade vahetamine;

d) üksteise territooriumil ja kolmandates riikides korraldatavate rahvusvaheliste ürituste külastamise ja neil osalemise toetamine.

2. Audiovisuaalsete teoste ühisele tootmisele võib anda toetust kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavadest, mis on loodud liidus, ÜMTdes ja seotud liikmesriikides.

Artikkel 38

Lavakunst

Assotsieerimise raames võib teha koostööd lavakunsti valdkonnas selleks, et:

a) lavakunsti viljelejate vaheliste kontaktide süvendamiseks edendada nende vahetust ja koolitust, sealhulgas võimaldades neil osaleda prooviesinemistel ning arendada ja edendada võrgustikke;

b) soodustada ühe või mitme liidu liikmesriigi ja ühe või mitme ÜMT tootjate ühistoodangut ning

c) soodustada rahvusvaheliste teatritehnoloogiaalaste standardite väljatöötamist ja teatrilaval kasutatavate märkide kasutamist, sealhulgas standardimisasutuste kaudu.

Artikkel 39

Kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse

Assotsieerimise raames materiaalse ja immateriaalse kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja head tava,

a) soodustades teabevahetust;

b) edendades koostööd kutsealase koolituse valdkonnas;

c) parandades kohaliku üldsuse teadlikkust ning

d) pakkudes ajaloomälestiste, kaitsealuste kohtade ja kultuuripärandiga seotud õigusaktide ja meetmete rakendamise, eelkõige aga pärandi kohalikku ellu sulandamise alast nõustamist.







6.

Peatükk

Võitlus organiseeritud kuritegevusega

Artikkel 40

Võitlus organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooniga

1. Assotsieerimise raames võib teha koostööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas selleks, et:

a) töötada välja uuenduslikke ja tõhusaid vahendeid, et edendada politsei- ja õigusalast koostööd, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude sidusrühmadega tehtavat koostööd organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemisel, ning

b) võttes arvesse rahvusvaheliste organite tegevust sellel alal, aidata ÜMTdel parandada organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemise, samuti igasuguste narkootiliste ja psühhotroopsete ainete valmistamise, levitamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise poliitika tõhusust, hoides ära uimastite kuritarvitamist ja vähendades uimastite põhjustatud kahju muu hulgas järgmiste meetmete abil: i) koolitus ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemise suutlikkuse suurendamine; ii) ennetustöö, sealhulgas uimastisõltlaste koolitus, teavitamine, tervishoid, ravi ja taastusabi, kaasa arvatud uimastisõltlaste töökeskkonda ja ühiskonda taasintegreerimise projektid; iii) tõhusate jõustamismeetmete väljatöötamine; iv) tehnilise, finants- ja haldusabi andmine, et töötada välja tõhus inimkaubandusevastase võitluse poliitika ja võtta vastu selle valdkonna õigusaktid, eelkõige teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamise ning suunamismehhanismide ja ohvrikaitse süsteemide loomise kaudu, kaasates asjaomased sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; v) tehnilise, finants- ja haldusabi andmine uimastite tarvitamisest tekkiva kahju ärahoidmisele, ravimisele ja vähendamisele; vi) tehnilise abi andmine laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise vastaste õigusaktide ja poliitika väljatöötamiseks ning vii) tehnilise abi andmine ja koolitus, et toetada suutlikkuse suurendamist ja edendada rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitluse normide täitmist, lähtudes eelkõige ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni nõuetest.

2. Assotsieerimise raames teevad ÜMTd liiduga koostööd rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse valdkonnas kooskõlas artiklitega 70 ja 71.







7.

Peatükk

Turism

Artikkel 41

Turism

Assotsieerimise raames võib turismi valdkonnas tehtav koostöö hõlmata järgmist:

a) meetmed, mille eesmärk on määratleda, kohandada ja arendada säästvat turismipoliitikat;

b) meetmed ja tegevused, millega arendatakse ja toetatakse säästvat turismipoliitikat;

c) meetmed, mille eesmärk on integreerida säästev turism ÜMTde kodanike sotsiaalsesse, kultuurilisse ja majanduslikku ellu.







KOLMAS OSA

KAUBANDUS JA KAUBANDUSEGA SEOTUD KOOSTÖÖ







I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 42

Üldised eesmärgid

Liidu ja ÜMTde vahelise kaubanduse ja kaubandusega seotud koostöö üldised eesmärgid on:

a) edendada ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku arengut, seades sisse tihedad majandussidemed nende ja terve liidu vahel;

b) soodustada ÜMTde integratsiooni piirkondliku ja maailmamajandusega ning edendada kaupade ja teenustega kauplemist;

c) aidata ÜMTdel luua soodne investeerimiskliima, et toetada nende sotsiaalset ja majanduslikku arengut;

d) edendada üleilmse finantssüsteemi stabiilsust, terviklikkust ja läbipaistvust ning head juhtimistava maksuvaldkonnas;

e) toetada ÜMTde majanduse mitmekesistamist;

f) toetada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitavad arendada nende kaupade ja teenustega kauplemist;

g) toetada ÜMTde ekspordi- ja kauplemisvõime suurenemist;

h) toetada ÜMTde jõupingutusi, ühtlustada oma õigusakte liidu õigusaktidega või viia need vastavusse liidu õigusaktidega, kui see on asjakohane;

i) luua võimalusi liiduga sihipärase koostöö tegemiseks ja dialoogi pidamiseks kaubanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades.







II

JAOTIS

KAUPADE JA TEENUSTEGA KAUPLEMISE NING ASUTAMISÕIGUSEGA SEONDUV KORD







1.

Peatükk

Kaubavahetuse kord

Artikkel 43

Päritolustaatusega kaupade vaba sissepääs

1. ÜMTdest pärit tooted imporditakse liitu imporditollimaksuvabalt.

2. Päritolustaatusega toodete määratlus ja sellega seonduva halduskoostöö meetodid on sätestatud käesoleva otsuse VI lisas.

Artikkel 44

Koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed

1. Liit ei kohalda ÜMTdest pärinevate toodete importimisel koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

2. Lõikega 1 ei välistata kaupade impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, kui see on õigustatud kõlbluse või avaliku korra seisukohast või seotud inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise, rahvuslike, kunsti-, ajaloo- ja muinsusväärtuste kaitsmise, taastumatute loodusvarade säilitamise või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega.

Esimeses lõigus osutatud keelud ega piirangud ei tohi endast kujutada meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendit ega üldist varjatud kaubanduspiirangut.

Artikkel 45

ÜMTde võetavad meetmed

1. Arvestades ÜMTde praegusi arenguvajadusi, võivad ÜMTde ametiasutused liidust pärit toodete impordi suhtes säilitada või kehtestada nende meelest vajalikke tollimakse ja koguselisi piiranguid.

2. Käesolevas peatükis käsitletud valdkondades võimaldavad ÜMTd liidule kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad lõikes 4 sätestatud teiste suurte kaubanduspartnerite suhtes.

3. Lõikega 2 ei keelata ÜMT-l kohelda teisi ÜMTsid või muid arenguriike soodsamalt kui liitu.

4. Käesolevas jaotises mõistetakse „suure kaubanduspartneri” all mis tahes arenenud riiki või mis tahes riiki, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on üle 1 %, või, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, iseseisvalt, ühiselt või majandusintegratsioonilepingu alusel tegutsevat riikide rühma, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on kokku üle 1,5 %. Osakaalu arvutuseks kasutatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni uusimaid ametlikke andmeid maailma juhtivate kaubaeksportijate kohta (liidusisene kaubandus välja arvatud).

5. ÜMTde ametiasutused edastavad komisjonile 2. aprilliks 2014. teabe nende kohaldatavate tollitariifide kohta ja vastavalt käesolevale otsusele kohaldatavate koguseliste piirangute loetelud.

ÜMTde ametiasutused teavitavad komisjoni ka nimetatud meetmete muudatustest, kui need vastu võetakse.

Artikkel 46

Mittediskrimineerimine

1. Liit ei diskrimineeri ühtegi ÜMTd võrreldes teistega ja ÜMTd ei diskrimineeri ühtegi liikmesriiki võrreldes teistega.

2. Vastavalt artiklile 65 ei loeta diskrimineerimiseks käesoleva otsuse erisätete, eelkõige artikli 44 lõike 2, artiklite 45 ja 48, 49, 51 ning artikli 69 lõike 3 kohaldamist.

Artikkel 47

Jäätmete veo tingimused

1. Jäätmete vedu liikmesriikide ja ÜMTde vahel kontrollitakse rahvusvaheliste ja liidu õigusaktide kohaselt. Liit toetab selles valdkonnas tõhusa rahvusvahelise koostöö sisseseadmist ja arendamist, pidades silmas keskkonna ja rahvatervise kaitset.

2. Liit keelustab jäätmete otsese ja kaudse ekspordi ÜMTdesse, välja arvatud tavajäätmete eksport taaskasutamise eesmärgil, ning ÜMTde ametiasutused keelustavad selliste jäätmete igasuguse otsese või kaudse impordi liidust ja kolmandatest riikidest nende territooriumile, piiramata nimetatud valdkondades pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides võetud või tulevikus võetavaid konkreetseid rahvusvahelisi kohustusi.

3. Nende ÜMTde pädevad ametiasutused, kes ei ole oma põhiseadusliku seisundi tõttu Baseli konventsiooni osalised, kiirendavad neis ÜMTdes Baseli konventsiooni sätete rakendamiseks vajalike siseriiklike õigus- ja haldusnormide vastuvõtmist.

4. Lisaks sellele aitavad seotud liikmesriigid kaasa sellele, et ÜMTd võtaksid vastu järgmiste õigusaktide rakendamiseks vajalikud siseriiklikud õigus- ja haldusnormid:

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, ( 1 ) täpsemalt: — artikkel 40, mis käsitleb jäätmete väljavedu ülemeremaadesse ja -territooriumidele, — artikkel 46, mis käsitleb jäätmete importi ülemeremaadest ja -territooriumidelt;

b) komisjoni määrus (EÜ) nr 1418/2007 ( 2 ) ning

c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ, ( 3 ) kohaldades direktiivi artiklis 16 sätestatud siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegu.

5. Üks või mitu ÜMTd ja seotud liikmesriigid võivad kohaldada siseriiklikku korda jäätmete eksportimisel ÜMTdest nimetatud liikmesriiki.

6. Sellisel juhul teavitab asjaomane seotud liikmesriik komisjoni kohaldatavatest õigusaktidest ning samuti tulevikus vastu võetavatest asjakohastest siseriiklikest õigusaktidest või nende muudatustest hiljemalt 2. juuliks 2014.

Artikkel 48

Soodustuste ajutine tühistamine

Kui komisjon on seisukohal, et esinevad piisavad põhjused seada kahtluse alla käesoleva otsuse rakendamise nõuetekohasus, alustab ta konsultatsioone asjaomase ÜMT ja liikmesriigiga, kellel on temaga erisuhted, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine. Kui konsultatsioonide tulemuseks ei ole käesoleva otsuse rakendamine vastastikku vastuvõetaval viisil, võib liit ajutiselt tühistada asjaomase ÜMT soodustused kooskõlas VII lisaga.

Artikkel 49

Kaitse- ja järelevalvemeetmed

Käesoleva otsuse nõuetekohaseks rakendamiseks võib liit võtta VIII lisas sätestatud kaitse- ja järelevalvemeetmeid.







2.

Peatükk

Teenustega kauplemise ning asutamisõigusega seonduv kord

Artikkel 50

Mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ÜMT füüsiline isik” – isik, kes tavaliselt elab ÜMTs ja kes on mõne liikmesriigi kodanik või kellele on selles ÜMTs antud spetsiaalne õiguslik seisund. Selle määratlusega ei piirata liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi ELi toimimise lepingu tähenduses;

b) „ÜMT juriidiline isik” – juriidiline isik, kes on asutatud asjaomase ÜMT õigusaktide alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on selle ÜMT territooriumil; juriidilist isikut, kellel on ÜMT territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, ei käsitata ÜMT juriidilise isikuna, kui tema tegevus ei ole tegelikult ja pidevalt seotud selle riigi või territooriumi majandusega;

c) liidu ja ÜMTde vahel sõlmitud lepingute kohase kohtlemise suhtes kohaldatakse määratlusi, mis on sätestatud artikli 51 lõikes 1 osutatud majandusliku integratsiooni lepingutes.

Artikkel 51

Kõige soodsam kohtlemine

1. Pidades silmas majandustegevuse raames teenuskaubandust ja asutamist mõjutavaid meetmeid:

a) liit võimaldab ÜMTde füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise kolmanda riigi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega liit sõlmib või on sõlminud majandusliku integratsiooni lepingu;

b) ÜMT võimaldab liidu füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise suure kaubanduspartneri füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega ÜMT sõlmib majandusliku integratsiooni lepingu pärast 1. jaanuari 2014.

2. Lõikes 1 sätestatud kohustused ei kehti kohtlemise suhtes, mida võimaldatakse:

a) siseturu raamistikus, mille kohaselt siseturu osalistel tuleb märkimisväärselt ühtlustada oma õigusakte, et kõrvaldada mittediskrimineerivad takistused asutamisõiguse ja teenuskaubanduse valdkonnas;

b) vastavalt meetmetele, millega nähakse ette kvalifikatsioonide, litsentside ja ettevaatusmeetmete tunnustamine vastavalt teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) VII artiklile või GATSi lisale finantsteenuste kohta. See ei piira käesoleva artikli kohaste erimeetmete võtmist ÜMTde suhtes;

c) tulenevalt rahvusvahelistest lepingutest või kokkulepetest, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega;

d) tulenevalt meetmetest, mis kuuluvad GATSi II artikli lõike 2 kohaste enamsoodustusrežiimi erandite alla.

3. ÜMTde ametiasutused võivad kohaliku tööhõive edendamise või soodustamise eesmärgil vastu võtta õigusakte, et toetada ÜMTde füüsilisi isikuid ja kohalikku majandustegevust. Sellisel juhul teavitavad ÜMTde ametiasutused komisjoni vastuvõetud õigusaktidest, et komisjon saaks liikmesriikidele neist teada anda.

Artikkel 52

Kutsekvalifikatsioon

Nõukogu võtab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 203vastu ÜMTde arsti, hambaarsti, ämmaemanda, üldõenduse, apteekri ja veterinaararsti kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimekirja, mida liikmesriikides tuleb tunnustada.







III

JAOTIS

KAUBANDUSEGA SEOTUD MUUD VALDKONNAD







1.

Peatükk

Kaubandus ja säästev areng

Artikkel 53

Üldine lähenemisviis

Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on toetada säästvat majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengut.

ÜMTd ei muuda leebemaks oma keskkonna- ega tööalaseid õigus- ega haldusnorme kaubanduse ja investeeringute soodustamise eesmärgil.

Artikkel 54

Kaubanduse suhtes kohaldatavad keskkonna- ja kliimamuutuste valdkonna standardid

1. Assotsieerimise raames tehtava kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on suurendada kaubandus- ja keskkonnapoliitika ja -kohustuste vastastikust kooskõla. Assotsieerimise raames tehtava kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöös võetakse arvesse põhimõtteid, millest lähtutakse rahvusvahelises keskkonnajuhtimises ning mis on sätestatud mitmepoolsetes keskkonnalepingutes.

2. Taotletakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli lõppeesmärkide saavutamist. Koostöö alus on tulevane õiguslikult siduv rahvusvaheline kliimamuutuste kokkulepe, mis hõlmab kõigi osapoolte kohustusi seoses kliimamuutuste leevendamisega, mis on kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentside otsuste rakendamisega.

3. Mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendusmeetmeid ei tohi kasutada partnerite meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendina ega varjatud kaubanduspiiranguna.

Artikkel 55

Kaubanduse valdkonna tööõiguse standardid

1. Assotsieerimise eesmärk on edendada kaubandust, et saavutada täielik ja produktiivne tööhõive ning tagada kõigile inimväärne töö.

2. Õiguses ja praktikas austatakse ja rakendatakse rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse põhistandardeid, mis on määratletud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjakohastes konventsioonides. Selliste põhistandarditega nõutakse muu hulgas ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusest kinnipidamist, mis tahes sunni- ja kohustusliku töö ning laste töö halvimate vormide keelamist, töölevõtmise vanuse alammäära kehtestamist ning mittediskrimineerimist töösuhetes.

3. Tööõiguse põhistandardite rikkumist ei saa rakendada ega ära kasutada õiguspärase suhtelise eelisena. Nimetatud põhireegleid ei kasutata protektsionistlikel eesmärkidel.

Artikkel 56

Säästev kauplemine kalandustoodetega

Selleks et edendada kalavarude säästvat majandamist, võib assotsieerimisel teha koostööd ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastase võitluse valdkonnas. Selles valdkonnas tehakse koostööd, et:

a) edendada ÜMTdes ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastase võitluse meetmete rakendamist;

b) toetada ÜMTde ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide koostööd kalanduse ja mereökosüsteemide pikaajalist tõhusat majandamist võimaldavate kontrolli- ja järelevalvesüsteemide, stiimulite ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel.

Artikkel 57

Säästev puidukaubandus

Assotsieerimise raames puidukaubanduse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada kauplemist seaduslikest allikatest pärit puiduga. Koostöö võib hõlmata reguleerivate meetmete alast dialoogi ning teabevahetust selliste turupõhiste ja vabatahtlike meetmete kohta nagu metsade sertifitseerimine ja keskkonnahoidlikud riigihanked.

Artikkel 58

Kaubanduse säästev areng

1. Assotsieerimise raames säästva arengu valdkonnas tehtava koostööga võib:

a) toetada ja edendada kauplemist keskkonnakaupade ja -teenustega, sealhulgas kohalike õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise abil, ning teenuste ja kaupadega, mis aitavad kaasa ÜMTde sotsiaalsete tingimuste parandamisele;

b) toetada säästva taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad keskkonna ja majanduse vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid;

c) edendades kaubandust selliste kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikku tava, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku säästvuse tagamise kavasid, nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ökomärgised ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimise kavad;

d) edendades ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ning ergutades ÜMTdes tegutsevaid äriühinguid neid rakendama;

e) vahetades ettevõtete sotsiaalse vastutuse alast teavet ja head tava.

2. Kui liit ja ÜMTd kavandavad ja rakendavad keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks selliseid kaitsemeetmeid, mis võivad mõjutada kaubandust ja investeeringuid, võivad liit ja ÜMTd võtta arvesse olemasolevat teadus- ja tehnikateavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi, kaasa arvatud ettevaatuspõhimõtet.

3. Liit ja ÜMTd kohaldavad täielikku läbipaistvust selliste keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks võetavate kaitsemeetmete väljatöötamisel, juurutamisel ja rakendamisel, mis võivad mõjutada kaubandust.







2.

Peatükk

Kaubandusega seotud muud valdkonnad

Artikkel 59

Jooksvad maksed ja kapitali liikumine

1. Liidu ja ÜMTde residentide vahelistele maksebilansi jooksevkonto kohastele vabalt vahetatavas vääringus tehtavatele maksetele ei kehtestata piiranguid.

2. Liikmesriigid ja ÜMTde ametiasutused kohustuvad maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul mitte kehtestama piiranguid kapitali vabale liikumisele vastuvõtva liikmesriigi, riigi või territooriumi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ning tagama, et selliste investeeringute tulemusena omandatud vara ja nendest tulenevat kasumit on võimalik rahaks muuta ja kodumaale tagasi viia.

3. Liidul ja ÜMTdel on õigus võtta ELi toimimise lepingu artiklites 64, 65, 66, 75 ja 215 ette nähtud meetmeid mutatis mutandis neis artiklites sätestatud tingimustel.

4. ÜMT ametiasutused, asjaomane liikmesriik ja liit teavitavad üksteist sellistest meetmetest viivitamata ning esitavad üksteisele kõnealuste meetmete lõpetamise ajakava niipea kui võimalik.

Artikkel 60

Konkurentsipoliitika

Konkurentsimoonutuste kõrvaldamisel võetakse asjakohaselt arvesse ÜMTde erinevat arengutaset ja majanduslikke vajadusi ning rakendatakse kohalikke, riiklikke ja piirkondlikke eeskirju ja poliitikat, mis näevad ette ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuse kontrollimise, ja kui nende eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine, siis teatavatel tingimustel ka nende keelamise. Nimetatud keeld kehtib ka ühe või mitme ettevõtja liidu või ÜMT territooriumil turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta.

Artikkel 61

Intellektuaalomandi õiguste kaitse

1. Intellektuaalomandi õiguste, kaasa arvatud selliste õiguste teostamise vahendite piisav ja tõhus kaitse tagatakse kooskõlas kõige rangemate rahvusvaheliste normidega, et vähendada moonutusi ja takistusi kahepoolses kaubanduses.

2. Assotsieerimise raames võib selles valdkonnas teha koostööd, et töötada välja intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise alaseid õigusakte ja määrusi, vältida õiguste kuritarvitamist nende valdajate poolt ja selliste õiguste rikkumist konkurentide poolt ning toetada riiklikke ja piirkondlikke intellektuaalomandi jõustamise ja kaitse organisatsioone, sealhulgas töötajate koolitamist.

Artikkel 62

Tehnilised kaubandustõkked

Assotsieerimise raames võib teha koostööd kaupade tehniliste normide, standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, turu järelevalve ja kvaliteedi tagamise valdkonnas, et kõrvaldada tarbetud tehnilised tõkked liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses ning vähendada valdkondadevahelisi erinevusi.

Artikkel 63

Tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubandus

Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid.

Artikkel 64

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

Assotsieerimise raames sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:

a) soodustada liidu ja ÜMTde vahelist ning ÜMTde ja kolmandate riikide vahelist kaubandust, tagades inimeste, loomade ja taimede tervise ning elu kaitse kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga (edaspidi „WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping”);

b) lahendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest tulenevaid probleeme;

c) tagada liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete läbipaistvus;

d) edendada meetmete vastavusseviimist rahvusvaheliste standarditega kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga;

e) toetada ÜMTde osalemist organisatsioonides, kes töötavad välja rahvusvahelisi sanitaar- ja fütosanitaarnorme;

f) edendada ÜMTde ja Euroopa uurimisinstituutide ja laborite vahelist teabevahetust ja suhtlemist;

g) luua ja arendada ÜMTde tehnilist suutlikkust rakendada ja kontrollida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid;

h) edendada tehnosiiret sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas.

Artikkel 65

Protektsionistlike meetmete keelustamine

1. ja 2. peatüki sätteid ei kasutata suvaliseks diskrimineerimiseks ega kaubanduse varjatud piiramiseks.







3.

Peatükk

Raha- ja maksustamisküsimused

Artikkel 66

Maksuerand

1. Ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, ei kohaldata käesoleva otsuse sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi maksusoodustuste suhtes, mida liikmesriigid või ÜMTde ametiasutused annavad või võivad edaspidi anda topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse alusel.

2. Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on ära hoida maksupettust või takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätete või muude maksukokkulepete või riigisisese maksuseadusega ette nähtud maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist.

3. Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks asjaomastel pädevaid ametiasutusi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud.

Artikkel 67

Liidu rahastatavate lepingute suhtes kohaldatav maksu- ja tollikord

1. ÜMTd kohaldavad liidu rahastatavate lepingute suhtes vähemalt sama soodsat maksu- ja tollikorda kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad võimaldavad seotud liikmesriikidele või sellistele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi, või rahvusvahelistele arenguorganisatsioonidele, kellega neil on sidemeid.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse liidu rahastatavate lepingute suhtes järgmist korda:

a) abi saavas ÜMTs ei kohaldata lepingu suhtes tempelmakse ega registreerimislõive ega samaväärse toimega makse, olenemata sellest, kas need maksud on juba olemas või kehtestatakse need edaspidi; sellised lepingud registreeritakse siiski ÜMTs kehtivate õigusaktide kohaselt ja selle eest võib võtta osutatud teenusele vastavat tasu;

b) lepingute täitmisest tulenev kasum ja/või tulu maksustatakse tulu saava ÜMT maksustamiskorra kohaselt, tingimusel et sellist kasumit ja/või tulu teenivate füüsiliste isikute või juriidiliste isikute alaline tegutsemiskoht asub selles ÜMTs või lepingu täitmine kestab kauem kui kuus kuud;

c) kui ettevõtjad peavad importima töövahendeid ehituslepingute täitmiseks, kohaldatakse nende taotluse korral kõnealuste töövahendite suhtes ajutise impordi korda, mis on sätestatud abi saava ÜMT õigusaktides;

d) teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks vajalikke erialaseid töövahendeid võib ajutiselt importida abi saavasse ÜMTsse ja nende suhtes ei kohaldata mingeid impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse, kui need maksud ei ole tasu osutatud teenuste eest;

e) abi saavas ÜMTs ei kohaldata tarnelepingute kohase impordi suhtes impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse. Asjaomasest ÜMTst pärinevate toodete tarnimise leping sõlmitakse tarnitavate toodete tehasehinna põhjal, millele võib lisada selliseid siseriiklikke makse, mida kohaldatakse nende tarnete suhtes selles ÜMTs;

f) kütuseid, määrdeid ja süsivesinik-sideaineid ning üldiselt kõiki ehituslepingute täitmiseks kasutatavaid materjale käsitatakse kohalikult turult ostetuna ja nende suhtes kohaldatakse abi saavas ÜMTs kehtivaid maksueeskirju;

g) isiklikud asjad ja majatarbed, mis imporditakse teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks muude kui kohalike seast tööle võetud füüsiliste isikute ja nende pereliikmete tarbeks, vabastatakse impordi- ja tollimaksudest ja muudest samaväärse toimega maksudest abi saavas ÜMTs kehtivate õigusaktidega ette nähtud ulatuses.

3. Kõikides lepingutega seotud küsimustes, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1 ja 2, kohaldatakse asjaomase ÜMT õigusakte.







4.

Peatükk

Kaubandussuutlikkuse arendamine

Artikkel 68

Üldine lähenemisviis

Selleks et tagada, et ÜMTd saaksid käesolevast otsusest võimalikult suurt kasu ja et nad saaksid liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ning rahvusvahelisel turul osaleda võimalikult headel tingimustel, aitab assotsieerimine arendada ÜMTde kaubandussuutlikkust,

a) suurendades ÜMTde konkurentsivõimet, võimet toimida iseseisvalt ja majanduslikku vastupanuvõimet, suurendades ÜMTde kaubanduse ja teenuskaubanduse väärtust ja mahtu ning tugevdades ÜMTde võimet meelitada erasektorit tegema investeeringuid eri majandussektoritesse;

b) parandades ÜMTde ja naaberriikide vahelist koostööd kaubanduse, teenuskaubanduse ja asutamisõiguse valdkonnas.

Artikkel 69

Kaubandusdialoog, koostöö ja suutlikkuse suurendamine

Assotsieerimise raames võib pidada dialoogi, teha koostööd ja toetada suutlikkuse suurendamise algatusi selleks, et:

a) tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikaid, mis aitavad arendada kaupade ja teenustega kauplemist;

b) julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks;

c) edendada erasektori, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut;

d) toetada turgude arengut ja toodete väljatöötamist ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist;

e) aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arengule;

f) parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud;

g) aidata luua investeerimist soodustavat ettevõtluskliimat.







5.

Peatükk

Koostöö finantsteenuste ja maksunduse valdkonnas

Artikkel 70

Koostöö rahvusvaheliste finantsteenuste valdkonnas

Assotsieerimise raames võib teha koostööd üleilmse finantssüsteemi stabiilsuse, terviklikkuse ja läbipaistvuse edendamiseks. Koostöö võib hõlmata:

a) investoritele ja muudele finantsteenuste tarbijatele tõhusa ja piisava kaitse pakkumist;

b) rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimist ja selle vastu võitlemist;

c) eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste vahelise koostöö edendamist;

d) sõltumatute ja tõhusate finantsteenuste järelevalve mehhanismide loomist.

Artikkel 71

Finantsteenuseid reguleerivate õigusnormide vastavusseviimine

Liit ja ÜMTd viivad oma õigusnorme vastavusse tunnustatud rahvusvaheliste õigusnormide ja järelevalvestandarditega, mille hulka kuuluvad: Baseli Pangajärelevalve Komitee „Tõhusa pangajärelevalve põhialused” („Core Principles for Effective Banking Supervision”), Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni „Kindlustuse põhialused ja meetodid” („Insurance Core Principles”), Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted” („Objectives and Principles of Securities Regulation”), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (edaspidi „OECD”) „Maksundusalase teabevahetuse leping” („Agreement on Exchange of Information on Tax Matters”), G20 avaldus „Avaldus läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta maksustamise eesmärgil” („Statement on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes”), finantsstabiilsuse nõukogu „Finantsinstitutsioonide tulemusliku kriisilahenduse korra põhielemendid” („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”) ning rahapesuvastase töökonna soovitused „Nelikümmend soovitust seoses terrorismi rahastamise ja rahapesuga” („Forty Recommendations on Money Laundering and Terrorist Financing”).

Kui see on asjakohane või kui asjaomane ÜMT seda soovib, võivad liit ja ÜMTd teha jõupingutusi, et edendada ÜMTde õigusaktide suuremat ühtlustamist liidu õigusaktidega finantsteenuste valdkonnas.

Artikkel 72

Reguleerivate ja järelevalveasutuste vaheline koostöö

Liit ja ÜMTd soodustavad oma reguleerivate ja järelevalveasutuste vahelist koostööd, sealhulgas teabevahetust, finantsturgusid käsitlevate teadmiste vahetust ja muid asjakohaseid meetmeid. Erilist tähelepanu pööratakse reguleerivate ja järelevalveasutuste haldussuutlikkuse arendamisele, muu hulgas personali vahetamise ja ühiskoolituste abil.

Artikkel 73

Maksundusalane koostöö

Liit ja ÜMTd edendavad koostööd maksunduse valdkonnas, et parandada õiguspäraste maksutulude kogumist ning töötada välja meetmed hea valitsemistava põhimõtete tõhusaks rakendamiseks maksunduse, sealhulgas läbipaistvuse, teabevahetuse ja õiglase maksukonkurentsi valdkonnas.







NELJAS OSA

SÄÄSTVA ARENGU VAHENDID







1.

Peatükk

Üldsätted

Artikkel 74

Üldised eesmärgid

Liit aitab saavutada assotsieerimise üldeesmärke, pakkudes:

a) piisavalt rahalisi vahendeid ja vajalikku tehnilist abi, et tugevdada ÜMTde suutlikkust välja töötada ja rakendada strateegilisi ja regulatiivseid raamistikke;

b) pikaajalist rahastamist erasektori tugevdamiseks.

Artikkel 75

Mõisted

Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „programmikohane abi” – Euroopa Arengufondist ÜMTdele antav tagastamatu abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud territoriaalseid ja piirkondlikke strateegiaid ja esmatähtsate ülesannete täitmist;

b) „programmitöö” – ÜMTde säästva arengu tagamiseks assotsieerimise raames käesoleva otsuse teises osas osutatud valdkonna meetmete mitmeaastaseks rakendamiseks ette nähtud soovituslike rahaliste vahenditega seotud organiseerimise ja otsuste tegemise ning selliste vahendite eraldamise protsess;

c) „programmidokument” – dokument, milles on esitatud ÜMT strateegia, prioriteedid ja meetmed ÜMT säästva arengu eesmärkide tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks vastavalt assotsieerimise eesmärkidele;

d) käesoleva otsuse artiklis 83 osutatud „arengukavad” – sidus tegevus, mille ÜMTd määravad kindlaks ja mida nad rahastavad vastavalt omaenda arengupoliitikale ja -strateegiale või ÜMTde ja seotud liikmesriikide vahelisel kokkuleppel põhinevale arengupoliitikale ja -strateegiale;

e) „vahendite territoriaalne jaotus” – ÜMT-le Euroopa Arengufondist ette nähtud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud territoriaalsete strateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist;

f) „vahendite piirkondlik jaotus” – Euroopa Arengufondist ette nähtud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud piirkondlike koostööstrateegiate ja mitut ÜMTd hõlmavate prioriteetsete temaatiliste eesmärkide täitmist;

g) „rahastamisotsus” – komisjoni vastu võetud dokument, millega määratakse üksikasjalikult kindlaks liidu rahaline toetus ja lubatakse anda rahalist abi Euroopa Arengufondist.

Artikkel 76

Finantskoostöö põhimõtted

1. Liidu rahaline abi põhineb partnerluse, omavastutuse, territoriaalsete süsteemidega kohandamise, vastastikuse täiendavuse ja subsidiaarsuse põhimõtetel.

2. Käesoleva otsuse raames võib rahastamist pakkuda programmikohase ja programmivälise abina.

3. Liidu finantsabi rakendamisel:

a) võetakse arvesse ÜMTde geograafilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi erijooni ning nende erivõimalusi;

b) tagatakse vahendite prognoositav ja korrapärane liikumine;

c) lähtutakse paindlikult iga ÜMT olukorrast ning

d) järgitakse täielikult kõikide partnerite institutsioonilisi, seaduslikke ja finantsilisi volitusi.

4. Asjaomase ÜMT ametiasutused vastutavad meetmete elluviimise eest, ilma et see piiraks komisjoni pädevust kindlustada usaldusväärne finantsjuhtimine liidu vahendite kasutamisel.







2.

Peatükk

Rahalised vahendid

Artikkel 77

Rahastamisallikad

ÜMTsid võib rahastada järgmistest allikatest:

a) vahendid, mis eraldatakse ÜMTdele vastavalt liidu liikmesriikide vahelisele sisekokkuleppele, millega kehtestatakse 11. Euroopa Arengufond (EAF);

b) liidu üldeelarves ette nähtud programmid ja vahendid ning

c) EIP hallatavatel EIP omavahenditel põhinevad vahendid ja vahendid, mis on eraldatud EAFi investeerimisrahastule vastavalt liidu liikmesriikide vahelisele sisekokkuleppele, millega kehtestatakse 11. EAF ( 4 ) („11. EAFi sisekokkulepe”).







3.

Peatükk

Erisätted 11. EAFist rahalise abi andmise kohta

Artikkel 78

Reguleerimisese ja -ala

Asjaomase ÜMT kehtestatud kohalike ja piirkondlike tegevuskavade ja prioriteetide raames võib, ilma et see piiraks humanitaar- ja hädaabi andmist, rahaliselt toetada järgmisi meetmeid, mis aitavad kaasa käesolevas otsuses sätestatud eesmärkide saavutamisele:

a) valdkondlikud põhimõtted ja reformid ning projektid, mis on kooskõlas selliste põhimõtete ja reformidega;

b) institutsioonide arendamine, suutlikkuse parandamine ja keskkonnaaspektide hõlmamine;

c) tehniline koostöö ning

d) lisatoetus artiklis 82 osutatud kaupade ja teenuste eksportimisest saadava eksporditulu kõikumise korral.

Artikkel 79

Humanitaar- ja hädaabi

1. Humanitaar- ja hädaabi antakse ÜMTdes, kes on suurtes ja erandlikes majanduslikes ning sotsiaalsetes raskustes, mis tulenevad loodusõnnetustest või inimese põhjustatud õnnetustest või samalaadse mõjuga erakorralistest asjaoludest. Humanitaar- ja hädaabi antakse niikaua, kui see on vajalik kõnealusest olukorrast tulenevate kiireloomuliste probleemide lahendamiseks.

Humanitaar- ja hädaabi antakse üksnes õnnetuste ohvrite vajaduste ja huvide kohaselt.

2. Humanitaar- ja hädaabi antakse järgmistel eesmärkidel:

a) päästa inimelusid, hoida ära ja leevendada kannatusi ja säilitada inimväärikus kriisi ajal ja kriisijärgses olukorras;

b) aidata kõikide kättesaadavate logistiliste vahenditega kaasa humanitaarabi rahastamisele ja kohaletoimetamisele ning võimaldada abisaajatele vahetu juurdepääs abile;

c) teha lühiajalisi taastus- ja ülesehitustöid, et tagada kannatanute minimaalne integreeritus ühiskonda ja majandusellu ning luua võimalikult ruttu tingimused arengu jätkumiseks pikaajaliste eesmärkide kohaselt;

d) tegelda looduse või inimese põhjustatud õnnetuste tagajärjel ümber asunud isikute, nagu näiteks pagulaste, ümberasustatud isikute ja tagasipöördujate probleemidega, rahuldades olenemata pagulaste ja ümberasustatud isikute asukohast nende vajadusi niikaua, kui see on vajalik, ja hõlbustada nende vabatahtlikku naasmist ning taasintegreerumist oma päritoluriiki ning

e) toetada ÜMTsid suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku mehhanismide, sealhulgas ennustus- ja eelhoiatussüsteemide loomisel, et leevendada õnnetuste tagajärgi.

3. Käesolevas artiklis sätestatud abi võib anda ÜMTdele, kes võtavad vastu pagulasi või tagasipöördujaid, et rahuldada neid esmavajadusi, mida hädaabi ei hõlma.

4. Käesolevas artiklis sätestatud abi rahastatakse liidu üldeelarvest. Nimetatud abi võib lisaks asjaomase eelarvejao vahenditele siiski erandkorras rahastada käesoleva otsuse II lisas ette nähtud eraldistest.

5. Humanitaar- ja hädaabi antakse hädaolukorrast mõjutatud ÜMT, komisjoni, seotud liikmesriigi, rahvusvaheliste organisatsioonide või kohalike või rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide taotlusel. Seda abi hallatakse ja rakendatakse sellise korra kohaselt, mis võimaldab tegutseda kiiresti, paindlikult ja tulemuslikult.

Artikkel 80

Suutlikkuse suurendamine

1. Rahalist abi võib muu hulgas kasutada selleks, et aidata arendada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas nimetatud koostöövaldkondade üldistele eesmärkidele vastavaid territoriaalseid ja/või piirkondlikke strateegiaid ja meetmeid ning korraldada nende järelevalvet.

2. Liit toetab ÜMTde tegevust neid valdkondi kajastava statistika saamiseks.

3. Liit võib toetada ÜMTde jõupingutusi, mille eesmärk on parandada nende makromajanduslike näitajate võrreldavust.

Artikkel 81

Tehniline abi

1. Komisjoni algatusel võib rahastada uuringuid ja tehnilise abi meetmeid, millega tagatakse käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud ettevalmistused, seire, hindamine ja järelevalve ning rakendamise üldine hindamine. Kohapealne tehniline abi rakendatakse kõigil juhtudel vastavalt eelarve detsentraliseeritud finantsjuhtimise eeskirjadele.

2. ÜMT algatusel võib rahastada programmidokumentides nimetatud meetmete rakendamiseks vajalikke uuringuid või tehnilise abi meetmeid. Komisjon võib otsustada rahastada selliseid meetmeid kas programmikohase abi või tehnilise koostöö meetmete vahenditest.

Artikkel 82

Lisatoetus eksporditulu kõikumise korral

1. Käesoleva otsuse II lisas osutatud rahastamise raames seatakse sisse lisatoetussüsteem, et leevendada eksporditulu lühiajalistest kõikumistest tulenevat kahjulikku mõju, eelkõige põllumajanduses, kalanduses ja mäetööstuses, mis võib kahjustada asjaomase ÜMT arengueesmärkide saavutamist.

2. Eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral antava abi eesmärk on kaitsta makromajanduse ja valdkondade ümberkujundamist ning tegevuspõhimõtteid, mis on tulu vähenemise korral ohus, ja leevendada eelkõige põllumajandus- ning mäetööstustoodete eksporditulu ebakindlusest tulenevat kahjulikku mõju.

V lisas osutatud vahendite eraldamisel võetakse arvesse ÜMTde majanduse sõltuvust eelkõige põllumajandus- ja mäetööstustoodete ekspordist. Sellega seoses tehakse I lisas loetletud isoleeritud ÜMTdele soodustusi V lisas loetletud kriteeriumide alusel.

3. Lisavahendeid antakse käesoleva otsuse V lisas sätestatud toetusmehhanismi eeskirjade kohaselt.

4. Liit annab toetust ka turumajanduslikele kindlustuskavadele, mis on ette nähtud ÜMTde kaitsmiseks eksporditulu kõikumiste eest.

Artikkel 83

Abi kavandamine

1. Käesolevas otsuses sätestatud programmikohast abi antakse vastavalt programmidokumendile.

2. Programmidokumendis võib arvesse võtta territoriaalseid arengukavasid ja kavasid, mis põhinevad ÜMTde ja seotud liikmesriikide kokkuleppel.

3. Artikli 10 kohaselt vastutavad strateegia, prioriteetide ja korra väljatöötamise eest eelkõige asjaomase ÜMT ametiasutused, kes töötavad programmidokumendid välja koostöös komisjoni ja seotud liikmesriigiga.

4. ÜMT ametiasutuste ülesanne on:

a) koostöökava aluseks olevate prioriteetide kindlaksmääramine ning

b) projektide ja programmide ettepanekute väljatöötamine ja nende esitamine komisjonile läbivaatamiseks.

Artikkel 84

Programmidokumendi väljatöötamine, hindamine ja heakskiitmine

1. ÜMTde pädevate asutuste territoriaalne või piirkondlike programmide puhul piirkondlik eelarvevahendite käsutaja valmistab ette programmidokumendi ettepaneku, tehes seda pärast konsultatsioone võimalikult paljude sidusrühmadega ning tuginedes omandatud kogemustele ja parimatele tavadele.

2. Iga programmidokumendi ettepanekut kohandatakse vastavalt iga ÜMT vajadustele ja eripärale. Ettepanekus esitatakse liidu rahastamise põhivaldkond või põhivaldkonnad, konkreetsed eesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad, mille alusel seda hinnatakse, ning rahaeraldise suunav jaotus. Ettepanekuga edendatakse omavastutust koostööprogrammide eest.

3. ÜMTd, asjaomased liikmesriigid ja komisjon vahetavad programmidokumendi ettepaneku üle arvamusi alates programmitöö protsessi varasest etapist ning selle eesmärgiks on edendada oma koostöötegevuste vastastikust täiendavust ja kooskõla.

4. Komisjon hindab programmidokumendi ettepanekut, et teha kindlaks, kas see sisaldab kõiki nõutavaid elemente ning kas see on kooskõlas käesoleva otsuse ja liidu asjaomaste poliitikate eesmärkidega. Komisjon konsulteerib programmidokumendi ettepaneku suhtes Euroopa Investeerimispangaga.

5. ÜMTd esitavad kogu vajaliku teabe, sealhulgas teostatavusuuringute tulemused, et muuta komisjoni poolt läbi viidava programmidokumendi ettepaneku hindamine võimalikult tulemuslikuks.

▼C1

6. ÜMT ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt programmidokumendi heakskiitmise eest. Komisjon kiidab programmidokumendi heaks pärast artiklis 87 sätestatud menetluse teostamist.

▼B

Artikkel 85

Rakendamine

1. Komisjon võtab programmidokumendi kohase rahastamisotsuse vastu vastavalt standarditele, mis on sätestatud 11. EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses, ning järgides artiklis 87 sätestatud menetlust.

2. Komisjon rakendab 11. EAFist ÜMT-le ette nähtud vahendeid mis tahes viisil, mis on sätestatud 11. EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses, ning vastavalt käesolevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud tingimustele. Sel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingud ÜMTde asjaomaste ametiasutustega.

3. ÜMT ametiasutuste ülesanne on:

a) lepingute ettevalmistamine, läbirääkimine ja sõlmimine;

b) projektide ja programmide rakendamine ja juhtimine ning

c) projektide ja programmide haldamine ning nende jätkusuutlikkuse tagamine.

4. ÜMT asjaomased ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt järgmiste ülesannete eest:

a) pakkumistes ja lepingute sõlmimises osalemise tingimuste võrdsuse tagamine;

b) projektide ja programmide mõju ja tulemuste jälgimine ja hindamine ning

c) projektide ja programmide nõuetekohase, kiire ja tõhusa täitmise tagamine.

5. Arvamuste vahetamise lihtsustamise eesmärgil korraldatakse vähemalt kord aastas tehnilised kohtumised, milles osalevad territoriaalsed eelarvevahendite käsutajad, asjaomased liikmesriigid ja programmitöös osalevad komisjoni esindajad; sel eesmärgil kasutatakse eelkõige kaasaegseid tehnoloogiaid või laiendatakse võimaluse korral ÜMTde ja liidu vahelist dialoogifoorumit.

6. 11. EAFist rahastatavaid tegevusi võib rakendada paralleelse või kaasrahastamise abil, tingimusel et järgitakse 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse sätteid.

Artikkel 86

Territoriaalsed ja piirkondlikud eelarvevahendite käsutajad

1. Iga ÜMT valitsus nimetab ametisse territoriaalse eelarvevahendite käsutaja, kes esindab teda kõigis tegevustes, mida rahastatakse 11. EAFi vahenditest, mida haldavad komisjon ja Euroopa Investeerimispank. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja nimetab ametisse ühe või mitu asetäitjat, kes asendavad teda ajal, mil ta ei ole võimeline oma ülesandeid täitma, ning teavitab komisjoni ametisse nimetatud asetäitjatest. Kui on täidetud institutsionaalse suutlikkuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise osas seatud tingimused, võib territoriaalne eelarvevahendite käsutaja delegeerida asjaomaste programmide ja projektide rakendamisega seotud ülesannete täitmise organile, mis on ÜMT pädeva asutuse siseselt selle eest vastutav. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja teavitab komisjoni eelnevalt sellistest delegeerimistest.

Kui komisjon saab teada probleemidest 11. EAFi vahendite haldamisega seotud menetlustes, võtab ta koos territoriaalse eelarvevahendite käsutajaga kõik vajalikud meetmed olukorra parandamiseks. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja on rahaliselt vastutav üksnes talle delegeeritud täitevvolituste täitmise eest.

Kui 11. EAFi vahendeid hallatakse kaudselt ning juhul, kui komisjon ei anna täiendavaid volitusi, teeb territoriaalne eelarvevahendite käsutaja järgmist:

a) vastutab koordineerimise, programmitöö, koostöö elluviimise korrapärase järelevalve ja läbivaatamise eest ning abiandjatega tegevuse koordineerimise eest;

b) vastutab tihedas koostöös komisjoniga programmide ja projektide väljatöötamise, esitamise ja hindamise eest.

2. Kui 11. EAFi vahendeid hallatakse kaudselt ning juhul, kui komisjon ei anna täiendavaid volitusi, tegutseb asjaomane territoriaalne eelarvevahendite käsutaja avaliku sektori hankijana selliste programmide puhul, mida rakendatakse pakkumuste või projektikonkursside abil; seejuures teostab komisjon tema üle eelnevat kontrolli.

3. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja võtab tegevuste elluviimise ajal vastu otsuseid järgmistes küsimustes, järgides seejuures komisjoni teavitamise nõuet:

a) programmide ja projektide tehnilised kohandused ja muudatused üksikasjades, kui need ei mõjuta vastuvõetud tehnilist lahendust ja jäävad rahastamislepingus sätestatud kohandusteks jäetud varu piiresse;

b) mitut üksust hõlmavate kavade või projektide rakenduskoha muutused, kui need on tehniliselt, majanduslikult või sotsiaalselt põhjendatud;

c) viiviste kehtestamine või nendest vabastamine;

d) garantiikohustustest vabastamine;

e) allhanke kasutamine;

f) tingimusel, et komisjon on ajutise heakskiitmise kinnitanud; kiidab lõplikult heaks asjaomased protokollid ja viibib vajaduse korral lõplikul heakskiitmisel kohal ning seda eelkõige juhul, kui ajutisel heakskiitmisel esitatud reservatsioonide ulatus tingib vajaduse teha märkimisväärses mahus lisatööd; lisaks värbab territoriaalne eelarvevahendite käsutaja nõustajaid ja teisi tehnilise abi eksperte.

4. Piirkondlike programmide puhul nimetavad osalevate ÜMTde asutused ametisse piirkondliku eelarvevahendite käsutaja ning teevad sel eesmärgil valiku artiklis 11 osutatud koostöös osalejate seast. Piirkondliku eelarvevahendite käsutaja ülesanded vastavad mutatis mutandis territoriaalse eelarvevahendite käsutaja ülesannetele.

Artikkel 87

EAF-ÜMT komitee

1. Komisjoni abistab vajadusel 11. EAFi käsitleva sisekokkuleppega moodustatud komitee.

2. Käesoleva otsusega talle antud volituste kasutamisel nimetatakse komiteed „EAF-ÜMT komiteeks”. EAF-ÜMT komitee suhtes kehtib 11. EAFi sisekokkuleppes ette nähtud komitee töökord ja 11. EAFi suhtes kohaldatav rakendusmäärus. Kuni kõnealuse rakendusmääruse jõustumiseni kohaldatakse menetlusi, mis on sätestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 617/2007 ( 5 ).

3. Komitee keskendab oma töö ÜMTde ja piirkondliku koostöö sisulistele probleemidele. Komitee jälgib programmidokumentide rakendamise sidusust, koordineerimist ja vastastikust täiendavust.

4. Komitee esitab oma arvamuse:

a) programmidokumentide eelnõude ja nende muudatuste kohta ning

b) otsuse käesoleva osa rakendamiseks vastu võetud rahastamisotsuste kohta.

Artikkel 88

Liidu delegatsioonide roll

1. Kui liitu esindab delegatsiooni juhi juhitav ELi delegatsioon, kohaldatakse eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidajate suhtes edasivolitamise alusel 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse sätteid.

2. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja ja/või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja teevad tihedat koostööd delegatsiooni juhiga, kes on asjaomastes ÜMTdes peamine kontaktisik erinevatele koostöös osalejatele.

Artikkel 89

Eeskirjad kodakondsuse kohta ja päritolureeglid seoses riigihangete, toetuste ja muude ÜMTdele abi määramise menetlustega

1. Üldised toetuskõlblikkuse eeskirjad

a) Käesoleva otsuse alusel kolmandate isikute heaks rahastatavate meetmetega seotud hankelepingute, toetuste ja muu abi määramise menetlustes võivad osaleda kõik füüsilised isikud, kes on lõikes 2 määratletud toetuskõlblike riikide või territooriumite kodanikud, ning kõik juriidilised isikud, mis on asutatud lõikes 2 määratletud toetuskõlblikes riikides või toetuskõlblikel territooriumitel, ning rahvusvahelised organisatsioonid.

b) Meetmete puhul, mida partneriga või muu abiandjaga ühiselt kaasrahastatakse või rakendatakse eelarve täitmise kaudu koostöös liikmesriigiga või komisjoni loodud usaldusfondi kaudu, on samuti toetuskõlblikud sellised riigid, kes on toetuskõlblikud nimetatud partneri, muu abiandja või liikmesriigi eeskirjade alusel või kes on sellistena määratletud usaldusfondi asutamisaktis. Kui meedet rakendatakse volitatud asutuse, st liikmesriigi või tema asutuse, Euroopa Investeerimispanga või rahvusvahelise organisatsiooni või selle asutuse kaudu, käsitatakse samuti toetuskõlblikuna kõiki selle volitatud asutuse eeskirjade kohaselt toetuskõlblikke füüsilisi ja juriidilisi isikuid, nagu on määratud kindlaks meedet kaasrahastava või rakendava asutusega sõlmitud lepingus.

c) Meetmete puhul, mida rahastatakse käesoleva otsuse alusel ja lisaks sellele veel mõnest välistegevuse rahastamisvahendist, sealhulgas koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 ( 6 ) ning mida on viimati muudetud Ouagadougous 22. juunil 2010, ( 7 ) võib kõnealuse meetme jaoks toetuskõlblikuna käsitada asjaomase rahastamisvahendi alusel kindlaks määratud riike. Ülemaailmset, piirkondlikku või piiriülest laadi meetmete puhul, mida rahastatakse käesoleva otsuse alusel, võivad selliste meetmete rakendamises osaleda füüsilised ja juriidilised isikud, kes on pärit meetmega hõlmatud riikidest, territooriumidelt ja piirkondadest.

d) Hankelepingu või käesoleva otsuse alusel rahastatava toetuslepingu alusel tehtavad tarned peavad pärinema toetuskõlblikust riigist või toetuskõlblikult territooriumilt. Tehtavad tarned võivad siiski pärineda mis tahes riigist või territooriumilt, kui nende maksumus jääb konkureeriva läbirääkimistega menetluse kasutamist nõudvast künnisest allapoole. Käesoleva artikli kohaldamisel on mõiste „päritolu” määratletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 ( 8 ) artiklitega 23 ja 24 ning liidu teiste õigusaktidega, millega reguleeritakse mittesooduspäritolu.

e) Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata ja need ei tekita kodakondsusega seotud piiranguid füüsiliste isikute suhtes, kes töötavad toetuskõlbliku töövõtja või, kui see on asjakohane, alltöövõtja juures või on sõlminud temaga muu seadusliku lepingu.

f) Käesoleva artikli kohaselt kindlaks määratud toetuskõlblikkust võib piirata taotlejate kodakondsuse, asukoha või olemuse põhjal, kui seda nõuavad meetme laad ja eesmärgid ning see on vajalik meetme tõhusaks rakendamiseks.

g) Lepingu saanud füüsilised ja juriidilised isikud järgivad asjaomaseid keskkonnaalaseid õigusakte, sealhulgas mitmepoolseid keskkonnalepinguid ja rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud tööõiguse põhireegleid.

2. Käesoleva otsuse alusel on toetuskõlblikud järgmistest riikidest ja territooriumitelt pärit pakkujad, taotlejad ja kandidaadid:

a) liikmesriigid, kandidaatriigid ja liidu tunnustatud potentsiaalsed kandidaatriigid ning Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigid;

b) ÜMTd;

c) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee ametliku arenguabi saajate nimekirjas olevad arengumaad ja territooriumid, mis ei kuulu G20 riikide hulka;

d) riigid, mille puhul komisjon on kehtestanud vastastikuse juurdepääsu välisabile. Vastastikuse juurdepääsu võib vähemalt ühe aasta pikkuseks piiratud ajaks anda juhul, kui riik loeb võrdsetel tingimustel toetuskõlblikuks liidust pärit üksused ning ÜMTdest pärit üksused;

e) OECD liikmesriigid lepingute puhul, mida rakendatakse mõnes vähim arenenud riigis;

f) kui sellest on menetlusdokumentides eelnevalt teatatud, siis: i) riigid, kellel on abisaajate naaberriikidega traditsioonilised majandus-, kaubandus- või geograafilised sidemed; ii) kõik riigid, kui tegemist on hädaolukorraga või kui tooted ja teenused ei ole toetuskõlblike riikide turul kättesaadavad.

3. Komisjon võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lugeda toetuskõlblikeks pakkujad, taotlejad ja kandidaadid, kes ei ole pärit toetuskõlblikest riikidest, või mittekõlblikku päritolu kaubad, kui toetuskõlblikkuse eeskirjad muudaksid projekti, programmi või meetme elluviimise võimatuks või üleliia keeruliseks.

4. Koostöös rakendatavate meetmete puhul on asjaomasel liikmesriigil, kellele komisjon on delegeerinud rakendusülesanded, õigus komisjoni nimel lubada osaleda teistest riikidest pärit pakkujaid, taotlejaid ja kandidaate, õigus lubada kaupu, mis pärinevad teistest riikidest lõike 2 punkti f tähenduses, ning lugeda toetuskõlblikeks pakkujad, taotlejad ja kandidaadid, kes ei ole pärit toetuskõlblikest riikidest lõike 3 tähenduses, või mittekõlblikku päritolu kaubad lõike 1 punkti d tähenduses.

Artikkel 90

Liidu finantshuvide kaitse ja finantskontroll

1. Komisjon astub vajalikke samme tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu tõkestustegevuse, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

2. Komisjonil ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud liidu vahenditest.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ( 9 ) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega, komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile kooskõlas asjakohase EAFi finantsmäärusega sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.

3. Asjaomasel ÜMT-l lasub peavastutus liidu vahendite finantsjärelevalve eest. Finantsjärelevalve kooskõlastatakse vajaduse korral seotud liikmesriigiga, ning see toimub kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega.

4. Komisjoni ülesanne on:

a) tagada, et asjaomasel ÜMT-l on haldus- ja kontrollisüsteemid, mis kindlustavad liidu vahendite nõuetekohase ja tõhusa kasutamise, ning et need süsteemid toimivad nõuetekohaselt, ning

b) eeskirjade eiramise korral esitada soovitused või nõudmised võtta parandusmeetmeid, et eiramine lõpetada ja kõrvaldada juhtimises avastatud puudujäägid.

5. Komisjon, ÜMT ja vajaduse korral ka seotud liikmesriik kohtuvad halduskorra kohaselt igal aastal või korra kahe aasta jooksul kavade, meetodite ja kontrolli rakendamise koordineerimiseks.

6. Finantskorrektsioonide puhul:

a) vastutab finantsrikkumiste avastamise ja kõrvaldamise eest kõigepealt asjaomane ÜMT;

b) võtab komisjon meetmed, et vähendada või tühistada programmidokumendi rahastamisotsusele vastava ülderaldise järelejäänud osa, kui asjaomase ÜMT tegevuses esineb puudusi, mida ÜMT ei suuda parandada, ja kui lepituskatsed ei anna tulemusi.

Artikkel 91

Järelevalve, hindamine, läbivaatamisprotsess ja aruandlus

1. Rahanduskoostöö peab olema piisavalt paindlik, et tagada meetmete pidev kooskõla käesoleva otsuse eesmärkidega ja võtta arvesse kõiki muutusi asjaomase ÜMT majanduse olukorras, prioriteetides ning eesmärkides, eelkõige programmidokumendi erakorralise läbivaatamise abil.

2. Läbivaatamise võib algatada komisjon või see võib toimuda asjaomase ÜMT taotlusel ja pärast komisjonipoolset heakskiitmist.

3. Komisjon jälgib 11. EAFi alusel ÜMTdele antava finantsabi rakendamisel tehtud edusamme ja esitab nõukogule alates 2015. aastast igal aastal aruande liidu rahalise abi rakendamise ja tulemuste ning võimaluse korral peamiste tagajärgede ja mõju kohta. Aruanne saadetakse ka Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

4. Lõikes 3 osutatud aastaaruandes esitatakse teave eelmisel aastal rahastatud meetmete, järelevalve ja hindamise tulemuste ning asjaomaste partnerite kaasamise kohta ning samuti 11. EAFi kulukohustuste ja maksete täitmise kohta. Aastaaruandes hinnatakse abi tulemusi, kasutades võimalikult suures ulatuses konkreetseid ja mõõdetavaid näitajaid. Aastaaruandes kajastatakse peamisi saadud õppetunde ja varasemate aastate hindamistes toodud soovituste järelmeetmeid.







4.

Peatükk

Toetuskõlblikkuse põhimõtted

Artikkel 92

Territoriaalse rahastamise tingimused

1. ÜMTde ametiasutused võivad saada käesolevas otsuses sätestatud rahalist abi.

2. Asjaomase ÜMT ametiasutuste nõusolekul võib käesolevas otsuses sätestatud rahalist abi anda ka järgmistele üksustele ja organitele:

a) ÜMTde, nende piirkondade ja/või kohalikud avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused, ministeeriumid või kohalikud asutused ja eelkõige nende finantsasutused ja arengupangad;

b) ÜMTde ja piirkondlike rühmade ettevõtjad;

c) liikmesriigi ettevõtjad, et nad saaksid lisaks oma panusele tegelda tootmisega mõne ÜMT territooriumil;

d) ÜMT ja liidu finantsvahendajad, kes soodustavad ja rahastavad erainvesteeringuid ÜMTdes, ning

e) ÜMTdest või liidust pärinevad detsentraliseeritud koostöös osalejad ja muud valitsusvälised osalejad, et võimaldada neil ÜMTdes detsentraliseeritud koostöö raames ellu viia majandus-, kultuuri-, sotsiaal- ja haridusprojekte ja -kavasid artikli 12 kohaselt.

Artikkel 93

Piirkondliku rahastamise toetuskõlblikkus

1. Piirkondlikke eraldisi nähakse ette meetmetele, millest saab kasu ja millesse on kaasatud:

a) kaks või enam ÜMTd sõltumata nende asukohast;

b) üks või mitu ÜMTd ja üks või mitu ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimat piirkonda;

c) üks või mitu ÜMTd ja üks või mitu naaberriiki, mis võivad, kuid ei tarvitse olla AKV riigid;

d) üks või mitu ÜMTd ja äärepoolseimat piirkonda ning üks või mitu AKV riiki või muud riiki;

e) kaks või enam piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd;

f) üks või mitu ÜMTd ja piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd, AKV riigid või üks või mitu äärepoolseimat piirkonda;

g) ÜMTd ja liit tervikuna või

h) üks või mitu üksust, asutust või muud organit vähemalt ühest ÜMTst, kes on vastavalt artiklile 8 ETKRi liikmed, üks või mitu äärepoolseimat piirkonda ning üks või mitu AKV riikide hulka kuuluvat ja/või AKV riikide hulka mittekuuluvat naaberriiki.

2. AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide osalemist rahastatakse lisaks vahenditele, mis on ÜMTdele ette nähtud käesoleva otsuse alusel.

3. AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide osalemine käesoleva otsuse alusel ellu viidavates programmides nähakse ette ainult niivõrd, kuivõrd:

a) projektid ja kavad, mida rahastatakse vastavalt koostöö mitmeaastasele finantsraamistikule, keskenduvad ÜMT-le;

b) liidu rahastamisvahendite raames kehtivad samaväärsed eeskirjad ning

c) järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet.

4. Asjakohased meetmed, eelkõige lihtsustatud mehhanismide kasutamine selliste projektide ühisjuhtimisel, võimaldavad EAFist ja liidu üldeelarvest ette näha võrdses ulatuses vahendeid ÜMTde, AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide vaheliste koostööprojektide rahastamiseks.

Artikkel 94

Liidu programmidest rahastamise tingimused

1. Artiklis 50 määratletud ÜMTde füüsilised isikud ja asjakohastel juhtudel ka ÜMTde asjaomased riiklikud ja/või eraõiguslikud organid ja institutsioonid võivad osaleda liidu programmides ja kasutada nende programmide pakutavat rahastamist vastavalt programmi eeskirjadele ja eesmärkidele ning vajaduse korral ka seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale.

2. ÜMTd võivad abi saada ka liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidest, eelkõige arengumaadega tehtava koostöö programmidest vastavalt nimetatud programmide eeskirjadele, eesmärkidele ja korrale.

3. Komisjon esitab EAF-ÜMT komiteele aruandeid ÜMTde osalemise kohta liidu programmides, tuginedes ÜMTde esitatavates rakendamise aastaaruannetes sisalduvale teabele ja muule kättesaadavale teabele.







VIIES OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 95

Volituste delegeerimine komisjonile

Komisjonile antakse volitus võtta artiklis 96 ette nähtud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid vastavalt tehnoloogia arengule ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatustele.

Artikkel 96

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 95 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2014. Hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase perioodi lõppu esitab komisjon delegeeritud volituste kohta aruande. Volituste delegeerimine pikeneb vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui nõukogu avaldab pikendamisele vastuseisu vähemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

3. Nõukogu võib artiklis 95 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks.

5. Artikli 95 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväiteid. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 97

Staatuse muutumine

Nõukogu, toimides vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 203, otsustab teha käesolevasse otsusesse vajalikud muudatused, kui:

a) ÜMT iseseisvub:

b) ÜMT lõpetab assotsieerimissuhte;

c) ÜMT muutub äärepoolseimaks piirkonnaks;

d) äärepoolseim piirkond muutub ÜMTks.

Artikkel 98

Kehtetuks tunnistamine

Nõukogu otsus 2001/822/EÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 99

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2014.

VI lisa kohaldatakse vastavalt VI lisa artiklile 65.









I LISA

ISOLEERITUD ÜMTDE LOETELU

— Falklandi saared

— Saint Helena, Ascension, Tristan da Cunha

— Saint-Pierre ja Miquelon









II LISA

LIIDU RAHALINE ABI: 11. EAF

Artikkel 1

Jaotumine eri rahastamisvahendite vahel

1. Käesoleva otsuse kohaldamisel eraldatakse seitsmeaastaseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 liidu rahalise abi üldsumma, s.o 11. EAFi loomise sisekokkuleppega kindlaks määratud 364,5 miljonit eurot, järgmiselt:

a) 351 miljonit eurot toetustena pikaajaliseks arenguks, humanitaarabiks, hädaabiks, abiks pagulastele ja lisatoetustena eksporditulu kõikumise korral ning toetustena piirkondlikule koostööle ja integratsioonile;

b) 5 miljonit eurot intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks IV lisas osutatud ÜMTde investeerimisrahastust;

▼C1

c) 8,5 miljonit eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmetele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 81 ja käesoleva otsuse üldhindamise läbiviimiseks hiljemalt neli aastat enne selle kehtivuse lõppemist.

▼B

2. EAFi vahendeid ei seota pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt teisiti.

3. Juhul kui lõikes 1 sätestatud vahendid lõpevad enne käesoleva otsuse kehtivusaja lõppu, võtab nõukogu vajalikud meetmed.

Artikkel 2

Vahendite haldamine

Euroopa Investeerimispank haldab III lisas osutatud omavahenditest antud laene ja IV lisas osutatud ÜMT investeerimisrahastust rahastatavaid meetmeid. Kõiki muid käesoleva otsusega sätestatud rahalisi vahendeid haldab komisjon.

Artikkel 3

Jaotumine ÜMTde vahel

Käesoleva lisa artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud 351 miljoni euro suurune summa jaotatakse ÜMTde vahel vastavalt nende vajadustele ja tulemustele järgmiste kriteeriumide kohaselt.

1. Eelkõige programmidokumendis osutatud algatuste rahastamiseks eraldatakse ÜMTdele, välja arvatud Gröönimaa, 229,5 miljoni euro suurune summa A. Programmidokumendis juhitakse vajaduse korral erilist tähelepanu abisaavate ÜMTde valitsemise ja institutsionaalse suutlikkuse tugevdamisele suunatud meetmetele ning asjakohastel juhtudel kavandatavate meetmete tõenäolisele ajakavale. Summa A eraldamisel võetakse arvesse elanike arvu, sisemajanduse koguprodukti (SKP) taset, eelmistest EAFidest eraldatud summasid ja käesoleva otsuse artiklis 9 osutatud ÜMTde geograafilisest isoleeritusest tulenevaid probleeme. Eraldatavaid vahendeid peab saama tõhusalt kasutada. Vahendite eraldamine peab olema kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

2. 100 miljonit eurot eraldatakse selleks, et toetada vastavalt käesoleva otsuse artiklile 7 piirkondlikku koostööd ja integratsiooni, eelkõige pidades silmas käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud prioriteete ja vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, konsulteerides üksteisega käesoleva otsuse artiklis 14 osutatud ELi ja ÜMTde dialoogifoorumite kaudu. Seejuures seatakse eesmärgiks koordineerida summa kasutamist muude liidu rahastamisvahenditega ning edendada ÜMTde ja ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimate piirkondade vahelist koostööd.

3. Eraldamata vahenditest moodustatakse 21,5 miljoni euro suurune reserv B, et: a) rahastada ÜMTdele antavat humanitaarabi ja hädaabi ning eksporditulu kõikumisest tuleneva vajaduse korral ka lisatoetusi vastavalt IV lisale; b) eraldada uusi vahendeid vastavalt lõikes 1 osutatud ÜMTde vajaduste ja tulemuste muutumisele. Tulemuslikkust hinnatakse objektiivselt ja läbipaistvalt, pidades muu hulgas silmas eraldatud vahendite kasutamist, käsilolevate meetmete rakendamise tõhusust ja vastuvõetud jätkusuutliku arengu meetmeid.

4. Komisjon võib pärast vahekokkuvõtte tegemist otsustada jaotada käesolevas artiklis nimetatud eraldamata vahendid. Selle kokkuvõtte tegemise kord ja teistsuguse jaotuse üle otsustamise kord võetakse vastu käesoleva otsuse artikli 87 kohaselt.









III LISA

LIIDU RAHALINE ABI: LAENUD EIP OMAVAHENDITEST

Artikkel 1

Summa

Omavahenditest rahastamiseks eraldab EIP kuni 100 miljonit eurot vastavalt oma eeskirjadele ja korrale ning oma põhikirjas ja käesolevas lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

EIP

1. EIP:

a) aitab oma hallatavate vahendite kaudu ka