2012D0088 — ET — 01.07.2015 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 25. jaanuar 2012, juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (teatavaks tehtud numbri K(2012) 172 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2012/88/EL) (ELT L 051 23.2.2012, lk 1)

Muudetud:









▼B

▼M2

KOMISJONI OTSUS,

25. jaanuar 2012,

juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta

▼B

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 172 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/88/EL)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Komisjoni 28. märtsi 2006. aasta otsusega 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid, ( 2 ) kehtestati koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile. (2) Komisjoni 7. novembri 2006. aasta otsusega 2006/860/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust, ( 3 ) kehtestati KTK üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile. (3) Põhinõuded nii tava- kui kiirraudteesüsteemile peavad olema identsed ning sama kehtib ka nende funktsionaalse ja tehnilise kirjelduse kohta, koostalitlusvõime komponentide ja liideste ning menetluste kohta, mille alusel hinnatakse koostalitlusvõime komponentide vastavust või kasutussobivust või nende juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide EÜ vastavustõendamist. (4) Rakendusstrateegiad peaksid jääma kummalegi võrgustiku tüübile spetsiifiliseks ning olemasolevad nõuded üleeuroopalisele tava- ja kiirraudteesüsteemile peaksid jääma muutmata. Euroopa Raudteeagentuurile (edaspidi „agentuur”) anti raamvolitus teatavate tegevuste läbiviimiseks. (5) 31. jaanuaril 2011 esitas agentuur oma soovitused koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse kohta seoses üleeuroopalise raudteevõrgustiku juhtkäskude ning signaalimise allsüsteemidega ( 4 ). Käesolev otsus põhineb sellel soovitusel. (6) Selguse huvides tuleks otsused 2006/679/EÜ ja 2006/860/EÜ seetõttu käesoleva otsusega asendada. (7) Ohutusnõuetega seotud muudatused (III lisa punkt 4.2.1) põhinevad analüüsil, mille kohaselt jätab kehtivate juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTKde tekst ruumi tõlgendamiseks. Tehtud muudatused ei avalda negatiivset mõju üldisele ohutustasemele. (8) ERTMSi/ETCSi paigaldamine peaks olema kohustuslik uute CCS-automaatblokeerimisseadmete paigaldamise või olemasolevate täiendamise puhul raudteeinfrastruktuuri projektides, mis saavad ELi rahalist abi. Paigaldamine peaks põhimõtteliselt toimuma ELi rahastatud projekti raames. Teatavatel juhtudel on siiski vajalik teha rakenduseeskirjast erandeid. Sellise erandi kohaldamisala on piiratud juhtkäskude ja signaalimise KTK rakendusstrateegiaga. (9) Agentuur on tehnilises dokumendis „Juhtkäskude ja signaalimise B-klassi süsteemide loend” loetlenud olemasolevad riiklikud juhtkäskude ja signaalimise süsteemid (edaspidi „B-klassi süsteemid”). Neid süsteeme võidakse siiani nõuda teatavatel liinidel sõitvatelt veduritelt ja vedukitelt. (10) B-klassi süsteemid takistavad märkimisväärselt vedurite ja vedukite koostalitlusvõimet, ent täidavad olulist rolli üleeuroopalise võrgustiku turvalisuse tagamisel. Seetõttu on oluline vältida lisatakistuste tekitamist koostalitlusvõimele näiteks kõnealuste olemasolevate riiklike süsteemide muutmisega või uute süsteemide kasutuselevõtuga. (11) Koostalitlusvõimele lisatakistuste tegemise vältimiseks peavad liikmesriigid tagama, et olemasolevate B-klassi süsteemide funktsioonid ja nende liidesed vastavad ka edaspidi praegu kehtivatele tehnilistele kirjeldustele, välja arvatud muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks nende süsteemide ohutusega seotud vigade parandamiseks. Liikmesriigid peavad ka tagama, et B-klassi süsteemide loendisse mittekuuluvad süsteemid ei põhjustaks koostalitlusvõimele lisatakistusi. (12) GSM-R-sageduste kättesaadavus on raudtee ohutuks ja koostalitlusvõimeliseks kasutamiseks ülioluline. (13) Otsused 2006/679/EÜ ja 2006/860/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. (14) Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõikes 1 viidatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

1. Võetakse vastu III lisas sätestatud koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) üleeuroopalise raudteesüsteemi raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ning rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide kohta.

2. Käesoleva otsuse III lisas sätestatud KTKd kohaldatakse direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 2.3 kirjeldatud raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi suhtes ning punktis 2.4 kirjeldatud rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi suhtes.

Artikkel 2

1. Liikmesriigid peavad tagama, et kui teataval liinil või üleeuroopalise võrgustiku lõigul sõitmiseks nõutakse, et veeremil oleks riiklik juhtkäskude süsteem, lisatakse see süsteem B-klassi süsteemide loendisse, mis on samaväärse õigusjõuga kui KTK lisad.

2. Koostalitlusvõimele lisatakistuste tekitamise vältimiseks peavad liikmesriigid tagama, et olemasolevate B-klassi süsteemide funktsioonid, toimivus ja liidesed vastavad ka edaspidi praegu kehtivatele tehnilistele kirjeldustele, välja arvatud muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks nende süsteemide ohutusega seotud vigade parandamiseks.

Artikkel 3

Iga liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist B-klassi süsteemide ja käesoleva otsusega vastu võetud KTK lisas G kindlaks määratud avatud punktidega seoses järgmisest:

a) kohaldatavate tehniliste eeskirjade loend;

b) vastavushindamise ja kontrollimise menetlused, mille abil tagatakse kohaldatavate tehniliste eeskirjade tegelik kohaldamine;

c) asutused, mis on määratud nimetatud vastavushindamise ja kontrollimise menetlusi läbi viima.

Kui nimetatud andmed on juba teatatud seoses otsustega 2006/679/EÜ ja 2006/860/EÜ, loetakse see kohustus täidetuks.

Artikkel 4

1. Komisjon võib teha erandi III lisa punktis 7.3.2.4 kehtestatud kohustusest seoses liinide kohustusliku varustamisega Euroopa rongijuhtimissüsteemiga (ETCS) ELi rahastatud projektide raames (punkt 7.3.2.4), kui signaalsüsteemi uuendatakse lühikestel (vähem kui 150 km) ja eraldiseisvatel liinilõikudel eeldusel, et ETCS paigaldatakse kahest järgmisest tähtajast varasemaks:

— 5 aasta jooksul pärast projekti lõppu;

— ajaks, mil liinilõik ühendatakse ETCSiga varustatud teise liiniga.

2. Asjaomane liikmesriik edastab projekti toimiku komisjonile. Toimik peab sisaldama majandusanalüüsi, mis tõestab, et ERTMSi kasutusele võtmisel kahest lõikes 1 märgitud tähtajast varasemal on märkimisväärne majanduslik ja/või tehniline eelis võrreldes selle kasutusele võtmisega ELi rahastatud projekti käigus.

3. Komisjon tutvub talle saadetud toimiku ning liikmesriigi esitatud meetmetega ning teatab uurimise tulemused direktiivi 2008/57/EÜ artiklis 29 viidatud komiteele. Kui erandit lubatakse, peab liikmesriik tagama, et ERTMS paigaldatakse enne lõikes 1 nimetatud varasemat tähtaega.

Artikkel 5

Komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsust 2011/291/EL, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” koostalitluse tehnilist kirjeldust, ( 5 ) muudetakse järgmiselt:

1) lisa punktis 1.4 „Viidatud dokumendid” asendatakse pealkirja „Kehtivad seadusandlikud meetmed” all teine taane tekstiga „juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK”;

2) punkt 4.2.3.3.1 asendatakse I lisaga;

3) punktis 4.3.4 olev tabel 10 asendatakse II lisaga.

▼M1 —————

▼M1

Artikkel 6a

Käesoleva otsuse III lisas esitatud KTK rakendamisel kohaldatakse üht lisa A tabelis A2 esitatud kahest tehniliste kirjelduste kogumist. Arendusaluse 3 tehnilised kirjeldused jäävad alles selle tagamiseks, et arendusalusega 3 ühilduva ERTMSiga/ETCSiga varustatud rongid saaksid sõita arendusalusega 2 ühilduvatel ERTMSiga/ETCSiga varustatud liinidel ilma täiendavate tehniliste või käitamispiiranguteta.

▼B

Artikkel 7

Otsused 2006/679/EÜ ja 2006/860/EÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Nende sätteid kohaldatakse siiski jätkuvalt seoses kõnealustele otsustele lisatud KTKde kohaselt volitatud projektide haldamisega ning, kui taotleja ei avalda soovi kohaldada käesolevat otsus, ka seoses uute, uuendatud või täiendatud allsüsteemide projektidega, mis on käesoleva otsuse teatavaks tegemise päeval edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga.

▼M2

Artikkel 7a

1. Euroopa Raudteeagentuur avaldab hiljemalt 1. juulil 2015 käesoleva otsuse lisa A tabeli A2 viidete 37b ja 37c juures veerus „Spetsifikatsioonide komplekt nr 2” osutatud kohustuslikud spetsifikatsioonid.

Enne avaldamist saadab ta komisjonile tehnilise arvamuse kõnealuste dokumentide lisamise kohta käesoleva otsuse lisa A tabelisse A2 koos viitenumbri, nime ja versiooninumbriga. Komisjon teavitab omakorda direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 alusel moodustatud komiteed.

2. Euroopa Raudteeagentuur avaldab rongiliidese spetsifikatsioonid (FFFIS — liidese vormi, sobivuse ja funktsiooni spetsifikatsioon — käesoleva otsuse lisa A tabeli A2 viited 81 ja 82) siis, kui ta leiab, et need on üldiselt omaks võetud. Euroopa Raudteeagentuur esitab kõnealuse omaksvõtmise hindamise kohta regulaarselt aruandeid direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 alusel moodustatud komiteele. Enne avaldamist saadab ta komisjonile tehnilise arvamuse kõnealuste dokumentide lisamise kohta käesoleva otsuse lisa A tabelisse A2 koos viitenumbri, nime ja versiooninumbriga. Komisjon teavitab omakorda direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 alusel moodustatud komiteed.

▼B

Artikkel 8

Käesolevat otsust hakatakse kohaldama kuus kuud pärast selle teatavakstegemist liikmesriikidele.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

„4.2.3.3.1. Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks

Rongituvastuse sihtsüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused on esitatud punktides 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 ja 4.2.3.3.1.3.

Viidatud on juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viites 77 osutatud tehnilise kirjelduse punktidele.

Omadused, millega veerem ühildub, kantakse käesoleva KTK punktis 4.8 sätestatud veeremiregistrisse.

4.2.3.3.1.1. RÖÖBASTEE VOOLUAHELATEL PÕHINEVATE RONGITUVASTUSSÜSTEEMIDEGA ÜHILDUVUST KÄSITLEVAD VEEREMI OMADUSED

— Veeremi geomeetria — — Suurim lubatud vahe kahe järjestikuse telje vahel on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.2 osutatud tehnilises kirjelduses (vahemaa ai joonisel 1). — Suurim lubatud vahe puhvri otsa ja esimese telje vahel on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.2 osutatud tehnilises kirjelduses (vahemaa b1 joonisel 1).

— Veeremi konstruktsioon — — Väikseim lubatud teljekoormus kõikide koormustingimuste korral on sätestatud juhtsüsteemide ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.7 osutatud tehnilises kirjelduses. — Rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.9 osutatud tehnilises kirjelduses ning selle mõõtmise meetodit on kirjeldatud samas punktis. — Pantograafiga varustatud elektriliste veeremiüksuste väikseim näivtakistus pantograafi ja rongi iga ratta vahel on avatud punkt juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.2.2 osutatud tehnilises kirjelduses.

— Isolatsiooniemissioonid — — Liivatamisseadmete kasutuspiirangud on esitatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.4 osutatud tehnilises kirjelduses. — Liitpiduriklotside kasutuspiirangud on esitatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.6 osutatud tehnilises kirjelduses.

— Elektromagnetiline ühilduvus — — Elektromagnetilise ühilduvusega seotud nõuded on juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktides 3.2.1 ja 3.2.2 osutatud tehnilise kirjelduse avatud punktid. — Veovoolust tingitud elektromagnetiliste häirete piirväärtused on juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.2.2 osutatud tehnilise kirjelduse avatud punkt.

4.2.3.3.1.2. TELJELOENDURITEL PÕHINEVATE RONGITUVASTUSSÜSTEEMIDEGA ÜHILDUVUST KÄSITLEVAD VEEREMI OMADUSED

— Veeremi geomeetria — — Suurim lubatud vahe kahe järjestikuse telje vahel on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.2 osutatud tehnilises kirjelduses. — Väikseim lubatud vahe rongi kahe järjestikuse telje vahel on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.2 osutatud tehnilises kirjelduses. — Väikseim lubatud vahe haagitava veeremiüksuse otsa ja veeremiüksuse esimese telje vahel on pool juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.2 osutatud tehnilises kirjelduses sätestatud väärtusest. — Suurim lubatud vahe viimase ja esimese telje vahel on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.2 osutatud tehnilises kirjelduses (vahemaa b1 joonisel 1). — Väikseim lubatud vahe veeremiüksuse otsatelgede vahel on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.2 osutatud tehnilises kirjelduses.

— Ratta geomeetria — — Ratta geomeetria on sätestatud käesoleva KTK punktis 4.2.3.5.2.2. — Ratta väikseim lubatud läbimõõt (sõltub kiirusest) on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.3 osutatud tehnilises kirjelduses.

— Veeremi konstruktsioon — — Metallivaba ruum rataste ümber on juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.3.5 osutatud tehnilise kirjelduse avatud punkt. — Magnetväljaga seotud rattamaterjali omadused on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.3.6 osutatud tehnilises kirjelduses.

— Elektromagnetiline ühilduvus — — Elektromagnetilise ühilduvusega seotud nõuded on sätestatud juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktides 3.2.1 ja 3.2.2 osutatud tehnilises kirjelduses. — Pöörisvool- või magnetpidurite kasutamisest tingitud elektromagnetiliste häirete piirväärtused on juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.2.3 osutatud tehnilise kirjelduse avatud punkt.

4.2.3.3.1.3. SILMUSAHELAL PÕHINEVATE SÜSTEEMIDEGA ÜHILDUVUST KÄSITLEVAD VEEREMI OMADUSED

— Veeremi konstruktsioon — Veeremite metallimass on juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viite 77 punktis 3.1.7.2 osutatud tehnilise kirjelduse avatud punkt.”









II LISA







„Tabel 10 Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga Viidatud dokument: tavaraudtee vedurite ja reisijateveoveeremi KTK Viidatud dokument: juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK Parameeter Punkt Parameeter Punkt Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust käsitlevad veeremi omadused 4.2.3.3.1.1 Veeremi geomeetria Veeremi konstruktsioon Isolatsiooniemissioonid Elektromagnetiline ühilduvus Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viites 77 osutatud tehniline kirjeldus Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust käsitlevad veeremi omadused 4.2.3.3.1.2 Veeremi geomeetria Ratta geomeetria Veeremi konstruktsioon Elektromagnetiline ühilduvus Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viites 77 osutatud tehniline kirjeldus Silmusahelal põhinevate seadmetega ühilduvust käsitlevad veeremi omadused 4.2.3.3.1.3 Veeremi konstruktsioon Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK lisa A viites 77 osutatud tehniline kirjeldus Hädapidurduskäsklus 4.2.4.4.1 Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.2 Hädapidurdustõhusus 4.2.4.5.2 Rongi tagatud pidurdustõhusus ja omadused 4.2.2 Nähtavus 4.2.9.1.3 Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus 4.2.15”









III LISA

SISUKORD 1. Sissejuhatus 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.2. Geograafiline kohaldamisala 1.3. Käesoleva KTK sisu 2. Allsüsteemi mõiste ja ulatus 2.1. Sissejuhatus 2.2. Ulatus 2.3. Rakendusastmed (ERTMS/ETCS) 3. Olulised nõuded juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidele 3.1. Üldist 3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide spetsiifilised aspektid 3.2.1. Ohutus 3.2.2. Töökindlus ja käideldavus 3.2.3. Töötervishoid 3.2.4. Keskkonnakaitse 3.2.5. Tehniline ühilduvus 3.2.5.1. Mehaaniline ühilduvus 3.2.5.1.1. Füüsilised keskkonnatingimused 3.2.5.1.2. Raudtee elektromagnetiline ühilduvus 3.2.5.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide ühilduvus 4. Allsüsteemide iseloomustus 4.1. Sissejuhatus 4.2. Allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega 4.2.1.1. Ohutus 4.2.1.2. Käideldavus ja töökindlus 4.2.2. Rongisisesed ERTMS-/ETCS-funktsioonid 4.2.3. Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid 4.2.4. Mobiilside funktsioonid raudteedele – GSM-R 4.2.4.1. Põhisidefunktsioon 4.2.4.2. Kõneside- ja operatiivsiderakendused 4.2.4.3. ETCSi andmesiderakendused 4.2.5. ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed 4.2.5.1. Raadioside rongiga 4.2.5.2. Eurobalise’i side rongiga 4.2.5.3. Euroloopi side rongiga 4.2.6. Rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed 4.2.6.1. ERTMS/ETCS ja B-klassi automaatblokeerimisseadmed 4.2.6.2. Liides GSM-R raadioandmeside ja ERTMSi/ETCSi vahel 4.2.6.3. Läbisõidu mõõtmine 4.2.7. Raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed 4.2.7.1. RBCde-vaheline funktsiooniliides 4.2.7.2. RBC/RBC 4.2.7.3. GSM-R / raudteeäärne ETCS 4.2.7.4. Eurobalise/LEU 4.2.7.5. Euroloop/LEU 4.2.8. Võtmehaldus 4.2.9. ETCS-ID haldamine 4.2.10. Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid 4.2.11. Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus 4.2.12. ERTMSi/ETCSi DMI (juhi-masina liides) 4.2.13. GSM-Ri DMI (juhi-masina liides) 4.2.14. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.15. Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.16. Keskkonnatingimused 4.3. Teiste allsüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.3.1. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi liides 4.3.2. Veeremi allsüsteemi liides 4.3.3. Infrastruktuuri allsüsteemi liidesed 4.3.4. Energia allsüsteemi liidesed 4.4. Kasutuseeskirjad 4.5. Hoolduseeskirjad 4.5.1. Seadme tootja vastutus 4.5.2. Allsüsteemi kontrollimise taotleja vastutus 4.6. Ametialased pädevused 4.7. Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused 4.8. Registrid 5. Koostalitlusvõime komponendid 5.1. Mõiste 5.2. Koostalitlusvõime komponentide loend 5.2.1. Koostalitlusvõime põhikomponendid 5.2.2. Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine 5.3. Komponentide toimivus ja tehnilised näitajad 6. Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ning allsüsteemide vastavustõendamine 6.1. Sissejuhatus 6.1.1. Üldpõhimõtted 6.1.2. ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri testimise põhimõtted 6.2. Koostalitlusvõime komponendid 6.2.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime komponentide vastavushindamise menetlused 6.2.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime komponentide moodulid 6.2.3. Vastavushindamise nõuded 6.2.4. Eriküsimused 6.2.4.1. Rongisisene ERTMS/ETCS 6.2.4.2. Spetsiaalne andmeedastusmoodul (STM) 6.2.4.3. EÜ vastavusdeklaratsiooni sisu 6.3. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid 6.3.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide hindamismenetlused 6.3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide moodulid 6.3.2.1. Rongisisene allsüsteem 6.3.2.2. Raudteeäärne allsüsteem 6.3.2.3. Moodulite kasutamise tingimused rongisiseste ja raudteeäärsete allsüsteemide puhul 6.3.3. Rongisisese allsüsteemi hindamisnõuded 6.3.4. Raudteeäärse allsüsteemi hindamisnõuded 6.4. KTK nõuete osalise täitmise korral kohaldatavad sätted 6.4.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide osade hindamine 6.4.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi suhtes kehtivate nõuete osaline täitmine seoses KTK piiratud kohaldamisega 6.4.3. Vastavustõendamise vaheteatis 7. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine 7.1. Sissejuhatus 7.2. Üldiselt kohaldatavad normid 7.2.1. Raudteeäärse juhtkäskude allsüsteemi või selle osade täiendamine või uuendamine 7.2.2. Olemasolevad süsteemid 7.2.3. Spetsiaalsete andmeedastusmoodulite kättesaadavus 7.2.4. B-klassi lisaseadmed A-klassi seadmetega varustatud liinil 7.2.5. A-klassi ja B-klassi seadmetega veeremid 7.2.6. Kohustuslike ja valikuliste funktsioonide tingimused 7.2.7. GSM-Ri spetsiifilised rakenduseeskirjad 7.2.7.1. Raudteeäärsed rajatised 7.2.7.2. Rongisisesed rajatised 7.2.8. Rongituvastussüsteemide spetsiifilised rakenduseeskirjad 7.2.9. Erijuhtumid 7.2.9.1. Sissejuhatus 7.2.9.2. Belgia 7.2.9.3. Ühendkuningriik 7.2.9.4. Prantsusmaa 7.2.9.5. Poola 7.2.9.6. Leedu, Läti ja Eesti 7.2.9.7. Rootsi 7.2.9.8. Luksemburg 7.3. ERTMSi eeskirjad 7.3.1. ERTMSi Euroopa arenduskava 7.3.2. ERTMSi raudteeäärsete seadmete paigaldamine 7.3.2.1. Koridorid 7.3.2.2. Ühendus Euroopa peamiste sadamate, sorteerimisjaamade, kaubaterminalide ja kaubaveoaladega 7.3.2.3. Kiirraudteevõrgustik 7.3.2.4. ELi rahastatavad projektid 7.3.2.5. Teavitamine 7.3.2.6. Viivitused 7.3.3. ERTMSi rongisiseste seadmete paigaldamine 7.3.3.1. Uued veeremiüksused 7.3.3.2. Olemasolevate veeremiüksuste uuendamine ja taastamine 7.3.3.3. Lisanõuded 7.3.4. Koridore moodustavad raudteeliinid 7.3.5. Euroopa peamised sadamad, sorteerimisjaamad, kaubaterminalid ja kaubaveoalad

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolev KTK käsitleb rongisisest juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ning raudteeäärset juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi.

▼M2

Käesolevat KTKd kohaldatakse käesoleva KTK jaotises 1.2 (Geograafiline kohaldamisala) määratletud raudteevõrgu raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide suhtes ning selles töötava (või töötamiseks ette nähtud) veeremi pardal asuvate juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide suhtes. Kõnealune veerem kuulub ühe järgnevalt loetletud tüübi alla (vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisa jaotiste 1.2 ja 2.2 määratlusele):

1) iseliikuvad diisel- ja elektrirongid;

2) diisel- ja elektrivedurid;

3) juhikabiiniga varustatud reisijatevagunid;

4) mobiilsed raudteetaristu ehitus- ja hooldusseadmed juhul, kui need on varustatud juhikabiiniga ning on ette nähtud transpordirežiimis oma ratastel kasutamiseks.

▼B

1.2. Geograafiline kohaldamisala

▼M2

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on kogu raudteevõrk, mis koosneb järgmistest osadest:

1) üleeuroopaline tavaraudteevõrk, mida on kirjeldatud direktiivi 2008/57/EÜ I lisa jaotises 1.1 „Võrgustik”;

2) üleeuroopaline kiirraudteevõrk, mida on kirjeldatud direktiivi 2008/57/EÜ I lisa jaotises 2.1 „Võrgustik”;

3) muud raudteesüsteemi osad pärast kohaldamisala laiendamist vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisa 4. osale,

ning millest on välja arvatud direktiivi 2008/57/EÜ artikli 1 lõikes 3 kirjeldatud juhud.

KTKd kohaldatakse 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega võrkude suhtes. Seda ei kohaldata siiski kolmanda riigi võrguga ühendatud 1 520 mm rööpmelaiusega lühikeste piiriületuslõikude suhtes.

▼B

1.3. Käesoleva KTK sisu

Vastavalt raudtee koostalitlusvõime direktiivi artikli 5 lõikele 3 on käesoleva KTK eesmärk:

1. sätestada ettenähtud kohaldamisala – 2. peatükk („Allsüsteemi mõiste ja ulatus”);

2. kehtestada olulised nõuded juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide ja nende liideste kohta teiste allsüsteemidega – 3. peatükk („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide olulised nõuded”);

3. näha ette funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteemid ja nende liidesed teiste allsüsteemidega peavad vastama – 4. peatükk („Allsüsteemi iseloomustus”);

4. määrata kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida reguleeritakse Euroopa tehniliste kirjeldustega, sealhulgas Euroopa standarditega, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise raudteesüsteemi piires – 5. peatükk („Koostalitlusvõime komponendid”);

5. määrata kindlaks iga käsitletava juhtumi puhul rakendatavad menetlused, mida tuleb kasutada koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk („Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ja allsüsteemide vastavustõendamine”);

6. sätestada käesoleva KTK rakendusstrateegia – 7. peatükk („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine”);

7. sätestada allsüsteeme käitavate ja hooldavate ning KTKd rakendavate töötajate ametialased pädevused ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused – 4. peatükk („Allsüsteemi iseloomustus”).

Vastavalt raudtee koostalitlusvõime direktiivi artikli 5 lõikele 5 on erijuhtumitele viidatud 7. peatükis („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine”).

Käesoleva KTK 4. peatükis („Allsüsteemi iseloomustus”) on kehtestatud käitamis- ja hoolduseeskirjad, mida kohaldatakse eespool punktides 1.1 ja 1.2 viidatud kohaldamisalal.

2. ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA ULATUS

2.1. Sissejuhatus

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid on raudtee koostalitlusvõime direktiivi II lisas määratletud kui „kõik seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ja rongide, millel on võrgustikus liiklemise luba, liikumise juhtimiseks”.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide omadused on järgmised:

1. funktsioonid, mis on vajalikud raudteeliikluse ohutuks juhtimiseks ning toimimiseks, sealhulgas halvenenud tingimustes ( 6 );

2. liidesed;

3. oluliste nõuete täitmiseks vajalik talitlusvõime.

2.2. Ulatus

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTKs on sätestatud ainult need nõuded, mida on vaja üleeuroopalise raudteevõrgustiku koostalitlusvõime ning olulistele nõuetele vastavuse tagamiseks.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid koosnevad järgmistest osadest:

1. automaatblokeerimissüsteem;

2. raadioside;

3. rongituvastus.

A-klassi automaatblokeerimissüsteem on ERTMS/ETCS ja A-klassi raadiosüsteem on GSM-R.

A-klassi rongituvastussüsteemide puhul on käesolevas KTKs sätestatud ainult nõuded liidestele teiste allsüsteemidega.

▼M2

Üleeuroopalise raudteevõrgu B-klassi süsteemid on piiratud hulk juhtkäskude ja signaalimise süsteeme, mis olid üleeuroopalises raudteevõrgus kasutusel enne 20. aprilli 2001.

Euroopa Liidu raudteevõrgu muude osade B-klassi süsteemid on piiratud hulk juhtkäskude ja signaalimise süsteeme, mis olid vastavates võrkudes kasutusel enne 1. juulit 2015.

B-klassi süsteemide loend on esitatud Euroopa Raudteeagentuuri tehnilises dokumendis „Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi B-klassi süsteemide loend”, ERA/TD/2011-11, versioon 2.0.

▼B

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi nõuded on ette nähtud seoses A-klassi raadioside ja automaatblokeerimissüsteemiga.

Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi nõuded on ette nähtud seoses:

1. A-klassi raadiovõrguga;

2. A-klassi automaatblokeerimissüsteemiga;

3. rongituvastussüsteemide liideste nõuetega, mis peavad tagama nende ühilduvuse veeremiga.

2.3. Rakendusastmed (ERTMS/ETCS)

Käesolevas KTKs esitatud liidesed määravad kindlaks andmeedastusviisid rongidele ja (vajaduse korral) rongidelt. KTKs viidatud ERTMSi/ETCSi tehnilised kirjeldused määravad rakendusastmed, mille hulgast võib raudteeäärse paigaldise jaoks valida nõuetele vastava andmeedastusviisi.

Käesolevas KTKs on määratletud kõikide rakendusastmete nõuded.

Vastaval rakendusastmel A-klassi rongisisese automaatblokeerimissüsteemiga varustatud rong peab olema võimeline töötama sellel astmel ja kõikidel madalamatel astmetel. Selle tulemusena:

— peab 2. astme A-klassi rongisisese automaatblokeerimissüsteemiga varustatud rong olema võimeline töötama selle astme ja 1. astme liinidel;

— ei pea A-klassi 1. astme rongisisese automaatblokeerimissüsteemiga varustatud rong olema varustatud GSM-R andmeedastuse raadiosidefunktsiooniga, ent selles peavad olema rakendatud kõik 2. astme funktsioonid, mille abil tagatakse, et vaid GSM-R raadiosidefunktsiooni ühendamisega hilisemas staadiumis tagatakse rongi seadmete vastavus 2. astmega.

3. OLULISED NÕUDED JUHTKÄSKUDE JA SIGNAALIMISE ALLSÜSTEEMIDELE

3.1. Üldist

Raudtee koostalitlusvõime direktiivis nõutakse, et allsüsteemid ja koostalitlusvõime komponendid, sealhulgas liidesed, vastavad direktiivi III lisa üldtingimustes kehtestatud olulistele nõuetele.

Olulised nõuded on:

1. ohutus;

2. töökindlus ja käideldavus;

3. töötervishoid;

4. keskkonnakaitse;

5. tehniline ühilduvus.

Olulisi nõudeid A-klassi süsteemidele on kirjeldatud allpool.

B-klassi süsteemide nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide spetsiifilised aspektid

3.2.1. Ohutus

Iga projekti puhul, mille suhtes käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse, võetakse vajalikud meetmed selle tagamiseks, et juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega seotud õnnetusjuhtumi risk ei ületa teenusele eesmärgiks seatud taset. Selleks kohaldatakse komisjoni 24. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 352/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta ( 7 ) (ühine ohutusmeetod).

Et ohutuse saavutamiseks võetavad meetmed ei kahjustaks koostalitlusvõimet, järgitakse punktis 4.2.1 („Juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega”) sätestatud põhiparameetri nõudeid.

A-klassi süsteemi (ERTMS/ETCS) puhul jaotatakse üldised ohutuseesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide vahel. Üksikasjalikud nõuded on täpsustatud punktis 4.2.1 („Juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega”) sätestatud põhiparameetriga. Neid ohutusnõudeid tuleb täita koos käideldavuse nõuetega, mis on sätestatud punktis 3.2.2 („Töökindlus ja käideldavus”).

3.2.2. Töökindlus ja käideldavus

A-klassi süsteemi puhul jaotatakse töökindluse ja käideldavuse eesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide vahel. Üksikasjalikud nõuded on täpsustatud punktis 4.2.1 („Juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega”) sätestatud põhiparameetriga.

Riskitaset jälgitakse seoses allsüsteemi komponentide vananemise ja kulumisega. Järgitakse punktis 4.5 sätestatud nõudeid hooldustöödele.

3.2.3. Töötervishoid

Vastavalt ELi normidele ning Euroopa Liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele riigisisestele normidele tuleb võtta ettevaatusabinõud, mis tagavad, et juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides kasutatavad materjalid ja süsteemide konstruktsioon ei ohustaks nendele juurdepääsu omavate isikute tervist.

3.2.4. Keskkonnakaitse

Vastavalt ELi normidele ning Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevatele riiklikele normidele:

1. ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed suure kuumuse või tulekahju korral eraldada keskkonnale kahjulikke ja ohtlikke aure ega gaase lubatud piirmääradest rohkem;

2. ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed sisaldada aineid, mis võivad seadmete tavapärase kasutamise korral liigselt keskkonda saastada;

3. peavad juhtimis- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele Euroopa Liidu õigusaktidele, millega piiratakse raudteega külgnevatel aladel elektromagnetiliste häirete põhjustamist ja tundlikkust elektromagnetiliste häirete suhtes;

4. peavad juhtimis- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele mürasaastenormidele;

5. ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed põhjustada lubamatut vibratsiooni, mis võib kahjustada infrastruktuuri seisundit (nõuetekohaselt hooldatud infrastruktuuri puhul).

3.2.5. Tehniline ühilduvus

Tehniline ühilduvus hõlmab koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikke funktsioone, liideseid ja talitlusvõimet.

Tehnilise ühilduvuse nõuded on jaotatud järgmisesse kolme kategooriasse:

1. esimeses kategoorias sätestatakse koostalitlusvõimega seotud üldised insenertehnilised nõuded, täpsemalt keskkonnanõuded, elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) nõuded raudtee alal ja paigaldusnõuded. Need ühilduvusnõuded on sätestatud käesolevas peatükis;

2. teises kategoorias kirjeldatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide tehnilist kohaldamisviisi ning funktsioone, mida need peavad koostalitlusvõime saavutamiseks täitma. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis;

3. kolmandas kategoorias kirjeldatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide kasutusviisi, millega tagatakse koostalitlusvõime saavutamine. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis.

3.2.5.1. Mehaaniline ühilduvus

3.2.5.1.1. Füüsilised keskkonnatingimused

Juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad suutma töötada üleeuroopalise raudteevõrgustiku asjaomases osas valitsevates kliima- ja füüsilistes tingimustes.

Järgitakse põhiparameetri 4.2.16 („Keskkonnatingimused”) nõudeid.

3.2.5.1.2. Raudtee elektromagnetiline ühilduvus

Vastavalt ELi normidele ning Euroopa Liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele riiklikele normidele ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed mõjutada teisi juhtimis- ja signaalimisseadmeid ega allsüsteeme ega neilt mõjutusi saada.

Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetilise ühilduvusega seotud põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.11 („Elektromagnetiline ühilduvus”).

3.2.5.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide ühilduvus

4. peatükis sätestatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime nõuded.

Lisaks tagab käesolev KTK juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide tehnilise koostalitlusvõime üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi ja tavaraudteesüsteemi vahel, kui mõlemad on varustatud A-klassi süsteemidega.

4. ALLSÜSTEEMIDE ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

Kõikide asjakohaste oluliste nõuete kohaselt iseloomustavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme järgmised põhiparameetrid:

1. juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega (punkt 4.2.1);

2. rongisisesed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.2);

3. raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.3);

4. mobiilside funktsioonid raudteedele – GSM-R (punkt 4.2.4);

5. ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed (punkt 4.2.5);

6. rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.6);

7. raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.7);

8. võtmehaldus (punkt 4.2.8);

9. ETCS-ID haldamine (punkt 4.2.9);

10. rongituvastussüsteemid (punkt 4.2.10);

11. veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus (punkt 4.2.11);

12. ERTMSi/ETCSi DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.12);

13. GSM-Ri DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.13);

14. järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides (punkt 4.2.14);

15. raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus (punkt 4.2.15);

16. keskkonnatingimused (punktid 4.2.16).

Kõiki punkti 4.2 („Allsüsteemide funktsionaalne ja tehniline kirjeldus”) nõudeid põhiparameetrite täitmiseks kohaldatakse A-klassi süsteemide suhtes.

B-klassi süsteemide ja spetsiaalsete andmeedastusmoodulitega (STM) (mis võimaldavad A-klassi rongisisesel süsteemil töötada ka B-klassi infrastruktuuril) seotud nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

Käesolev KTK toetub põhimõtetele, mis võimaldavad raudteeäärsel juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemil ühilduda KTKga ühilduvate rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega. Selle eesmärgi saavutamiseks:

1. standarditakse rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi funktsioonid, liidesed ja toimivus, mis tagavad, et iga rong reageerib raudteeäärsetest seadmetest saadud andmetele prognoositaval viisil;

2. standarditakse käesolevas KTKs raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi jaoks täielikult raudteeäärsete ja rongisiseste seadmete vaheline teabevahetus. Alljärgnevates lõikudes viidatud tehnilised kirjeldused võimaldavad rakendada raudteeäärseid juhtkäskude ja signaalimise funktsioone paindlikult, nii et neid saaks optimaalselt raudteesüsteemiga integreerida. Sellist paindlikkust kasutatakse ära ilma KTKga ühilduvate rongisiseste allsüsteemide toimivust piiramata.

Juhtkäskude ja signaalimise funktsioonid on jagatud kategooriatesse, mis näitavad, kas tegemist on valikuliste või kohustuslike funktsioonidega. Need kategooriad ERTMSi/ETCSi kohta on sätestatud lisa A punktis 4.1a ja GSM-Ri kohta lisa A punktis 4.1b ning funktsioonide klassifikatsioon on märgitud nende tekstis.

Lisa A punktis 4.1c on esitatud lisas A osutatud tehnilistes kirjeldustes kasutatavate ERTMSi/ETCSi mõistete sõnastik.

Vastavalt punktile 2.2 („Ulatus”) koosnevad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid kolmest osast.

Allpool esitatud tabelis on näidatud, millised põhiparameetrid on iga allsüsteemi ja osa jaoks asjakohased.







Allsüsteem Osa Põhiparameetrid Rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem automaatblokeerimissüsteem 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16 raadioside ►M2 4.2.1.2, ◄ 4.2.4, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.13, 4.2.14, 4.2.16 Raudteeäärne juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem automaatblokeerimissüsteem ►M2 4.2.1, ◄ 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16 raadioside ►M2 4.2.1.2, ◄ 4.2.4, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.16 rongituvastus 4.2.10, 4.2.11, 4.2.16

3. peatükis kehtestatud oluliste nõuetega seoses on juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused järgmised.

4.2. Allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.1. Juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid rongisisesele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile ja raudteeäärsele allsüsteemile, pidades silmas punkte 3.2.1 („Ohutus”) ja 3.2.2 („Käideldavus ja töökindlus”).

Koostalitlusvõime saavutamiseks rongisisese ja raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rakendamisel järgitakse järgmisi sätteid.

1. Rongisisese ja raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi struktuur, rakendamine ja kasutamine ei kehtesta mingeid nõudeid a) liidesele rongisisese ja raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vahel lisaks käesolevas KTKs sätestatud nõuetele, b) ühelegi teisele allsüsteemile lisaks asjaomastes KTKdes sätestatud nõuetele.

2. Järgitakse alljärgnevates punktides 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kehtestatud nõudeid.

4.2.1.1. Ohutus

Rongisiseses ja raudteeäärses juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemis järgitakse käesolevas KTKs nimetatud ERTMSi/ETCSi seadmetele ja rajatistele kehtestatud nõudeid.

ERTMSile/ETCSile soovituslike kiiruse ja/või vahemaa piirangute ületamise ohu korral on lubatav ohu määr (THR) rongisisese ERTMSi/ETCSi ja raudteeäärse ERTMSi/ETCSi juhuslike tõrgete puhul 10–9 h–1. Vt lisa A punkt 4.2.1a.

Koostalitlusvõime saavutamiseks järgitakse rongisisese ERTMSi/ETCSi puhul täielikult kõiki lisa A punktis 4.2.1 sätestatud nõudeid. Raudteeäärsele ERTMSile/ETCSile võib kehtestada leebemad ohutusnõuded, kui need tagavad koos KTKga ühilduvate rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega teenuse ettenähtud ohutustaseme.

Nõuded juhi ja rongisisese ERTMSi/ETCSi vahelise liidese riketega seotud ohtudele on avatud punkt.

▼M2

4.2.1.2. Käideldavus ja töökindlus

Käesolevas alapunktis käsitletakse tõrkerežiime, mis ei põhjusta ohtu, kuid tekitavad halvenenud olukorra, mille haldamine võib vähendada süsteemi üldist ohutust.

Seoses kõnealuse parameetriga tähendab „tõrge” olukorda, kus element ei suuda täita nõutavat funktsiooni nõutavate tööparameetritega, ning „tõrkerežiim” tähendab tõrke täheldavat tagajärge.

Et raudteetaristu- ja raudteeveo-ettevõtjad saaksid kätte kogu teabe, mida nad vajavad halvenenud olukordade haldamiseks sobivate protseduuride määratlemiseks, peab rongisisese või raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud tehniline dokumentatsioon sisaldama arvutatud käideldavus-/töökindlusväärtusi selliste tõrkerežiimide kohta, mis mõjutavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi suutlikkust juhtida ühe või mitme sõiduki ohutut liikumist või luua raadioside liikluse korraldaja ja rongijuhtide vahel.

Tagatakse vastavus järgmistele arvutatud väärtustele:

1) automaatblokeerimise funktsioonide isoleerimist vajavate rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: [avatud punkt];

2) liikluse korraldaja ja rongijuhi vahelist raadiosidet takistavate rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: [avatud punkt].

Et võimaldada raudteetaristu- ja raudteeveo-ettevõtjatel jälgida allsüsteemide kasutusaja jooksul riskitaset ning halvenenud olukordade haldamise protseduuri määratlemiseks kasutatud töökindlus-/käideldavusväärtustest kinnipidamist, tuleb järgida jaotises 4.5 (Hoolduseeskirjad) esitatud hooldusnõudeid.

▼B

4.2.2. Rongisisesed ERTMS-/ETCS-funktsioonid

ERTMSi/ETCSi rongisiseste funktsioonide põhiparameetris kirjeldatakse kõiki rongi ohutuks liiklemiseks vajalikke funktsioone. Põhifunktsioon on tagada automaatblokeerimissüsteemi toimimine ja kabiinisisene signaalimine:

1. rongi omaduste kindlaksmääramine (nt rongi suurim lubatud kiirus, pidurdustõhusus);

2. jälgimisrežiimi valimine raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel;

3. läbisõidu mõõtmine;

4. rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise’i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis;

5. dünaamilise kiirusprofiili väljaarvutamine konkreetseks ülesandeks rongi omaduste ja raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel;

6. dünaamilise kiirusprofiili jälgimine konkreetse ülesande käigus;

7. sekkumisfunktsiooni rakendamine.

Nimetatud funktsioone rakendatakse vastavalt lisa A punktile 4.2.2b ning nende talitlusvõime peab vastama lisa A punktile 4.2.2a.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.2c.

Seadmete ETCS-identimiskoode hallatakse vastavalt punktile 4.2.9 („ETCS-ID haldamine”).

Põhifunktsioone toetavad lisafunktsioonid, mille suhtes kohaldatakse samuti lisa A punkte 4.2.2a ja 4.2.2b, ning allpool esitatud tehnilisi kirjeldusi.

1. Side raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga. a) Eurobalise’i andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.2 („Eurobalise’i side rongiga”). b) Euroloopi andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.3 („Euroloopi side rongiga”). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui Euroloop on paigaldatud raudteeäärsetesse ERTMSi/ETCSi 1. taseme seadmetesse ja käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null (nt kaitse ohtlikes punktides). c) Sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt lisa A punkt 4.2.2d, punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.6.2 („Liides GSM-R raadioside ja ERTMSi/ETCSi vahel”) ning 4.2.8 („Võtmehaldus”). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui sõidusignaalide raadio teel uuendamise seade on paigaldatud raudteeäärsetesse ERTMSi/ETCSi 1. taseme seadmetesse ja käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null (nt kaitse ohtlikes punktides). d) Andmeside raadio teel. Vt punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.6.2 („Liides GSM-R raadioside ja ERTMSi/ETCSi vahel”) ning 4.2.8 („Võtmehaldus”). See on rongis kohustuslik ainult ERTMSi/ETCSi 2. taseme rakenduse või ETCSi 3. taseme rakenduse korral.

2. Teabe edastamine juhile. Vt lisa A punktid 4.2.2e ja 4.2.12 („ERTMSi/ETCSi DMI”).

3. Teabe edastamine STMile. Vt punkt 4.2.6.1 („Liides ERTMSi/ETCSi ja STMi vahel”). See funktsioon sisaldab: a) STMi väljundi haldamist; b) STMis kasutatavate andmete esitamist; c) STMide ülemineku haldamist.

4. Rongi komplektsust (terviklikkust) käsitleva teabe haldamine – kohustuslik 3. tasemel, 1. ja 2. taseme puhul ei nõuta.

5. Seadmete seisundi seire ja tugi halvenenud tingimuste korral. See funktsioon sisaldab: a) rongisiseste ERTMS-/ETCS-funktsioonide häälestamist; b) tuge halvenenud tingimuste korral; c) rongisiseste ERTMS-/ETCS-funktsioonide isoleerimist.

6. Järelevalveotstarbeline andmesalvestustugi. Vt punkt 4.2.14 („Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides”).

7. Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine: a) DMI-le. Vt punkt 4.2.12 (ERTMSi/ETCSi DMI); b) rongiliidesele/rongiliideselt. Vt lisa A punkt 4.2.2f.

4.2.3. Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse raudteeäärseid ERTMS-/ETCS-funktsioone. See hõlmab kõiki ERTMS-/ETCS-funktsioone, millega tagatakse rongi ohutu liiklemine.

Põhifunktsioon on:

1. rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise’i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis (2. ja 3. tase);

2. raudteeäärsete signaalseadmete andmete teisendamine rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi standardvormingusse;

3. liikumissuuniste saatmine, sealhulgas liini kirjeldus ja rongile antud käsud.

Nimetatud funktsioone rakendatakse vastavalt lisa A punktile 4.2.3b ning nende talitlusvõime peab vastama lisa A punktile 4.2.3a.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.3c.

Seadmete ETCS-identimiskoode hallatakse vastavalt punktile 4.2.9 (ETCS-ID haldamine).

Põhifunktsioone toetavad lisafunktsioonid, mille suhtes kohaldatakse samuti lisa A punkte 4.2.3a ja 4.2.3b, ning allpool esitatud tehnilisi kirjeldusi.

1. Side rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga. Sinna alla kuulub: a) Eurobalise’i andmeedastus. Vt punktid 4.2.5.2 („Eurobalise’i side rongiga”) ja 4.2.7.4 („Eurobalise’i/raudteeäärne elektrooniline seade (LEU)”); b) Euroloopi andmeedastus. Vt punktid 4.2.5.3 („Euroloopi side rongiga”) ja 4.2.7.5 („Euroloop/LEU”). Euroloop on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline; c) sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt lisa A punkt 4.2.3d, punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.7.3 („GSM-R ja raudteeäärsed ETCS-funktsioonid”) ning 4.2.8 („Võtmehaldus”). Sõidusignaalide uuendamine on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline; d) andmeside raadio teel. Vt punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.7.3 („GSM-R ja raudteeäärsed ETCS-funktsioonid”) ning 4.2.8 („Võtmehaldus”). Andmeside raadio teel on asjakohane üksnes 2. ja 3. taseme puhul.

2. Teabe/käskude genereerimine rongisisesele ERTMSile/ETCSile, nt teave õhuavade sulgemise/avamise, pantograafi langetamise/tõstmise, toitesüsteemi pealüliti sisse-/väljalülitamise ning veosüsteemilt A veosüsteemile B ülemineku kohta. Nende funktsioonide rakendamine raudteeäärsetel seadmetel on valikuline.

3. Erinevate raadio teel blokeerimise juhtkeskuste (RBCde) kontrolli all olevate piirkondade vahetumiste haldamine (asjakohane üksnes 2. ja 3. taseme puhul). Vt punktid 4.2.7.1 („RBCde-vaheline funktsiooniliides”) ja 4.2.7.2 („RBCde-vaheline tehniline liides”).

4.2.4. Mobiilside funktsioonid raudteedele – GSM-R

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse raadioside funktsioone. Neid funktsioone rakendatakse rongisiseses ja raudteeäärses juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemis vastavalt allpool esitatud tehnilistele kirjeldustele.

4.2.4.1. Põhisidefunktsioon

Üldnõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4a.

Lisaks järgitakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

1. ASCI-funktsioonid; lisa A punkt 4.2.4b;

2. SIM-kaart; lisa A punkt 4.2.4c;

3. kasutajalt kasutajale signaalimine; lisa A punkt 4.2.4d;

4. asukohast sõltuv pöördumine; lisa A punkt 4.2.4e.

4.2.4.2. Kõneside- ja operatiivsiderakendused

Üldnõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4f.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4 g.

Lisaks järgitakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

1. suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamine; lisa A punkt 4.2.4h;

2. funktsionaalne adresseerimine; lisa A punkt 4.2.4j;

3. funktsionaalsete numbrite esitamine; lisa A punkt 4.2.4k.

4.2.4.3. ETCSi andmesiderakendused

Üldnõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4f.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4g.

Need funktsioonid on kohustuslikud ainult ETCSi 2. ja 3. taseme ning sõidusignaalide uuendamise rakenduste korral.

4.2.5. ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed

Selles põhiparameetris on ette nähtud nõuded raadiosidele raudteeäärse ja rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vahel ning seda peab arvesse võtma koos ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri vahelistele liidestele kehtestatud nõuetega, nagu on täpsustatud punktis 4.2.6 („Rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi siseliidesed”) ning punktis 4.2.7 („Raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi siseliidesed”).

Selle põhiparameetri alla kuuluvad:

1. füüsilised, elektrilised ja elektromagnetilised väärtused, mida tuleb järgida ohutu toimimise huvides;

2. kasutatav sideprotokoll;

3. sidekanali kättesaadavus.

Kohaldatavad tehnilised kirjeldused on loetletud allpool.

4.2.5.1. Raadioside rongiga

A-klassi raadiosideliidesed toimivad GSM-R-sagedustel – vt lisa A punkt 4.2.5.a.

Protokollid peavad vastama lisa A punktile 4.2.5b.

Seal, kus rakendatakse sõidusignaalide uuendamist, järgitakse lisa A punktis 4.2.5c esitatud nõudeid.

4.2.5.2. Eurobalise’i side rongiga

Eurobalise’i sideliidesed peavad vastama lisa A punktile 4.2.5d.

4.2.5.3. Euroloopi side rongiga

Euroloopi sideliidesed peavad vastama lisa A punktile 4.2.5e.

4.2.6. Rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb kolmest osast.

4.2.6.1. ERTMS/ETCS ja B-klassi automaatblokeerimisseadmed

Kui rongile on paigaldatud ERTMSi/ETCSi ja B-klassi automaatblokeerimisseadmed, saab nendevahelisi üleminekuid hallata lisa A punktiga 4.2.6a ette nähtud standarditud liidesega.

Lisa A punktiga 4.2.6b on ette nähtud K-liides (mis võimaldab teatavatel STMidel lugeda ERTMSi/ETCSi rongisisese antenni kaudu teavet B-klassi baliisidelt) ja lisa A punktis 4.2.6c G-liides (raadioside ETCSi rongisisese antenni ja B-klassi baliiside vahel).

K-liidese kasutamine on valikuline, kuid kasutamise korral peab see vastama lisa A punktile 4.2.6b.

Lisaks sellele peab K-liidese kasutamise korral olema rongisisene edastusfunktsioon kooskõlas lisa A punktis 4.2.6c nimetatud omadustega.

Kui üleminekuid ERTMSi/ETCSi ja B-klassi rongisisese automaatblokeerimissüsteemi vahel ei hallata lisa A punktiga 4.2.6a ette nähtud standarditud liidese abil, peab võtma meetmeid tagamaks, et kasutatud meetod ei püstitaks lisanõudeid raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile.

4.2.6.2. Liides GSM-R raadioandmeside ja ERTMSi/ETCSi vahel

A-klassi raadiofunktsioonide ja rongisiseste ERTMS-/ETCS-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.6d.

Seal, kus rakendatakse sõidusignaalide uuendamist, järgitakse lisa A punktis 4.2.6e esitatud nõudeid.

4.2.6.3. Läbisõidu mõõtmine

Läbisõidu mõõtmise funktsiooni ja rongisisese ETCSi vaheline liides peab vastama lisa A punktis 4.2.6.f sätestatud nõuetele. See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui läbisõidu mõõtmise seade moodustab koostalitlusvõime iseseisva komponendi (vt punkt 5.2.2 „Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine”).

4.2.7. Raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb viiest osast.

4.2.7.1. RBCde-vaheline funktsiooniliides

Käesoleva liidesega määratakse kindlaks andmed, mida peavad vahetama kaks kõrvuti asuvat RBCd, et rong saaks liikuda ohutult ühe RBC tööpiirkonnast teise.

1. Andmed, mida „üleandev” RBC saadab „vastuvõtvale” RBC-le.

2. Andmed, mida „vastuvõttev” RBC saadab „üleandvale” RBC-le.

Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7a.

4.2.7.2. RBC/RBC

Kahe RBC vaheline tehniline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7b.

4.2.7.3. GSM-R / raudteeäärne ETCS

A-klassi raadiosüsteemi ja raudteeäärsete ETCS-funktsioonide vaheline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7c.

4.2.7.4. Eurobalise/LEU

Eurobalise’i ja LEU vaheline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7d.

See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Eurobalise ja LEU on koostalitlusvõime iseseisvad komponendid (vt punkt 5.2.2 „Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine”).

4.2.7.5. Euroloop/LEU

Euroloopi ja LEU vaheline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7e.

See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Euroloop ja LEU on koostalitlusvõime iseseisvad komponendid (vt punkt 5.2.2 „Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine”).

4.2.8. Võtmehaldus

Käesolev põhiparameeter sätestab nõuded krüptograafiliste võtmete haldamisele, mida kasutatakse raadio teel edastatavate andmete kaitsmiseks.

Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.8a. Käesoleva KTK kohaldamissalasse jäävad ainult juhtimis- ja signaalimisseadmete liidestega seotud nõuded.

4.2.9. ETCS-ID haldamine

Käesolev põhiparameeter käsitleb raudteeäärsetes ja rongisisestes juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides sisalduvate seadmete ETCS-identimiskoode (ETCS-IDsid).

Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.9a.

4.2.10. Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Käesolev põhiparameeter sätestab nõuded liidestele raudteeäärsete rongituvastussüsteemide ja veeremite vahel.

Rongituvastussüsteemides järgitavad liideste nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.10a.

4.2.11. Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Selles põhiparameetris sätestatakse nõuded liidestele seoses veeremi ja raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete vahelise elektromagnetilise ühilduvusega.

Rongituvastussüsteemides järgitavad liideste nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.11a.

4.2.12. ERTMSi/ETCSi DMI (juhi-masina liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida ERTMS/ETCS annab juhile ning mida juht ERTMSi/ETCSi rongisisesesse süsteemi sisestab. Vt lisa A punkt 4.2.14a.

Selle alla kuuluvad:

1. ergonoomia (sh nähtavus);

2. kuvatavad ERTMS-/ETCS-funktsioonid;

3. juhi sisendist käivituvad ERTMS-/ETCS-funktsioonid.

4.2.13. GSM-Ri DMI (juhi-masina liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida GSM-R annab juhile ning mida juht GSM-Ri rongisisesesse süsteemi sisestab. Vt lisa A punkt 4.2.13a.

Selle alla kuuluvad:

1. ergonoomia (sh nähtavus);

2. kuvatavad GSM-R-funktsioonid;

3. väljuva kõne andmed;

4. sissetuleva kõne andmed.

4.2.14. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

Käesolev põhiparameeter kirjeldab järgmist:

1. rongisisese ERTMSi/ETCSi ja veeremi salvestusseadme vaheline andmevahetus;

2. sideprotokollid;

3. füüsiline liides.

Vt lisa A punkt 4.2.14a.

4.2.15. Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus

Käesolev põhiparameeter kirjeldab järgmist:

1. valgust peegeldavate märkide omadused, et tagada nõuetekohane nähtavus;

2. koostalitlusvõimeliste teadetetahvlite omadused.

Vt lisa A punkt 4.2.15a.

Lisaks peavad paigaldatud raudteeäärsed juhtimis- ja signaalimisobjektid ühilduma juhi nägemisvälja ja infrastruktuuri nõuetega.

4.2.16. Keskkonnatingimused

Järgitakse käesolevas KTKs viidatud tehnilistes kirjeldustes kohustuslikuks tehtud keskkonnatingimusi.

4.3. Teiste allsüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.3.1. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi liides







Liides käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Käitamise ja liikluskorralduse KTK viide Parameeter Punkt Parameeter Punkt Kasutuseeskirjad (normaal- ja halvenenud tingimused) 4.4 Reegliraamat 4.2.1.2.1 Kasutuseeskirjad 4.4 Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.15 Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavus 4.2.2.8 Rongi pidurdustõhusus ja -omadused 4.2.2 Pidurdustõhusus 4.2.2.6 Liivatamisseadmete kasutamine Rongisisene rattaharja määrimine 4.2.10 Reegliraamat 4.2.1.2.1 Liitpiduriklotside kasutamine Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.14 Rongisisene andmesalvestus 4.2.3.5 ETCSi DMI 4.2.12 Ronginumber 4.2.3.2.1 GSM-Ri DMI 4.2.13 Ronginumber 4.2.3.2.1

4.3.2. Veeremi allsüsteemi liides







Liides veeremi KTKdega Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Veeremi KTKde viide Parameeter Punkt Parameeter Punkt Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremi konstruktsioon 4.2.10 Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK rattapaari asukoht 4.2.7.9.2 teljekoormus 4.2.3.2 liivatamine 4.2.3.10 ratastevaheline elektritakistus 4.2.3.3.1 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.3.3.1.1 Vagunite KTK 4.2.3.2 Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK rattapaari geomeetria 4.2.7.9.2 rattad 4.2.7.9.3 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.3.3.1.2 Vagunite KTK 4.2.3.3.1 Silmusahelal põhinevate seadmetega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK Puudub Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.3.3.1.3 Vagunite KTK Puudub ▼M2 Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus 4.2.11 Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust käsitlevad veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK Vagunite KTK 4.2.6.6.1 4.2.3.3.1.1 Puudub Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust käsitlevad veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK Vagunite KTK 4.2.6.6.1 4.2.3.3.1.2 Puudub ▼B Rongi pidurdustõhusus ja omadused 4.2.2 Hädapidurdustõhusus Kiirraudteesüsteemi KTK Hädapidurdus 4.2.4.1 Sõidupidurdus 4.2.4.4 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK Hädapidurdus 4.2.4.5.2 Sõidupidurdus 4.2.4.5.3 Vagunite KTK 4.2.4.1.2 Rongisiseste juhtimis- ja signaalimisantennide asukoht 4.2.2 Kinemaatiline gabariit Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.3.1 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.3.1 Vagunite KTK Puudub Rongisiseste ERTMS-/ETCS-funktsioonide isoleerimine 4.2.2 Kasutuseeskirjad Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.9.1 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.12.3 Vagunite KTK Puudub Andmeliidesed 4.2.2 Järelevalve ja rikkeotsing Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.10 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.1.1 Vagunite KTK Puudub Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.15 Nähtavus Esilaternad Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.4.1.1 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.7.1.1 Vagunite KTK Puudub Juhi nähtavusala Kiirraudteesüsteemi KTK vaateväli 4.2.2.6 b esiklaas 4.2.2.7 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK vaateväli 4.2.9.1.3.1 tuuleklaas 4.2.9.2 Vagunite KTK Puudub Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.14 Salvestusseade Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.10 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.9.6 Vagunite KTK Puudub Käsud veeremisseadmetele 4.2.2 Faaside eraldus Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.8.3.6.7 4.2.3 Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.8.2.9.8 Vagunite KTK Puudub Hädapidurduskäsklus 4.2.2 Hädapidurduskäsklus Kiirraudteesüsteemi KTK Puudub Vedurite ja reisijateveoveeremite KTK 4.2.4.4.1 Vagunite KTK Puudub

4.3.3. Infrastruktuuri allsüsteemi liidesed







Liides infrastruktuuri KTKga Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Infrastruktuuri KTK viide Parameeter Punkt Parameeter Punkt Rongituvastussüsteemid (ruum paigaldamiseks) 4.2.10 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Kiirraudtee 4.2.3 Struktuurigabariit Tavaraudtee 4.2.4.1 Eurobalise’i side (ruum paigaldamiseks) 4.2.5.2 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Kiirraudtee 4.2.3 Struktuurigabariit Tavaraudtee 4.2.4.1 Euroloopi side (ruum paigaldamiseks) 4.2.5.3 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Kiirraudtee 4.2.3 Struktuurigabariit Tavaraudtee 4.2.4.1 Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.15 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Kiirraudtee 4.2.3 Struktuurigabariit Tavaraudtee 4.2.4.1

4.3.4. Energia allsüsteemi liidesed







Liides energia KTKga Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Energia KTK viide Parameeter Punkt Parameeter Punkt Käsud veeremiseadmetele 4.2.2 Faaside eraldustsoonid Kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK 4.2.21 4.2.3 Süsteemide eraldustsoonid 4.2.22 Faaside eraldustsoonid Tavaraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK 4.2.19 Süsteemide eraldustsoonid 4.2.20

4.4. Kasutuseeskirjad

Eeskirjad raudteeteenuse osutamiseks ERTMSi/ETCSiga on kehtestatud käitamise ja liikluskorralduse KTKs.

4.5. Hoolduseeskirjad

Käesoleva KTK alla kuuluvate allsüsteemide hoolduseeskirjad peavad tagama 4. peatükis esitatud põhiparameetrites sätestatud väärtuste püsimise ettenähtud piirides allsüsteemi kogu kasutusea jooksul. Jooksva hoolduse või remonditööde käigus võib süsteem siiski põhiparameetrites sätestatud väärtustele mitte vastata; hoolduseeskirjad peavad tagama, et nende toimingute käigus ei väheneks ohutus.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide eest vastutav isik kehtestab eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks hoolduseeskirjad. Eeskirjade koostamisel peab järgima allpool esitatud nõudeid.

4.5.1. Seadme tootja vastutus

Allsüsteemis kasutatava seadme tootja peab kindlaks määrama:

1. kõik hooldusnõuded ja -menetlused (sealhulgas seadmete seisundi seire, juhtumite diagnoos, testimismeetodid ja -tööriistad ning nõutavad ametialased pädevused), mis on vajalikud käesoleva KTK kohustuslikes nõuetes sätestatud oluliste nõuete ja väärtuste järgimiseks seadme kogu kasutusea jooksul (paigaldamisele eelnev vedu ja säilitamine, tavapärane kasutamine, tõrked, remonditööd, kontrollimine ja hooldus, demonteerimine jne);

2. tervise- ja ohutusriskid, mis võivad mõjutada üldsust ning hoolduspersonali;

3. teestruktuuri esimese hoolduse tingimused (st teestruktuuri vahetatavate osade (LRUd) määratlus), heakskiidetud ühilduvad riistvara- ja tarkvaraversioonid, rikkis LRUde väljavahetamise, LRUde ladustamise ning rikkis LRUde parandamise tingimused;

4. kontrollimised, mis tuleb teha juhul, kui seade on erandliku koormuse all (nt halvad keskkonnatingimused või erandlikud põrutused);

5. kontrollimised, mis tuleb teha muude kui juhtimis- ja signaalimisseadmete hooldamisel, kui need mõjutavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme (nt ratta läbimõõdu muutmine).

4.5.2. Allsüsteemi kontrollimise taotleja vastutus

Taotleja peab:

1. tagama, et kõikide käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvate komponentide puhul on kindlaks määratud punktis 4.5.1 („Seadme tootja vastutus”) sätestatud hooldusnõuded, olenemata sellest, kas need on koostalitlusvõime komponendid või muud komponendid;

2. täitma eespool esitatud nõudeid, võttes arvesse riske, mis tulenevad allsüsteemi eri komponentide koostoimest ning liidestest teiste allsüsteemidega.

4.6. Ametialased pädevused

Seadmete ja allsüsteemi tootjad peavad andma piisavalt teavet juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide paigaldamiseks, lõplikuks kontrollimiseks ja hooldamiseks nõutavate ametialaste pädevuste määramiseks. Vt punkt 4.5 („Hoolduseeskirjad”).

4.7. Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

Tuleb võtta ettevaatusabinõusid hoolduspersonali ja kasutajate tervise ja ohutuse tagamiseks vastavalt ELi normidele ja Euroopa Liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele riigisisestele normidele.

Tootjad peavad ära märkima nende seadmete ja allsüsteemide kasutamisest ja hooldusest tulenevad riskid tervisele ja ohutusele. Vt punkt 4.4 („Kasutuseeskirjad”) ja punkt 4.5 („Hoolduseeskirjad”).

4.8. Registrid

Direktiivi 2008/57/EÜ artiklites 34 ja 35 sätestatud registritele esitatavad andmed on viidatud komisjoni rakendusotsuses 2011/665/EL ( 8 ) ja 2011/633/EL ( 9 ).

5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

5.1. Mõiste

Raudtee koostalitlusvõime direktiivi artikli 2 punktis f sätestatakse, et koostalitlusvõime komponendid on „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub. Mõiste „komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara”.

5.2. Koostalitlusvõime komponentide loend

5.2.1. Koostalitlusvõime põhikomponendid

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime põhikomponendid on sätestatud:

1. rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.1.a;

2. raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.2.a.

5.2.2. Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine

Koostalitlusvõime põhikomponentide funktsioonidest võib koostada rühmasid. Rühm määratletakse seejärel nende funktsioonide ning rühmast väljapoole ulatuvate liideste alusel. Sellise rühma tekke korral käsitatakse seda koostalitlusvõime komponendina.

1. Tabelis 5.1.b on loetletud rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide rühmad.

2. Tabelis 5.2.b on loetletud raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide rühmad.

5.3. Komponentide toimivus ja tehnilised näitajad

Iga koostalitlusvõime põhikomponendi või koostalitlusvõime komponentide rühma kohta sätestatakse 5. peatüki tabelites järgmised andmed:

1. 3. veerus funktsioonid ja liidesed. Tuleb silmas pidada, et mõnel koostalitlusvõime komponendil on valikulisi funktsioone ja/või liideseid;

2. 4. veerus iga funktsiooni või liidese vastavushindamise kohustuslikud näitajad, võimaluse korral koos viitega 4. peatüki vastavale punktile.

Tabel 5.1.a

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitlusvõime põhikomponendid







N Koostalitlusvõime komponent (KK) Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 Rongisisene ERTMS/ETCS Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Rongisisesed ETCS-funktsioonid (välja arvatud läbisõidu mõõtmine) 4.2.2 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed 4.2.5 — RBS (2. ja 3. tase) 4.2.5.1 — Sõidusignaalide uuendamise seade (1. tasemel valikuline) 4.2.5.1 — Eurobalise’i raadioliides 4.2.5.2 — Euroloopi raadioliides (1. tasemel valikuline) 4.2.5.3 Liidesed — STM (K-liidese kasutamine valikuline) 4.2.6.1 — Rongisisene ERTMSi/ETCSi GSM-R 4.2.6.2 — Läbisõidu mõõtmine 4.2.6.3 — Võtmehaldussüsteem 4.2.8 — ETCS-ID haldamine 4.2.9 — ERTMSi/ETCSi juhi-masina liides 4.2.12 — Rongiliides 4.2.2 — Rongisisene salvestusseade 4.2.14 Füüsilised keskkonnatingimused 4.2.16 2 Läbisõidu mõõtmise seade Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Rongisisesed ERTMS-/ETCS-funktsioonid: ainult läbisõidu mõõtmine 4.2.2 Liidesed — Rongisisene ERTMS/ETCS 4.2.6.3 Keskkonnatingimused 4.2.16 3 Välise STMi liides Liidesed — Rongisisene ERTMS/ETCS 4.2.6.1 4 GSM-R rongiraadio Märkus: SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole osa sellest koostalitluse komponendist Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus Märkus: ohutusnõue puudub 4.2.1 4.5.1 Põhilised sidefunktsioonid 4.2.4.1 Kõneside- ja operatiivsidepidamisrakendused 4.2.4.2 Liidesed — GSM-Ri raadioliides 4.2.5.1 — GSM-Ri juhi-masina liides 4.2.13 Keskkonnatingimused 4.2.16 5 GSM-Ri ETCS andmesideraadio Märkus: SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole osa antud koostalitluse komponendist Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus Märkus: ohutusnõue puudub 4.2.1 4.5.1 Põhilised sidefunktsioonid 4.2.4.1 ETCSi andmesiderakendused 4.2.4.3 Liidesed — Rongisisene ERTMS/ETCS 4.2.6.2 — GSM-R raadioliides 4.2.5.1 Keskkonnatingimused 4.2.16 6 GSM-Ri SIM-kaart Põhilised sidefunktsioonid 4.2.4.1 Keskkonnatingimused 4.2.16

Tabel 5.1.b

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide rühmad

Käesolev tabel on struktuurinäide. Lubatud on ka teised rühmad.







N Koostalitlusvõime komponentide rühm Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 Rongisisene ERTMS/ETCS Läbisõidu mõõtmise seade Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Rongisisesed ERTMS-/ETCS-funktsioonid 4.2.2 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed 4.2.5 — RBS (2. ja 3. tase) 4.2.5.1 — Sõidusignaalide uuendamise seade (1. tasemel valikuline) 4.2.5.1 — Eurobalise’i raadioliides 4.2.5.2 — Euroloopi raadioliides (1. tasemel valikuline) 4.2.5.3 Liidesed — STM (K-liidese kasutamine valikuline) 4.2.6.1 — Rongisisene ERTMSi/ETCSi GSM-R 4.2.6.2 — Võtmehaldussüsteem 4.2.8 — ETCS-ID haldamine 4.2.9 — ERTMSi/ETCSi juhi-masina liides 4.2.12 — Rongiliides 4.2.2 — Rongisisene salvestusseade 4.2.14 Füüsilised keskkonnatingimused 4.2.16

Tabel 5.2.a

Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitlusvõime põhikomponendid







N Koostalitlusvõime komponent (KK) Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 RBC Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (välja arvatud side Eurobalise’i, sõidusignaalide uuendamise seadme ja Euroloopi kaudu) 4.2.3 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult raadioside rongiga 4.2.5.1 Liidesed — Naabruses asuv RBC 4.2.7.1, 4.2.7.2 — Raudteeäärne ERTMSi/ETCSi GSM-R 4.2.7.3 — Võtmehaldussüsteem 4.2.8 — ETCS-ID haldamine 4.2.9 Keskkonnatingimused 4.2.16 2 Sõidusignaalide uuendamise seade Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (välja arvatud side Eurobalise’i, Euroloopi ja 2./3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult raadioside rongiga 4.2.5.1 Liidesed — Raudteeäärne ERTMSi/ETCSi GSM-R 4.2.7.3 — Võtmehaldussüsteem 4.2.8 — ETCS-ID haldamine 4.2.9 — Blokeerimine ja LEU 4.2.3 Keskkonnatingimused 4.2.16 3 Eurobalise Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Eurobalise’i side rongiga 4.2.5.2 Liidesed — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Keskkonnatingimused 4.2.16 4 Euroloop Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Euroloopi raadioside rongiga 4.2.5.3 Liidesed — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Keskkonnatingimused 4.2.16 5 LEU – Eurobalise Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (välja arvatud side sõidusignaalide uuendamise seadme, Euroloopi ja 2./3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 Liidesed — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Keskkonnatingimused 4.2.16 6 LEU – Euroloop Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (välja arvatud side sõidusignaalide uuendamise seadme, Eurobalise’i ja 2./3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 Liidesed — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Keskkonnatingimused 4.2.16

Tabel 5.2.b

Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide rühmad

Käesolev tabel on struktuurinäide. Lubatud on ka teised rühmad.







N Koostalitlusvõime komponentide rühm Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 Eurobalise LEU Eurobalise Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (välja arvatud side Euroloopi ning 2. ja 3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Eurobalise’i side rongiga 4.2.5.2 Keskkonnatingimused 4.2.16 2 Euroloop LEU Euroloop Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ERTMS-/ETCS-funktsioonid (välja arvatud side Eurobalise’i ning 2. ja 3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Euroloopi raadioside rongiga 4.2.5.3 Keskkonnatingimused 4.2.16

6. KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1. Sissejuhatus

6.1.1. Üldpõhimõtted

Käesoleva KTK 3. peatükis kehtestatud oluliste nõuete täitmine tagatakse 4. peatükis sätestatud põhiparameetrite järgimisega.

Parameetrite järgimist näitavad:

1. 5. peatükis sätestatud koostalitlusvõime komponentide vastavushindamine (vt punkt 6.2);

2. allsüsteemide vastavustõendamine (vt punkt 6.3).

Teatavatel juhtudel kuuluvad olulised nõuded siiski riiklike eeskirjade alla seoses

1. B-klassi süsteemide kasutamisega;

2. KTK avatud punktidega;

3. raudtee koostalitlusvõime direktiivi artikli 9 kohaste eranditega;

4. punktis 7.2.9 kirjeldatud erijuhtudega.

Sellistel juhtudel viiakse eeskirjadele vastavuse hindamine läbi asjaomase liikmesriigi vastutusel ning teatavaks tehtud korra kohaselt.

▼M2

Seoses kontrollimisega, kas olulised nõuded on põhiparameetrite järgimisega täidetud, ning piiramata käesoleva KTK 7. peatükis kirjeldatud kohustusi, võib juhtkäskude ja signaalimise koostalitlusvõime komponentidele ja allsüsteemidele, milles ei ole rakendatud kõiki 4. peatükis nimetatud funktsioone, tööparameetreid ja liideseid (kaasa arvatud lisas A osutatud spetsifikatsioonid), väljastada EÜ vastavussertifikaadi või vastavalt EÜ vastavustõendamise sertifikaadi järgmistel sertifikaatide väljastamist ja kasutamist reguleerivatel tingimustel:

1) raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotleja peab otsustama, millised funktsioonid, tööparameetrid ja liidesed tuleb rakendada teenuse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et vältida KTKdega vastuolus olevate või neid ületavate nõuete ülekandmist rongisisestele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidele;

2) rongisisese juhtkäskude ja signaalimise sellise allsüsteemi talitluse suhtes, milles ei ole rakendatud kõiki käesolevas KTKs nimetatud funktsioone, tööparameetreid ega liideseid, võivad kehtida teatud tingimused või piirangud, mis tulenevad ühilduvusest ja/või ohutust ühendamisest raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega. Vähendamata teatatud asutuse ülesandeid, mida on kirjeldatud vastavates ELi õigusaktides ja seotud dokumentides, peab EÜ vastavustõendamise taotleja tagama, et tehniline dokumentatsioon sisaldab kogu teavet, mida ettevõtja vajab kõnealuste tingimuste ja piirangute kindlakstegemiseks;

3) nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võib liikmesriik keelduda juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidele, milles ei ole rakendatud kõiki käesolevas KTKs nimetatud funktsioone, tööparameetreid ja liideseid, kasutuselevõtu loa andmisest või kehtestada nende käitamise suhtes tingimusi ja piiranguid.

Kui mõned olulised nõuded on täidetud liikmesriikide eeskirjade kohaselt või kui mõnes juhtkäskude ja signaalimise koostalitlusvõime komponendis või allsüsteemis ei ole rakendatud kõiki käesolevas KTKs nimetatud funktsioone, tööparameetreid ega liideseid, kohaldatakse punkti 6.4.2 sätteid.

▼B

6.1.2. ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri testimise põhimõtted

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem peaks käesolevas KTKs kehtestatud tingimustel töötama ilma lisavastavustõendamiseta kõikidel EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud raudteeäärsetel juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidel.

Selle eesmärgi saavutamisele aitavad kaasa:

1. rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostamise ja paigaldamise eeskirjad;

2. katsete tehnilised kirjeldused, millega tõestada, et rongisisesed ja raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid on vastavuses käesoleva KTK nõuetega ja ühilduvad teineteisega.

Selleks, et muuta ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri seadmete vastavushindamine tõhusamaks ning aidata kaasa eespool nimetatud eesmärgi saavutamisele, peavad kõik liikmesriigid esitama Euroopa Komisjonile katsestsenaariumid raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri osa ning selle koostoimimise kontrollimiseks vastava rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi osaga. Kõnealused katsestsenaariumid:

1. peavad olema vastavuses käesolevas KTKs viidatud tehniliste kirjeldustega ning kirjeldama funktsioonide ja talitlusvõimete (nt reaktsiooniaegade) tehnilisi näitajaid, kui need on olulised rongisisese ja raudteeäärse allsüsteemi koostoimimiseks;

2. esitatakse standardvormingus ►M2 ————— ◄ ;

3. peavad ►M2 ————— ◄ , katma vähemalt ülesande alguse, üleminekud eri tasemete vahel, üleminekud liinil kasutatavate eri režiimide vahel, peamised kindlaksmääratud halvenenud tingimused, hädasõnumite saatmise ja muud liinile spetsiifilised asjakohased tegurid.

Euroopa Raudteeagentuur:

1. avaldab esialgsed katsestsenaariumid, võimaldades kõikidel asjast huvitatud pooltel kommenteerida katsestsenaariumide vastavust käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele ning nende mõju teistele rakendustele või arendustele. Kommentaaride esitamise ajavahemik määratakse iga avaldatud stsenaariumi puhul eraldi ning see ei tohi ületada kuut kuud;

2. peab negatiivsete kommentaaride korral koordineerima asjaomaste poolte jõupingutusi kokkuleppe saavutamiseks, nt katsestsenaariumide muutmise kaudu;

3. koostab jooksvalt ja avaldab andmebaasi katsestsenaariumidega, mis on edukalt läbinud eespool kirjeldatud etapi ja kajastavad eri rakendustes ilmnevaid olukordi;

4. kasutab eespool nimetatud andmebaasi hindamaks, kas lisaks on vaja veel kohustuslike katsete tehnilisi kirjeldusi ning kas rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide jaoks on vaja koostada tehnilisi lisaeeskirju.

6.2. Koostalitlusvõime komponendid

6.2.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime komponentide vastavushindamise menetlused

Enne koostalitlusvõime komponendi ja/või koostalitlusvõime komponentide rühma turule viimist peab tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, koostama EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni vastavalt raudtee koostalitlusvõime direktiivi artikli 13 lõikele 1 ja IV lisale.

Hindamismenetlus viiakse läbi ühe punktis 6.2.2 („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime komponentide moodulid”) sätestatud mooduli alusel.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide puhul EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni ei nõuta, sest need peavad olema täielikus vastavuses kõigi asjaomaste põhiparameetritega. Vastavust kinnitab EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, millest piisab toodete turule viimiseks ( 10 ).

6.2.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime komponentide moodulid

Koostalitlusvõime komponentide hindamiseks juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide raames võib tootja või tema Eurooa Liidus asutatud esindaja valida:

1. kas tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul CD) tootmisfaasis või

2. tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul CF) või

3. täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul CH1).

Lisaks võib tootja või tema esindaja SIM-kaardi koostalitlusvõime komponendi kontrollimiseks valida mooduli CA.

Mooduleid on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsuses 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid ( 11 ).

Mõningate moodulite kasutamise suhtes kehtivad järgmised täiendavad selgitused:

1. mooduli CB 2. punkti puhul peab EÜ tüübihindamise tegema toote- ja konstruktsioonitüübi kombineerimise teel;

2. mooduli CF (tootetõendus) 3. punkti puhul ei ole lubatud statistiline tõendamine, st kõik koostalitlusvõime komponendid tuleb eraldi läbi vaadata.

6.2.3. Vastavushindamise nõuded

Olenemata valitud moodulist:

1. peab rongisisese ERTMSi/ETCSi koostalitlusvõime komponendi puhul järgima käesoleva KTK punktis 6.2.4.1 esitatud nõudeid;

2. sooritatakse käesoleva KTK 5. peatükis määratletud koostalitlusvõime komponendi või koostalitlusvõime komponentide rühma vastavushindamisel tabelis 6.1 nimetatud toimingud. Kõik vastavustõendamised tuleb teha 5. peatüki asjaomasele tabelile ja selles osutatud põhiparameetritele viidates.







Tabel 6.1 Tegur Mida hinnata? Toetavad tõendid Funktsioonid, liidesed ja talitlusvõimed Kontrollida, kas kõik 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetrites esitatud kohustuslikud funktsioonid, liidesed ja talitlusvõimed on rakendatud ja kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumite ja -stsenaariumide läbitegemine vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetritele Kontrollida, millised 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetrites esitatud valikulised funktsioonid ja liidesed on rakendatud ja kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumite ja -stsenaariumide läbitegemine vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetritele Kontrollida, millised lisafunktsioonid ja -liidesed (mida ei ole käesoleva KTKga ette nähtud) on rakendatud ja et need ei tekitaks konflikte käesolevas KTKs sätestatud rakendatud funktsioonidega Mõjuanalüüs Keskkond Kontrollida vastavust kohustuslikele keskkonnatingimustele, kui see on ette nähtud 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetritega Katsed, millega tagatakse, et 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetrite nõuded on täidetud Lisaks kontrollida, et koostalitlusvõime komponent töötab korralikult nendes keskkonnatingimustes, mille jaoks see on loodud Katsed vastavalt taotleja tehnilistele kirjeldustele Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus Kontrollida vastavust 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetrites esitatud ohutusnõuetele, nt 1. juhuslikest tõrgetest põhjustatud kvantitatiivsete lubatava ohu määrade järgimine 2. arendusprotsessis on võimalik avastada ja elimineerida süsteemi tõrked 1. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud lubatava ohu määrade arvutused, mis põhinevad töökindluse andmete toetatavatel allikatel. 2.1. Tootja kvaliteedi- ja ohutusjuhtimine kogu konstrueerimise, tootmise ja katsetamise ajal vastab tunnustatud standardile (vt märkus) 2.2. Tarkvara arendamise elutsükkel, riistvara arendamise elutsükkel ning riist- ja tarkvara integreerimine on kõik toimunud vastavalt tunnustatud standardile (vt märkus) 2.3. Ohutuse kontrollimise ja tõendamise protsess on läbi viidud vastavalt tunnustatud standardile (vt märkus) ning järgitud on 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetrites esitatud ohutusnõudeid 2.4. Funktsionaalsed ja tehnilised ohutusnõuded (korrektne toimimine tõrkevabades tingimustes, tõrgete mõjud ja välismõjud) on kinnitatud vastavalt tunnustatud standardile (vt märkus) Märkus: standard peab vastama vähemalt järgmistele tingimustele: 1. on raudteeliikluse valdkonnas laialdaselt tunnustatud. Kui see nii ei ole, tuleb standardit põhjendada teavitatud asutusele, kes peab selle heaks kiitma; 2. peab sobima hinnatava süsteemi võimalike ohtude kontrollimiseks; 3. on avalikult kättesaadav kõikidele asjaosalistele, kes seda kasutada soovivad. Vt lisa A tabel A3. Kontrollida, et taotleja esitatud kvantitatiivne töökindluse sihtväärtus on saavutatud Arvutused Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.5.1 Dokumentide kontroll

6.2.4. Eriküsimused

6.2.4.1. Rongisisene ERTMS/ETCS

Erilist tähelepanu pööratakse rongisisese ERTMSi/ETCSi koostalitlusvõime komponendi vastavuse hindamisele, kuna see on keeruline ja mängib koostalitlusvõime saavutamisel põhirolli.

Olenemata sellest, kas valitakse moodul CB või CH1, kontrollib teavitatud asutus, et koostalitlusvõime komponendi näidis on läbinud kõik punktis 4.2.2 („Rongisisesed ERTMS/ETCS-funktsioonid”) viidatud kohustuslikud katseseeriad ja et nimetatud katsed viidi läbi laboris, mis on seda tüüpi katsete läbiviimiseks akrediteeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 ( 12 ).

Kindlustunde suurendamiseks, et rongisisene ERTMS/ETCS töötab koos erinevate raudteeäärsete rakendustega korrektselt, on soovitatav testida rongisisest ERTMSi/ETCSi agentuuri hallatavast andmebaasist pärit stsenaariumidega, mis ei ole osa kohustuslikest katsete tehnilistest kirjeldustest; vt punkt 6.1.2 („ERTMSi/ETCSi ja GSM-Ri testimise põhimõtted”). Sertifikaadiga kaasnevas dokumentatsioonis peavad olema esitatud andmebaasi stsenaariumid, mille abil koostalitlusvõime komponenti kontrolliti.

6.2.4.2. Spetsiaalne andmeedastusmoodul (STM)

Iga liikmesriik vastutab selle kontrollimise eest, kas STMid on riiklike nõuetega vastavuses.

STMi liidese ja rongisisese ERTMSi/ETCSi vastavustõendamiseks on vaja teavitatud asutuse tehtud vastavushindamist.

6.2.4.3. EÜ vastavusdeklaratsiooni sisu

Raudtee koostalitlusvõime direktiivi IV lisas sätestatud EÜ vastavusdeklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid koostalitlusvõime komponendi kohta:

1. milliseid valikulisi ja lisafunktsioone rakendatakse;

2. kohaldatavad keskkonnatingimused.

6.3. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid

6.3.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide hindamismenetlused

Käeolevas peatükis käsitletakse rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ning raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

Taotleja soovil sooritab teavitatud asutus vastavalt raudtee koostalitlusvõime direktiivi VI lisale rongisisese või raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise.

Taotleja koostab vastavalt raudtee koostalitlusvõime direktiivi artikli 18 lõikele 1 ja V lisale rongisisese või raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni sisu peab olema vastavuses raudtee koostalitlusvõime direktiivi V lisaga.

Hindamismenetlus viiakse läbi ühe punktis 6.3.2 („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime komponentide moodulid”) sätestatud mooduli alusel.

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ja raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioone koos vastavustõendiga loetakse piisavaks tagatiseks, et allsüsteemid on käesolevas KTKs sätestatud tingimustel ühilduvad.

6.3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide moodulid

Kõik allpool nimetatud moodulid on sätestatud otsuses 2010/713/EL.

6.3.2.1. Rongisisene allsüsteem

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamiseks võib taotleja valida kas:

1. tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või

2. tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või

3. täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1).

6.3.2.2. Raudteeäärne allsüsteem

Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamiseks võib taotleja valida kas:

1. üksiktoote vastavustõendamismenetluse (moodul SG) või

2. tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või

3. tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või

4. täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1).

6.3.2.3. Moodulite kasutamise tingimused rongisiseste ja raudteeäärsete allsüsteemide puhul

Mooduli SB (tüübihindamine) punkti 4.2 puhul nõutakse projektihindamist.

Mooduli SH1 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) punkti 4.2 puhul nõutakse tüübikatsetust.

6.3.3. Rongisisese allsüsteemi hindamisnõuded

Tabelis 6.2 on esitatud kontrollid, mis tuleb rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamisel läbida, ja järgitavad põhiparameetrid.

Olenemata valitud moodulist:

1. peab vastavustõendamine näitama, et rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem vastab põhiparameetritele, kui see on veeremile paigaldatud;

2. ei vaja EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmatud koostalitlusvõime komponentide funktsioonid ja talitlusvõimed lisavastavustõendamist.







Tabel 6.2 Tegur Mida hinnata? Toetavad tõendid Koostalitlusvõime komponentide kasutamine Kontrollida, kas allsüsteemi integreeritavad koostalitlusvõime komponendid on kõik hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vastava tõendiga Dokumentide olemasolu ja sisu Kontrollida koostalitlusvõime komponentide kasutamisele seatud piiranguid seoses allsüsteemi ja keskkonna omadustega Analüüs dokumentide kontrollimise teel Koostalitlusvõime komponentide puhul, mida on kontrollitud varasemate juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK versioonide alusel, kontrollida, et tõend tagab ka vastavuse hetkel kehtiva KTK nõuetele Mõju analüüs dokumentide kontrollimise teel Koostalitlusvõime komponentide integreerimine allsüsteemi Kontrollida allsüsteemi siseliideste õiget paigaldust ja toimimist – põhiparameeter 4.2.6 Kontrollid vastavalt tehnilistele kirjeldustele Kontrollida, et lisafunktsioonid (mida ei ole käesolevas KTKs sätestatud) ei mõjutaks kohustuslikke funktsioone Mõjuanalüüs Kontrollida, et ETCS-IDde väärtused jäävad lubatud vahemikku – põhiparameeter 4.2.9 Projekti tehniliste kirjelduste kontroll Veeremiga integreerimine Kontrollida seadmete õiget paigaldust – põhiparameetrid 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14 ja tootja määratud seadmete paigaldamise tingimused Kontrollide tulemused (vastavalt põhiparameetrites viidatud tehnilistele kirjeldustele ja tootja paigalduseeskirjadele) Kontrollida, et rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga Dokumentide kontroll (koostalitlusvõime komponentide tõendid ja võimalikud integreerimisviisid on kontrollitud veeremi omaduste alusel) Kontrollida, et parameetrid (nr pidurdusparameetrid) on õigesti konfigureeritud ja et need jäävad lubatud vahemikku Dokumentide kontroll (parameetrite väärtuseid võrreldakse veeremi omadustega) Integratsioon B-klassiga Kontrollida, et väline STM on ühendatud rongisisese ERTMSi/ETCSiga liideste kaudu, mis ühilduvad KTKga Ei ole midagi testida: standardliides on juba koostalitlusvõime komponendi tasandil testitud. Selle toimimist juba testiti, kui kontrolliti koostalitlusvõime komponentide integreerimist allsüsteemi Kontrollida, et rongisiseses ERTMSis/ETCSis rakendatud B-klassi funktsioonid – põhiparameeter 4.2.6.1 – ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid Ei ole midagi testida: kõik on juba koostalitlusvõime komponendi tasandil testitud Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis ei ole ühendatud rongisisese ERTMSi/ETCSiga – põhiparameeter 4.2.6.1 – ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid Ei ole midagi testida: liideseid ei ole (1) Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis on ühendatud rongisisese ERTMSi/ETCSiga, mis kasutab (osaliselt) KTKga mitteühilduvaid liideseid – põhiparameeter 4.2.6.1 –, ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. Samuti kontrollida, et ei mõjutata ERTMSi/ETCSi funktsioone Mõjuanalüüs Integreerimine raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega Kontrollida, et Eurobalise’i telegrammid on loetavad (selle testi rakendusala on piiratud antenni õige paigaldamise kontrollimisega. Koostalitlusvõime komponendi tasandil juba läbi viidud katseid ei pea kordama) – põhiparameeter 4.2.5 Katse sertifitseeritud Eurobalise’iga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend Kontrollida, et Euroloopi telegrammid (vajaduse korral) on loetavad – põhiparameeter 4.2.5 Katse sertifitseeritud Euroloopiga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend Kontrollida, et seadmed saavad hakkama GSM-Ri hääl- ja andmesidega (vajaduse korral) – põhiparameeter 4.2.5 Katse sertifitseeritud GSM-R-võrguga. Suutlikkus luua, säilitada ja lõpetada ühendus on toetav tõend Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus Kontrollida, et seadmed vastavad ohutusnõuetele – põhiparameeter 4.2.1 Ühises ohutusmeetodis sätestatud menetluste rakendamine Kontrollida kvantitatiivse töökindluse sihtväärtuse saavutamist – põhiparameeter 4.2.1 Arvutused Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.5.2 Dokumentide kontroll Integreerimine raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega ning teiste allsüsteemidega: katsed töötingimustel Kontrollida allsüsteemi käitumist nii paljudes erinevates töötingimustes kui mõistlikkuse piires võimalik (nt liini kalle, rongi kiirus, vibratsioon, veojõud, ilmastikutingimused, juhtkäskude ja signaalimise raudteeäärsete funktsioonide ehitus). Katsega peab saama kontrollida: 1. et läbisõidu mõõtmise funktsioonid toimivad õigesti – põhiparameeter 4.2.2; 2. et rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16. Samuti peavad need katsed suurendama kindlustunnet, et süsteemis ei teki tõrkeid. Nende katsete rakendusalasse ei kuulu katsed, mis on läbi viidud varasemates etappides: arvesse võetakse koostalitlusvõime komponentidega läbi viidud katsed ja simuleeritud keskkonnas allsüsteemiga läbi viidud katsed. Töötingimustel tehtud katsed ei ole vajalikud rongisisese GSM-Ri häälseadme puhul Läbiviidud katsete aruanded. Märkus: tõendis peab märkima, milliseid tingimusi testiti, milliseid standardeid kohaldati ja milliste kriteeriumide alusel loeti katsed lõppenuks (1) Sel juhul toimub üleminekute haldamise hindamine kooskõlas riiklike tehniliste kirjeldustega.

6.3.4. Raudteeäärse allsüsteemi hindamisnõuded

Käesoleva KTK kohaldamisalas läbi viidud hindamiste eesmärk on tõendada, et seadmed vastavad 4. peatükis osutatud nõuetele.

Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ERTMSi/ETCSi osa loomiseks on vaja rakendusspetsiifilist teavet. See peaks hõlmama järgmist:

1. liini omadusi, näiteks kalded, kaugused, marsruudielementide ja Eurobalise’i/Euroloopi seadmete asukohad, kaitstavad kohad jms;

2. ERTMSi/ETCSi süsteemi töödeldavaid signaalimisandmeid ja eeskirju.

Käesolev KTK ei hõlma kontrolle, millega hinnatakse, kas rakendusspetsiifiline teave on õige.

Olenemata valitud moodulist:

1. tabelis 6-3 on esitatud kontrollid, mis tuleb raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamisel sooritada, ja järgitavad põhiparameetrid;

2. ei vaja funktsioonid ja talitlusvõimed, mida on koostalitlusvõime komponentide tasemel juba kontrollitud, lisavastavustõendamist.







Tabel 6.3 Tegur Mida hinnata? Toetavad tõendid Koostalitlusvõime komponentide kasutamine Kontrollida, kas kõik allsüsteemi integreeritavad koostalitlusvõime komponendid on hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vastava tõendiga. Dokumentide olemasolu ja sisu Kontrollida koostalitlusvõime komponentide kasutamisele seatud piiranguid seoses allsüsteemi ja keskkonna omadustega Mõju analüüs dokumentide kontrollimise teel Koostalitlusvõime komponentide puhul, mida on kontrollitud varasemate juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK versioonide alusel, kontrollida, et tõend tagab ka vastavuse hetkel kehtiva KTK nõuetele Mõju analüüs KTKs viidatud tehniliste kirjelduste ja koostalitluse komponentide tõendite võrdlemise teel Rongituvastussüsteemide kasutamine Kontrollida, et valitud tüübid vastavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK nõuetele – põhiparameetrid 4.2.10, 4.2.11 Dokumentide kontroll Koostalitlusvõime komponentide integreerimine allsüsteemi Kontrollida, et allsüsteemi siseliidesed on õigesti paigaldatud ja töötavad korralikult – põhiparameetrid 4.2.5, 4.2.7 Kontrollid vastavalt tehnilistele kirjeldustele Kontrollida, et lisafunktsioonid (mida ei ole käesolevas KTKs sätestatud) ei mõjutaks kohustuslikke funktsioone Mõjuanalüüs Kontrollida, et ETCS-IDde väärtused jäävad lubatud vahemikku – põhiparameeter 4.2.9 Projekti tehniliste kirjelduste kontroll Infrastruktuuriga integreerimine Kontrollida seadmete õiget paigaldust – põhiparameetrid 4.2.3, 4.2.4 ja tootja määratud paigaldustingimused Kontrollide tulemused (vastavalt põhiparameetrites viidatud tehnilistele kirjeldustele ja tootja paigalduseeskirjadele) Kontrollida, et raudteeäärne juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem on vastavuses raudteeäärse keskkonnaga Dokumentide kontroll (koostalitlusvõime komponentide tõendeid ja võimalikke integreerimisviise on võrreldud raudteeäärsete seadmete omadustega) Integreerimine raudteeäärse signaalimisega Kontrollida, et kõik rakenduses nõutavad funktsioonid on rakendatud vastavalt käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele – põhiparameeter 4.2.3 Dokumentide kontroll (taotleja projekti tehniline kirjeldus ja koostalitlusvõime komponentide tõendid) Kontrollida parameetrite õiget konfiguratsiooni (Eurobalise’i telegrammid, RBC-sõnumid, teadetetahvlite asukohad jne) Dokumentide kontroll (parameetrite väärtuseid võrreldakse raudteeäärsete ja signaalimisseadmete omadustega) Kontrollida, et liidesed on õigesti paigaldatud ja töötavad korralikult Projekti vastavustõendamine ja katsed taotleja esitatud teabe alusel Kontrollida, et raudteeäärne juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem töötab korralikult vastavalt raudteeäärsetes signaalimisliidestes olevale teabele (nt Eurobalise’i telegrammide asjakohane genereerimine LEUs või sõnumite genereerimine RBCs) Projekti vastavustõendamine ja katsed taotleja esitatud teabe alusel Integreerimine rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide ning veeremiga Kontrollida GSM-Ri levi – põhiparameeter 4.2.4 Kohapealsed mõõtmised Kontrollida rongituvastussüsteemide vastavust käesoleva KTK nõuetele – põhiparameeter 4.2.10 Kohapealsed mõõtmised Kontrollida rongituvastussüsteemide vastavust käesoleva KTK nõuetele – põhiparameetrid 4.2.10 ja 4.2.11 Olemasolevatest rajatistest pärinevate tõendite kontrollimine (juba kasutatavate süsteemide puhul); katsete tegemine vastavalt uutele tüüpidele kehtestatud standarditele Kontrollida, et kõik rakenduses nõutavad funktsioonid on rakendatud vastavalt käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele – põhiparameetrid 4.2.3, 4.2.4 ja 4.2.5 Punktis 6.1.2 sätestatud tööstsenaariumide katsete aruanded erinevate sertifitseeritud rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega. Aruandes peab osutama, milliseid tööstsenaariume testiti, millist rongisisest seadet kasutati ja kas katsed viidi läbi laborites, katseliinidel või reaalsetes rakendustes Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus Kontrollida vastavust ohutusnõuetele – põhiparameeter 4.2.1 Ühises ohutusmeetodis sätestatud menetluste rakendamine Kontrollida kvantitatiivsete töökindluse sihtväärtuste järgimist – põhiparameeter 4.2.1 Arvutused Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.5.2 Dokumentide kontroll Integreerimine rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide ning veeremiga: katsed töötingimustel Testida allsüsteemi käitumist nii paljudes erinevates töötingimustes, kui on reaalselt võimalik (nt rongi kiirus, rongide arv liinil, ilmastikutingimused). Katsega peab saama kontrollida: 1. rongituvastussüsteemide toimivust – põhiparameetrid 4.2.10, 4.2.11; 2. et raudteeäärne juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem on vastavuses raudteeäärse keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16. Nimetatud katsed suurendavad ka kindlustunnet süsteemsete tõrgete puudumise kohta. Nende katsete rakendusalast jäävad välja katsed, mis on läbi viidud varasemates etappides: arvesse võetakse koostalitlusvõime komponentide tasandil läbi viidud katseid ja simuleeritud keskkonnas allsüsteemil läbi viidud katseid. Läbiviidud katsete aruanded. Märkus: tõendis peab märkima, milliseid tingimusi testiti, milliseid standardeid kohaldati ja milliste kriteeriumide alusel loeti katsed lõppenuks

▼M2

6.4. KTK nõuete osalise täitmise korral kohaldatavad sätted

6.4.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide osade hindamine

Vastavalt raudtee koostalitlu