02013R0409 — ET — 22.02.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 409/2013, 3. mai 2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123 4.5.2013, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 409/2013,

3. mai 2013,

milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist

(EMPs kohaldatav tekst)







I

PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega määratletakse määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektid, selgitatakse nende haldamist ja selgitatakse välja nende kasutuselevõtu stiimulid.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa lennuliikluse juhtimise võrgu (EATMN) suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja nõukogu määruse (EL) nr 677/2011 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Lisaks sellele kohaldatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

1) „ühisettevõte SESAR” – nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 ( 1 ) alusel loodud asutus või selle õigusjärglane, mille ülesanne on projekti SESAR arendusetapi juhtimine ja kooskõlastamine;

2) „tasusüsteem” – komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/317 ( 2 ) kehtestatud süsteem;

3) „ATMi funktsioon, ATMi kasutusvõimalus” – ATMi koostalitlusvõimeline kasutusvõimaluste või teenuste rühm, mis seondub trajektoori, õhuruumi ja maapinnal toimuva haldusega või teabe jagamisega marsruudi, terminali, lennujaama või võrgustiku kasutuskeskkonnas;

▼M1

3a) „lennuliikluse korraldamise allfunktsioon” – ATMi funktsiooni lahutamatu osa, mis koosneb kasutusvõimalusest või teenusest ja mis aitab kaasa funktsiooni üldisele ulatusele;

3b) „SESARi lahendus” – SESARi arendusetapi tulemus, millega võetakse kasutusele uued või täiustatud standarditud ja koostalitlusvõimelised tehnoloogiad ning ühtlustatud käitamisprotseduurid, mis toetavad Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist;

▼B

4) „SESARi kasutuselevõtt” – tegevused ja protsessid, mis seonduvad lennuliikluse korraldamise üldkavas sätestatud ATMi kasutusvõimaluste tootmisesse juurutamise ja rakendamisega;

▼M1

4a) „sünkroniseeritud rakendamine” – ATMi funktsioonide sünkroniseeritud rakendamine kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vähemalt kaht Euroopa lennuliikluse juhtimise võrgu liikmesriiki, või õhus ja maapinnal tegutsevate operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade vahel, tuginedes ühisele planeerimisele, mis hõlmab rakendamise sihtkuupäevi ja asjakohaseid üleminekumeetmeid järkjärguliseks kasutuselevõtuks ning mitme operatiivses lennutegevuses osaleva sidusrühma kaasamist;

▼B

5) ATMi kasutusvõimaluste „tootmisesse juurutamine” – tegevused ja protsessid pärast ATMi kasutusvõimaluste valideerimist, mis hõlmab standardimist, sertifitseerimist ja tootmist tootva tööstuse (maa peal ja õhus kasutatavate seadmete tootjate) poolt;

▼M1

6) ATMi funktsioonide „rakendamine” – seadmete ja süsteemide (sealhulgas seonduvate käitamisprotseduuride) hankimine, paigaldamine, katsetamine, seonduv koolitus ja kasutuselevõtt operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade poolt;

▼M1

6a) „rakendamise sihtkuupäev” – kuupäev, millal ATMi funktsiooni või allfunktsiooni rakendamine lõpule viiakse;

6b) „tootmisse juurutamise tähtaeg” – kuupäev, millal ATMi funktsiooni või allfunktsiooni standardid ja spetsifikatsioonid peavad olema kättesaadavad, et neid oleks võimalik rakendada;

▼B

7) „põhiline toimimispõhimõtete muudatus” – lennuliikluse juhtimise (ATM) toimimispõhimõtete muudatus, millega parandatakse märkimisväärselt võrgustiku toimimist operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade seisukohast, mida käsitletakse lennuliikluse korraldamise üldkavas;

▼M1

8) „tulemuslikkuse kava” – rakendusmääruse (EL) 2019/317 alusel kehtestatud kava;

9) „kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid” – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/317 artiklis 9 osutatud eesmärgid;

10) „operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad” – võrgustiku haldusasutus ning tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaama käitajad;

▼M1

11) „projekt SESAR” – innovatsioonitsükkel, mis tagab liidule hästi toimiva, standarditud ja koostalitlusvõimelise lennuliikluse juhtimissüsteemi, mis hõlmab SESARi määratlemis-, arendus- ja kasutuselevõtuetappi.

▼B

Artikkel 3

ATMi üldkava

1. ATMi üldkava on tegevuskava, mis toetab Euroopa ATMi süsteemi moderniseerimist ning SESARi teadus- ja arendustegevuse sidumist selle kasutuselevõtuga. Tegu on ühtse Euroopa taeva põhilise vahendiga, mis tagab EATMNi tõrgeteta toimimise ning SESARi õigeaegse, kooskõlastatud ja samaaegseks kasutuselevõtu.

2. ATMi üldkava ajakohastamisega aidatakse kaasa kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisele ning säilitatakse kooskõla kõnealuste eesmärkide, SESARi kasutuselevõtu ning SESARi teadus-, arendus-, uuendus- ja valideerimistegevuse vahel. Sel eesmärgil võetakse ATMi üldkava ajakohastuste puhul arvesse võrgustiku strateegilist kava ja operatiivkava.







II

PEATÜKK

ÜHISPROJEKTID

▼M1

Artikkel 4

Eesmärk ja sisu

1. Ühisprojektides määratakse kindlaks ATMi funktsioonid ja nende allfunktsioonid. Need funktsioonid ja allfunktsioonid põhinevad SESARi lahendustel, mis käsitlevad Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas kindlaks määratud olulisi operatsioonilisi muudatusi, on rakendamiseks valmis ning nõuavad sünkroniseeritud rakendamist.

Rakendamisvalmidust hinnatakse muu hulgas arendusetapis tehtud valideerimiste tulemuste, tootmisse juurutamise seisu ja koostalitlusvõime hindamise põhjal, samuti seoses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (International Civil Aviation Organization, ICAO) ülemaailmse aeronavigatsioonikava ja asjaomase ICAO materjaliga.

2. Ühisprojektides sätestatakse iga ATMi funktsiooni ja allfunktsiooni kohta järgmised omadused: a) olulised operatsioonilised muudatused, mille saavutamisele need kaasa aitavad; b) käitamisalane ja tehniline rakendusala; c) geograafiline kohaldamisala; d) operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad, kes peavad neid rakendama; e) sünkroniseerimisnõuded; f) rakendamise tähtajad; g) vastastikune sõltuvus muudest funktsioonidest või allfunktsioonidest.

3. Erandina lõikest 1 võivad ühisprojektid hõlmata ka ATMi funktsioone või allfunktsioone, mis ei ole rakendamiseks valmis, kuid mis moodustavad asjaomase ühisprojekti olulise osa, tingimusel et nende tootmisse juurutamine loetakse lõppenuks kolme aasta jooksul alates asjaomase ühisprojekti vastuvõtmisest. Sel eesmärgil määratakse ühisprojektis kindlaks ka kõnealuste ATMi funktsioonide või allfunktsioonide tootmisse juurutamise tähtaeg.

4. Tootmisse juurutamise tähtaja möödumisel kontrollib komisjon koostöös Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga, kas lõikes 3 osutatud ATMi funktsioonid või allfunktsioonid on standarditud ja rakendamiseks valmis. Kui leitakse, et need ei ole rakendamiseks valmis, jäetakse need ühisprojekti määrusest välja.

5. Kasutuselevõtu haldusasutus, ühisettevõte SESAR, Euroopa standardimisorganisatsioonid, Eurocae ja asjaomane tootev tööstus teevad Euroopa Liidu Lennundusohutusameti koordineerimisel koostööd, et tagada tootmisse juurutamise tähtajast kinnipidamine.

6. Ühisprojektide raames samuti: a) tuleb olla kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega ja aidata neid saavutada; b) tõendatakse EATMNi positiivset ärimudelit, kasutades selleks tasuvusanalüüsi, ning selgitatakse välja võimalik kohalik või piirkondlik negatiivne mõju kõigile konkreetsetele operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade kategooriatele; c) võetakse arvesse asjakohaseid kasutuselevõtuelemente, mis on sätestatud võrgustiku haldusasutuse võrgu strateegilises kavas ja võrgu operatiivkavas; d) näidatakse, et keskkonnatoime on paranenud.

▼B

Artikkel 5

Väljatöötamine, vastuvõtmine ja rakendamine

1. Komisjon koostab ühisprojektide ettepanekud vastavalt artikli 4 nõuetele.

▼M1

2. Komisjoni abistavad võrgustiku haldusasutus, Euroopa Liidu Lennundusohutusamet, tulemuslikkuse hindamise asutus oma vastavates ülesannetes ja pädevuses, ühisettevõte SESAR, Eurocontrol, Euroopa standardimisorganisatsioonid, Eurocae ja kasutuselevõtu haldusasutus. Kõnealused asutused kaasavad operatiivses lennutegevuses osalevaid sidusrühmi ja tootvat tööstust.

▼M1

2a. Komisjoni taotlusel esitab Euroopa Liidu Lennundusohutusamet arvamuse ühisprojekti jaoks kavandatud ATMi funktsioonide ja nende allfunktsioonide kasutuselevõtuks vajaliku tehnilise valmisoleku kohta.

▼M1

3. Komisjon konsulteerib sidusrühmadega määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklite 6 ja 10 kohaselt, sealhulgas Euroopa Kaitseagentuuri kaudu, võttes arvesse selle volitusi aidata kaasa kaitsealaste seisukohtade kooskõlastamisele, ning ekspertide konsultatiivrühmaga ühtse Euroopa taeva sotsiaalset mõõdet käsitlevate (komisjoni) ühisprojektidega seotud ettepanekute osas.

Komisjon kontrollib, et ühisprojekti ettepaneku kiidaksid heaks õhuruumi kasutajad ja maapealsed operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad, kellelt konkreetse ühisprojekti elluviimist nõutakse.

▼M1 —————

▼B

5. Komisjon võtab ühisprojektid ja neisse tehtavad muudatused vastu määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 osutatud korras.

6. Ühisprojekte viiakse ellu rakendusprojektide kaudu ja kooskõlas III peatüki 2. jaos kindlaksmääratud kasutuselevõtuprogrammiga.

▼M1

7. Liikmesriigid ja võrgustiku haldusasutus lisavad ühisprojektide rakendamisega seotud investeeringud tulemuslikkuse kavadesse ja võrgu tulemuslikkuse kavasse.

▼B

Artikkel 6

Järelevalve

1. Komisjon teostab järelevalvet ühisprojektide rakendamise ja nende mõju üle EATMNi toimimisele konkreetsete aruandlusnõuete abil. Nimetatud nõuded sätestab komisjon artikli 9 lõikes 5 osutatud raampartnerluse raames.

2. Ühisprojektide tulemuslikkuse järelevalvel seoses EATMNi toimimisega kasutab komisjon parimal võimalikul viisil ära olemasolevaid järelevalve- ja aruandlusvahendeid, saades eelkõige abi võrgustiku haldusasutuselt ja tulemuslikkuse hindamise asutuselt kooskõlas määrustega (EL) nr 677/2011 ja (EL) nr 691/2010 ning Euroopa Lennundusohutusametilt (ohutusküsimuste osas).

3. Ühisprojektide rakendamisest teavitatakse ühtse taeva komiteed.







III

PEATÜKK

KASUTUSELEVÕTU JUHTIMISE KORD JA STIIMULID







1.

JAGU

Kasutuselevõtu juhtimise kord

Artikkel 7

Üldpõhimõtted

1. Kasutuselevõtu juhtimise korraga tagatakse ühisprojektide õigeaegne, kooskõlastatud ja samaaegne rakendamine, mis samas seostub tootmisse juurutamisega ja aitab sellele kaasa.

2. Kasutuselevõtu juhtimise kord koosneb kolmest tasandist: poliitikatasand, juhtimistasand ja rakendustasand.

Artikkel 8

Poliitikatasand

1. Poliitikatasandil vastutatakse SESARi kasutuselevõtu ülevaatamise eest ning selle tagamise eest, et SESARi kasutuselevõtt oleks kooskõlas ühtse Euroopa taeva õigusraamistikuga ja kaitseks avalikku huvi.

2. Komisjon vastutab poliitikatasandi, eelkõige järgmise eest: a) ühisprojektide kavandamine ja vastuvõtmine vastavalt artiklile 5; b) kasutuselevõtu haldusasutuse valimine, kasutuselevõtuprogrammi kinnitamine ja rakendusprojektide väljavalimine; c) kasutuselevõtu haldusasutust ja rakendusprojekte toetavate ELi vahendite haldamine; d) SESARi kasutuselevõtu stiimulite kindlaksmääramine ning kasutuselevõtu haldusasutusega artikli 9 lõike 5 kohaselt sõlmitud partnerluse raamlepingu ja asjakohaste rakendusprojektide lepingute täitmine; e) tsiviil- ja sõjandusvaldkonna sidusrühmade osalemise edendamine; f) koostöö ja kooskõlastamise arendamine kolmandate riikidega; ▼M1 g) Euroopa Liidu Lennundusohutusameti ja Euroopa standardimisorganisatsioonidega koostöö sisseseadmine, et aidata kaasa ATMi funktsioonide ja allfunktsioonide tootmisse juurutamisele ja edendada nende koostalitlusvõimet; ▼B h) ühisprojektide elluviimise ja nende panuse (kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisse) järelevalve; i) soovituste andmine operatiivses lennutegevuses osalevatele sidusrühmadele ja liikmesriikidele.

3. Komisjoni abistavad ühtse taeva komitee, lennundussektori nõuandekomitee, ekspertide konsultatiivrühm ühtse Euroopa taeva sotsiaalse mõõtme osas, riiklikud järelevalveasutused ja tulemuslikkuse hindamise asutus oma vastavates ülesannetes ja pädevuses, mis on kindlaks määratud ühtse Euroopa taeva õigusraamistikus. Komisjon võib konsulteerida ühtse taeva komiteega kõikides käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimustes.

4. Komisjon kaasab nende vastavates ülesannetes ja pädevuses ka järgmised asutused: a) Eurocontrol, Eurocontroli ja ELi vahelise koostöökorra raames, et kasutada täielikult ära tema oskusteavet ning tsiviil-sõjalist ja üleeuroopalist pädevust; b) Euroopa Kaitseagentuur, et kaasa aidata liikmesriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste militaarorganisatsioonide ning neid toetavate SESARi kasutuselevõttu käsitlevate sõjaliste seisukohtade kooskõlastamisele ja et teavitada sõjalisi planeerimismehhanisme SESARi kasutuselevõtust tulenevatest nõudmistest; ▼M1 c) Euroopa Liidu Lennundusohutusamet selle tagamiseks, et ühisprojektide ohutus-, koostalitlus- ja keskkonnanõuded ning ja -standardid kehtestataks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1139 ( 3 ) ja selle rakenduseeskirjadega ning kõnealuse määruse artikli 6 kohaselt koostatud lennundusohutuse Euroopa tegevuskavaga; ▼B d) Ühisettevõte SESAR selle tagamiseks, et SESARi teadus-, arendus-, uuendus- ja valideerimistegevus ning SESARi kasutuselevõtt oleks lahutamatult seotud ning et ühisprojektid ja kasutuselevõtuprogramm oleksid kooskõlas ATMi üldkavaga; ▼M1 e) Euroopa standardimisorganisatsioonid ja Eurocae, et kaasa aidata tööstuslikele standardimisprotsessidele ja sellest tulenevate standardite kasutamisele ning nende tegevuste järelevalvele. ▼B

Artikkel 9

Juhtimistasand

1. Kasutuselevõtu haldusasutus vastutab juhtimistasandi eest.

2. Eelkõige vastutab kasutuselevõtu haldusasutus järgmise eest: a) kasutuselevõtuprogrammi koostamine, seda käsitleva ettepaneku esitamine, käigushoidmine ja rakendamine kooskõlas 2. jaoga; b) nende operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade kokkuviimine, kellelt ühisprojektide elluviimist nõutakse; c) selliste mehhanismide ja otsustusprotsesside kehtestamine, millega tagatakse rakendusprojektide ja seonduvate investeeringute tõhus sünkroniseerimine ja üldine kooskõlastamine kooskõlas kasutuselevõtuprogrammiga; d) tõhusa riski- ja huvide konflikti juhtimise tagamine; e) komisjoni nõustamine ühisprojektide elluviimise ja uute ühisprojektide algatamisega seotud küsimustes; f) komisjoni otsuste täitmine ning nende täitmise tagamine ja järelevalve rakendustasandil; g) asjakohasemate riiklikke ja erasektori vahendeid kombineerivate rahastamismehhanismide väljaselgitamine; h) kasutuselevõtuprogrammi täitmise järelevalve; i) aruandlus komisjonile; ▼M1 j) riiklike järelevalveasutustega asjakohase kooskõlastamise tagamine; ▼M1 k) tegevuse koordineerimine Euroopa Liidu Lennundusohutusametiga. ▼B

3. Kasutuselevõtu haldusasutus koosneb operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade ühendustest või üksikutest operatiivses lennutegevuses osalevatest sidusrühmadest, kes on muu hulgas pärit kolmandatest riikidest, asjaomastes ELi rahastamisprogrammides sätestatud tingimustel. Operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad võivad kasutuselevõtu haldusasutuse töös osaleda funktsionaalsete õhuruumiosade struktuuride kaudu.

4. Kasutuselevõtu haldusasutus tõendab muu hulgas oma võimet teha järgmist: a) nende operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade esindamine, kellelt ühisprojektide elluviimist nõutakse; b) rahvusvaheliste rakenduskavade haldamine; c) arusaamine rahastamismehhanismidest ja finantsprogrammide juhtimisest ning d) olemasolevate struktuuride kasutamine kõigi operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade kaasamiseks.

5. Kasutuselevõtu haldusasutuse liikmete valimine komisjoni poolt toimub raampartnerluse sõlmimisena pärast toetusetaotluste esitamise kutset vastavalt komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) ( 4 ) (rakenduseeskirjad) artiklile 178. Toetusetaotluste esitamise kutses määratakse vastavalt rakenduseeskirjadele kindlaks kasutuselevõtu haldusasutuse liikmete valimise eesmärgid, nõuded ja kriteeriumid. Kasutuselevõtu haldusasutuse liikmete valimise protsessist teavitatakse ühtse taeva komiteed.

6. Kasutuselevõtu haldusasutuse liikmed viivad ellu vähemalt üht rakendusprojekti või selle osa.

7. Kasutuselevõtu haldusasutus sõlmib võrgustiku haldusasutusega, ühisettevõttega SESAR ja kaitseväega asjakohase koostöökorra. Asjakohane koostöökord esitatakse komisjonile heakskiitmiseks. Koostöö toimub järgmiselt: a) kasutuselevõtu haldusasutus ja võrgustiku haldusasutus teevad koostööd selleks, et tagada nende ülesannete täitmine ilma igasuguse dubleerimise või konkureerimiseta eelkõige kasutuselevõtu aspektides, millel on mõju võrgustiku taristule, õhuruumi korraldusele ja toimimisele ning kooskõlale võrgustiku strateegilise kava ja operatiivkavaga; võrgustiku haldusasutus toetab vastavalt määruse (EL) nr 677/2011 artikli 4 lõike 1 punktile i ja artikli 4 lõike 3 punktile b oma volituste piires ka kasutuselevõtu haldusasutuse liikmeid; b) kasutuselevõtu haldusasutus ja ühisettevõte SESAR teevad koostööd selleks, et tagada vajalikud sidemed SESARi teadus-, arendus-, uuendus- ja valideerimistegevuse ning SESARi kasutuselevõtu vahel, ning konsulteerivad prioriteetide ja edusammude üle, mis tehti arendusetapis küsimustes, mis seonduvad tootmisse juurutamisega, ning selleks, et tagada kooskõla ATMi üldkavaga; c) kasutuselevõtu haldusasutus kooskõlastab oma tegevuse sõjaväega, et vältida negatiivset mõju riiklikule ja kollektiivsele kaitsevõimele.

8. Kasutuselevõtu haldusasutus võtab lõikes 7 osutatud asutuste arvamust täielikult arvesse oma otsuste puhul, mis võivad kõnealuste asutuste tegevust mõjutada.

9. Kasutuselevõtu haldusasutuse ja lõikes 7 osutatud asutuste erimeelsuste korral esitab kasutuselevõtu haldusasutus küsimuse otsustamiseks komisjonile. Kasutuselevõtu haldusasutus järgib komisjoni otsust.

10. Kasutuselevõtu haldusasutus otsib abi tootvalt tööstuselt, võttes vastu koostöökorra, mis esitatakse komisjonile, et saada teavet muu hulgas toodete tootmisse juurutamise kohta.

11. Vahendite olemasolu korral annab komisjon asjaomastes ELi rahastamisprogrammides sätestatud tingimustel kasutuselevõtu haldusasutusele rahalist toetust üksnes lõikes 2 osutatud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 10

Rakendustasand

1. Rakendustasand koosneb rakendusprojektidest, mille komisjon on valinud selleks, et kooskõlas kasutuselevõtu programmiga ellu viia ühisprojekte.

2. Rakendusprojektid valib välja komisjon toetusetaotluste esitamise kutsete kaudu kasutuselevõtuprogrammi elluviimiseks ning vastavalt asjaomaste ELi rahastamisprogrammide eeskirjadele ja menetlustele.

3. Rakendusprojektide ettepanekute puhul võetakse täielikult arvesse kõnealuste projektide tootmisse juurutamise protsesside valmidusastet, tuginedes tootva tööstuse antud teabele, mis käsitleb eelkõige rakendusprojektide mõju varasematele ATM-süsteemidele, tehnilist teostatavust, kuluprognoose ja tehniliste lahenduste tegevuskavasid.

4. Rakendusprojektid ja nende elluviimine vastavad komisjoniga kokkulepitud tingimustele.







2.

JAGU

Kasutuselevõtuprogramm

▼M1

Artikkel 11

Eesmärk ja sisu

1. Kasutuselevõtuprogrammis sõnastatakse kõiki selliseid tegevusi hõlmav üksikasjalik ja struktureeritud töökava, mis on vajalikud ühisprojektide elluviimiseks nõutava tehnoloogia, menetluste ja parima tava rakendamiseks. Kasutuselevõtuprogrammis määratakse kindlaks ühisprojektide rakendamise tehnoloogilised võimaldajad.

2. Kasutuselevõtuprogrammis määratakse kindlaks, kuidas ühisprojektide rakendamist EATMNis sünkroniseeritakse, võttes arvesse kohalikke tegevusnõudeid ja piiranguid.

3. Kasutuselevõtuprogramm on võrdlusalus kõikidele operatiivses lennutegevuses osalevatele sidusrühmadele, kes peavad ühisprojekte rakendama, ning juhtimis- ja rakendustasanditele. Operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad esitavad kasutuselevõtu haldusasutusele asjakohase teabe kasutuselevõtuprogrammi rakendamise kohta. Kasutuselevõtuprogramm on osa partnerluse raamlepingust ja sellisena kohustuvad kõik toetusesaajad seda rakendama.

▼B

Artikkel 12

Kehtestamine ja rakendamine

1. Kasutuselevõtu haldusasutus esitab kasutuselevõtuprogrammi ettepaneku ja muudatusettepanekud komisjonile heakskiitmiseks.

2. Kasutuselevõtuprogrammi ettepaneku ja selle muutmise ettepanekute koostamisel kooskõlastab kasutuselevõtu haldusasutus oma tegevuse vastavalt artikli 9 lõikele 7 võrgustiku haldusasutusega, ühisettevõttega SESAR ja sõjaväega.

3. Iga ühisprojekti vastuvõtmisel taotleb komisjon kasutuselevõtu haldusasutuselt kasutuselevõtuprogrammi muutmist.







3.

JAGU

Stiimulid

Artikkel 13

ELi-poolne rahastamine

1. SESARi kasutuselevõtu toetamisele suunatud ELi-poolse rahastamise puhul keskendutakse artiklis 10 sätestatud rakendusprojektidele, mis on ELi-poolseks rahastamiseks välja valitud vastavalt ELi asjakohaste rahastamisprogrammide eeskirjadele ja menetlustele.

2. ELi-poolseks rahastamiseks välja valitud rakendusprojekte käsitlevaid lepinguid sõlmib komisjon. Lepingutes määratakse kindlaks karistused kasutuselevõtuprogrammi ja rakendusprojektide täitmata jätmise eest.

Artikkel 14

Muud stiimulid

1. Ühisprojektide ellukutsumisel võidakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1794/2006 ja määrusele (EL) nr 691/2010 kindlaks määrata SESARi kasutuselevõtu stiimulid.

2. Artikli 13 kohaselt eraldatud ELi vahendeid loetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1794/2006 artikli 2 punktile k „muuks tuluks”.







IV

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Läbivaatamine

Komisjon vaatab ühisprojektide rakendamise läbi määruse (EL) nr 691/2010 artiklis 7 sätestatud teise võrdlusperioodi lõpuks.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.