Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest
►B KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2454/93,
2. juuli 1993,
millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92,
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik
(EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1)
Muudetud:
Euroopa Liidu Teataja
nr lehekülg kuupäev
►M1 Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3665/93, 21. detsember 1993 L 335 1 31.12.1993
►M2 Komisjoni määrus (EÜ) nr 655/94, 24. märts 1994 L 82 15 25.3.1994
►M3 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1500/94, 21. juuni 1994 L 162 1 30.6.1994
►M4 Komisjoni määrus (EÜ) nr 2193/94, 8. september 1994 L 235 6 9.9.1994
►M5 Komisjoni määrus (EÜ) nr 3254/94, 19. detsember 1994 L 346 1 31.12.1994
►M6 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1762/95, 19. juuli 1995 L 171 8 21.7.1995
►M7 Komisjoni määrus (EÜ) nr 482/96, 19. märts 1996 L 70 4 20.3.1996
►M8 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1676/96, 30. juuli 1996 L 218 1 28.8.1996
►M9 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2153/96, 25. oktoober 1996 L 289 1 12.11.1996
►M10 Komisjoni määrus (EÜ) nr 12/97, 18. detsember 1996 L 9 1 13.1.1997
►M11 Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/97, 20. jaanuar 1997 L 17 28 21.1.1997
►M12 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1427/97, 23. juuli 1997 L 196 31 24.7.1997
►M13 Komisjoni määrus (EÜ) nr 75/98, 12. jaanuar 1998 L 7 3 13.1.1998
►M14 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1677/98, 29. juuli 1998 L 212 18 30.7.1998
►M15 Komisjoni määrus (EÜ) nr 46/1999, 8. jaanuar 1999 L 10 1 15.1.1999
►M16 Komisjoni määrus (EÜ) nr 502/1999, 12. veebruar 1999 L 65 1 12.3.1999
►M17 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1662/1999, 28. juuli 1999 L 197 25 29.7.1999
►M18 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1602/2000, 24. juuli 2000 L 188 1 26.7.2000
►M19 Komisjoni määrus (EÜ) nr 2787/2000, 15. detsember 2000 L 330 1 27.12.2000
►M20 Komisjoni määrus (EÜ) nr 993/2001, 4. mai 2001 L 141 1 28.5.2001
►M21 Komisjoni määrus (EÜ) nr 444/2002, 11. märts 2002 L 68 11 12.3.2002
►M22 Komisjoni määrus (EÜ) nr 881/2003, 21. mai 2003 L 134 1 29.5.2003
►M23 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1335/2003, 25. juuli 2003 L 187 16 26.7.2003
►M24 Komisjoni määrus (EÜ) nr 2286/2003, 18. detsember 2003 L 343 1 31.12.2003
►M25 Nõukogu määrus (EÜ) nr 837/2005, 23. mai 2005 L 139 1 2.6.2005
►M26 Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2005, 10. juuni 2005 L 148 5 11.6.2005
►M27 Komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2006, 8. veebruar 2006 L 38 11 9.2.2006
►M28 Komisjoni määrus (EÜ) nr 402/2006, 8. märts 2006 L 70 35 9.3.2006
Muudetud:
►A1 Austria, Rootsi ja Soome ühinemisakt C 241 21 29.8.1994
►A2 Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi,
Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi,
Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa
Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohtaL 236 33 23.9.20031993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —1
Parandatud:
►C1 Parandus, EÜT L 272, 18.10.2005, lk 33 (837/2005)
►C2 Parandus, EÜT L 272, 18.10.2005, lk 33 (837/2005)
Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks
käsitlema viitena eurole –nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr
1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —2
▼B
KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2454/93,
2. juuli 1993,
millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ)
nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust nr 2913/92,
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) edaspidi ”seadustik”,
eriti selle artiklit 249,
ning arvestades, et:seadustik koondas kõik kehtivad tollialased õigusaktid ühte õigusakti;
samal ajal muutis seadustik nimetatud õigusakte eesmärgiga muuta needühtsemaks, neid lihtsustada ja kõrvaldada neis esinevad teatavadpuudused; seepärast moodustab seadustik selle valdkonna tervikliku
ühenduse õiguse kogumi;
seadustiku vastuvõtmise põhjused kehtivad ka tollialaste rakendusaktide
kohta; seepärast on soovitatav koondada ühtsesse määrusesse tollialaste
õigusaktide rakendussätted, mis praegu sisalduvad ühenduse arvukatesmäärustes ja direktiivides;
kehtestatav ühenduse tolliseadustiku rakendusmäärus peaks inkorporee-
rima kehtivad tollialased rakenduseeskirjad; arvestades kogemusi, tulebsiiski:
—teha mõningaid muudatusi, et nimetatud eeskirju seadustiku sätteid
arvestades kohandada,
—laiendada teatavate sätete reguleerimisala, mis praegu kehtivad ainult
konkreetsete tolliprotseduuride suhtes, et võtta arvesse seadustikuüldist kohaldamist,
—sõnastada teatavad eeskirjad täpsemalt, et saavutada nende kohalda-
misel suurem õiguskindlus;
muudatused on tehtud peamiselt tollivõlga käsitlevates sätetes;
artikli 791 lõike 2 kohaldamist on kohane kuni 1. jaanuarini 1995 piirata
ja enne nimetatud tähtaja möödumist küsimus uuesti läbi vaadata,pidades silmas saadud kogemusi;
käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku
komitee arvamusega,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —3
(1) EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
▼B
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I OSA
ÜLDISED RAKENDUSSÄTTED
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
1. PEATÜKK
Mõisted
Artikkel 1
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.seadustik –
nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus, millega kehtestatakse
ühenduse tolliseadustik;
▼M6
2.ATA-märkmik –
rahvusvaheline ajutise impordi dokument, mis on kasutusele võetud
ATA-konventsiooni või Istanbuli konventsiooni raames;
▼M21
3.komitee –
seadustiku artiklite 247a ja 248a alusel moodustatud tolliseadustiku
komitee;
▼B
4.Tollikoostöö Nõukogu –
organisatsioon, mis on asutatud 15. detsembril 1950 Brüsselis
sõlmitud Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga;
5.kauba identifitseerimiseks vajalikud andmed –
ühelt poolt andmed, mida kasutatakse kauba kaubanduslikul
eesmärgil identifitseerimiseks, mis võimaldab tollil määrata tariifsetklassifikatsiooni, ning teiselt poolt kauba kogus;
6.mittekaubanduslikku laadi kaup –
kaup, mida suunatakse kõnealusele tolliprotseduurile juhuti ning
mille laadi ja koguse põhjal on ilmne, et see on mõeldud kaubasaa-jate või nende isikute, kellega kaasas see liigub, eraviisiliseks, isikli-
kuks või perekondlikuks kasutamiseks, või mis on mõeldud kingi-
tusteks;
7.kaubanduspoliitilised meetmed –
mittetariifsed meetmed, mis on kehtestatud ühenduse õigusaktidega
ühise kaubanduspoliitika raames ja mis reguleerivad kauba importija eksporti, nagu näiteks järelevalve- või kaitsemeetmed, koguse-lised piirangud või piirmäärad ning impordi- või ekspordikeelud;
8.tollinomenklatuur –
üks seadustiku artikli 20 lõikes 6 nimetatud nomenklatuuridest;
9.harmoneeritud süsteem –
kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem;
▼
M21
10.asutamisleping –
Euroopa Ühenduse asutamisleping.
▼M6
11.Istanbuli konventsioon
—26. juunil 1990. aastal Istanbulis sõlmitud ajutise impordi
konventsioon.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —4
▼B
▼M18
Artikkel 1a
Artiklite 291–300 kohaldamisel käsitletakse Beneluxi Majandusliidu
riike ühe liikmesriigina.
▼B
2. PEATÜKK
Otsused
Artikkel 2
Kui otsust taotlev isik ei saa esitada kõiki dokumente ja kogu teavet,
mis on otsuse tegemiseks vajalikud, kasutab toll oma käsutuses olevaiddokumente ja teavet.
Artikkel 3
Tagatise kohta tehtud otsus, mis on soodne isikule, kes on alla kirju-
tanud kohustusele tasuda nõutavad summad tolli esimese kirjaliku taot-luse korral, tunnistatakse kehtetuks, kui nimetatud kohustust ei täideta.
Artikkel 4
Kehtetuks tunnistamine ei puuduta kaupa, mis otsuse jõustumise ajal on
kehtetuks tunnistatud loa alusel juba suunatud mingile tolliprotseduurile.
Toll võib siiski nõuda, et sellisele kaubale määrataks tollikäitlusviis tolli
poolt kindlaksmääratud tähtaja jooksul.
▼
M1
3. PEATÜKK
Automaatse andmetöötluse meetodid
Artikkel 4a
1. Toll võib enda määratud tingimustel ja viisil ning tollieeskirjades
sätestatud põhimõtete kohaselt näha ette, et formaalsused täidetakseautomaatse andmetöötluse meetodite abil.
Selleks kasutatakse järgmisi mõisteid:
—automaatse andmetöötluse meetod:
a) EDI-standardteadete vahetamine tolliga;
b) asjaomaste formaalsuste täitmiseks nõutava teabe sisestamine tolli
automaatse andmetöötluse süsteemidesse,
—EDI (electronic data interchange) —kokkulepitud standardteadete
kohaselt struktureeritud andmete elektrooniline edastamine ühest
arvutisüsteemist teise,
—standardteade —eelnevalt määratletud ja heakskiidetud elektrooni-
lise andmevahetuse vorm.
2. Automaatse andmetöötluse meetodite abil formaalsuste täitmiseks
ettenähtud tingimuste seas on muu hulgas meetmed andmete allika kont-rollimiseks ja andmete kaitsmiseks loata kasutamise, kaotamise, muut-mise või hävitamise eest.
Artikkel 4b
Kui formaalsusi täidetakse automaatse andmetöötluse meetodite abil,
kehtestab toll eeskirjad käsitsikirjutatud allkirja asendamiseks mõne muumeetodiga, mis võib põhineda koodide kasutamisel.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —5
▼M19
Artikkel 4c
Toll võib ajavahemikuks, mis on vältimatult vajalik, et ellu viia uuringu-
programmi automaatse andmetöötluse meetodeid kasutavate võimalikelihtsustuste hindamiseks, loobuda järgnevate andmete esitamise nõudest:
a) artikli 178 lõikes 1 ettenähtud deklaratsioon;
b) erandina artikli 222 lõikest 1 ühtse haldusdokumendi teatavate
lahtrite andmed, mida ei vajata kauba identifitseerimiseks ja millepõhjal ei kohaldata impordi- ja eksporditollimakse.
Taotluse korral tuleb need andmed esitada kontrollitoimingute teostami-
seks.
Esimeses lõigus sätestatud erandi kohaldamise ajal ei või tasumisele
kuuluva imporditollimaksu summa olla väiksem summast, mis kuuluks
tasumisele siis, kui erandit ei kohaldata.
Liikmesriigid, kes soovivad niisugustes uuringuprogrammides osaleda,
esitavad eelnevalt komisjonile kavandatava uuringuprogrammi üksikas-
jalikud andmed, kaasa arvatud selle kavandatav kestus. Nad teatavad
komisjonile programmi tegelikust elluviimisest ja tulemustest. Komisjonteavitab kõiki teisi liikmesriike.
▼
M10
II JAOTIS
SIDUV INFORMATSIOON
1. PEATÜKK
Määratlused
Artikkel 5
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.siduv informatsioon—
ühenduse kõikide liikmesriikide ametkondadele siduv tariifiinformat-
sioon või päritoluinformatsioon, kui artiklitega 6 ja 7 ettenähtudtingimused on täidetud;
2.taotleja—
tariifiga seotud küsimustes isik, kes on esitanud tollile taotluse siduva
tariifiinformatsiooni saamiseks; päritoluga seotud küsimustes isik,kes on esitanud tollile taotluse siduva päritoluinformatsiooni saami-seks ja kellel on selleks mõjuv põhjus;
3.informatsiooni saaja—
isik, kelle nimele siduv informatsioon välja antakse.
2. PEATÜKK
Siduva informatsiooni saamise kord —Informatsiooni andmine taotlejatele ja
selle edastamine komisjonile
Artikkel 6
1. Taotlused siduva informatsiooni saamiseks esitatakse kirjalikult
kas selle liikmesriigi või nende liikmesriikide pädevatele tolliasutustele,kus informatsiooni kasutatakse, või taotleja asukoha liikmesriigi pädeva-tele tolliasutustele.
▼
M18
Siduva tariifiinformatsiooni taotlused esitatakse lisas 1B esitatud näidi-sele vastaval vormil.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —6
▼M10
2. Siduva tariifiinformatsiooni taotlus esitatakse ainult ühe kaubaliigi
kohta. Siduva päritoluinformatsiooni taotlus esitatakse ainult ühe kauba-liigi kohta ja ühe päritoluga seotud asjaolude kogumi kohta.
3. A) Siduva tariifiinformatsiooni taotlus peab sisaldama järgmisi
andmeid:
a) informatsiooni saaja nimi ja aadress;
b) taotleja nimi ja aadress, kui taotleja ei ole ühtlasi informat-
siooni saaja;
c) tollinomenklatuur, mille alusel kaupa klassifitseeritakse. Kui
taotleja soovib saada kauba tariifset klassifikatsiooni ühe
seadustiku artikli 20 lõike 3 punktis b ja lõike 6 punktisb nimetatud nomenklatuuri alusel, peab ta kõnelause nomen-klatuuri siduva tariifiinformatsiooni taotluses otseselt nime-tama;
d) kauba üksikasjalik kirjeldus, mis võimaldab seda identifitsee-
rida ja määrata selle tariifne klassifikatsioon tollinomenkla-tuuri alusel;
e) kauba koostis ja selle määramiseks kasutatavad kontrollimee-
todid, kui tariifne klassifikatsioon sellest sõltub;
f) lisadena olemasolevad proovid ja näidised, fotod, joonised,
kataloogid või muud dokumendid, mis võivad tollil aidata
määrata kauba õiget tariifset klassifikatsiooni tollinomenkla-
tuuri alusel;
g) soovitud tariifne klassifikatsioon;
h) nõusolek esitada tolli taotluse korral kõikide lisatud dokumen-
tide tõlge asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde (või ühteselle ametlikest keeltest);
i) märge konfidentsiaalsena käsitletavate andmete kohta;
j) taotleja märkus, kas temale teadaolevalt on siduvat tariifiinfor-
matsiooni identse või sarnase kauba kohta ühenduses jubataotletud või välja antud;
▼
M24
k) nõusolek, et antud informatsiooni võib säilitada komisjoni
andmebaasis ja et siduva tariifiinformatsiooni üksikasju, seal-hulgas fotosid, visandeid, brošüüre jne võib avalikustada
Internetis, välja arvatud selline informatsioon, mille taotleja
on märgistanud konfidentsiaalsena; kohaldatakse kehtivaidteabe kaitset reguleerivaid sätteid.
▼
M10
B) Siduva päritoluinformatsiooni taotlus peab sisaldama järgmisi
andmeid:
a) informatsiooni saaja nimi ja aadress;
b) taotleja nimi ja aadress, kui taotleja ei ole ühtlasi informat-
siooni saaja;
c) kohaldatav õiguslik alus vastavalt seadustiku artiklitele 22 ja
27;
d) kauba üksikasjalik kirjeldus ja selle tariifne klassifikatsioon;
e) kauba koostis ja selle määramiseks kasutatavad kontrollimee-
todid ning vajaduse korral selle tehasehind;
f) päritolu kindlaksmääramise tingimused, kasutatud materjalide
kirjeldus ja päritolu, tariifne klassifikatsioon, vastavad väär-
tused ja asjaolude kirjeldus (tollitariifistiku rubriiginumbrite
muutmise, lisandväärtuse, toimingu või protsessi kirjeldusegaseotud eeskirjad või muud konkreetsed eeskirjad), misvõimaldab kõnealuseid tingimusi täita; eelkõige tuleb mainida,millist päritolureeglit on kauba suhtes kohaldatud ja millistpäritolu kaubale soovitakse;
g) lisadena olemasolevad proovid ja näidised, fotod, joonised,
kataloogid või muud dokumendid kauba koostise ja kooste-materjali kohta, mille abil saab kirjeldada tootmisprotsessi võitöötlemist, mille nimetatud materjalid on läbinud;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —7
▼M10
h) nõusolek esitada tolli taotluse korral kõikide lisatud dokumen-
tide tõlge asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde (või ühteselle ametlikest keeltest);
i) märge konfidentsiaalsena käsitletavate andmete kohta, mis on
seotud üldsuse või ametkondadega;
j) taotleja märkus, kas temale teadaolevalt on siduvat tariifiinfor-
matsiooni või siduvat päritoluinformatsiooni kauba või mater-
jalide kohta, mis on punktides d või f nimetatud kaubaga
identsed või sarnased, ühenduses juba taotletud või väljaantud;
k) nõusolek, et antud informatsiooni võib säilitada Euroopa
Ühenduste Komisjoni avalikus andmebaasis; lisaks seadustikuartiklile 15 kohaldatakse siiski ka liikmesriikides kehtivaidandmekaitset reguleerivaid õigusakte.
4. Kui tolli hinnangul ei sisalda laekunud taotlus kõiki põhjendatud
arvamuse kujundamiseks vajalikke andmeid, nõuab toll, et taotleja
esitaks puuduvad andmed. Artiklis 7 nimetatud kolme kuu või 150päeva pikkused tähtajad hakkavad kulgema kuupäevast, mil tollil onotsuse tegemiseks kogu informatsioon olemas; toll teatab taotlejale, eton taotluse kätte saanud, ning samuti tähtaja alguskuupäeva.
5. Nende tolliasutuste nimekiri, kelle liikmesriigid on määranud
siduva informatsiooni taotlusi vastu võtma või siduvat informatsioonivälja andma, avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias.
Artikkel 7
1. Siduv informatsioon antakse taotlejale niipea kui võimalik.
a) Tariifiga seotud küsimused: kui kolme kuu jooksul alates taotluse
vastuvõtmisest ei ole olnud võimalik taotlejale siduvat tariifiinformat-siooni anda, võtab toll taotlejaga ühendust, et teatada talle viivitusepõhjus ja aeg, millal on võimalik informatsiooni anda.
b) Päritoluga seotud küsimused: informatsioon antakse 150-päevase
tähtaja jooksul alates taotluse vastuvõtmise kuupäevast.
2. Siduv informatsioon antakse lisas 1 (siduv tariifiinformatsioon) või
lisas 1 A (siduv päritoluinformatsioon) esitatud näidisele vastaval
vormil. Vormil näidatakse, milliseid andmeid käsitletakse konfidentsiaal-setena. Märgitakse ära seadustiku artiklis 243 ettenähtud kaebuse esita-mise õigus.
▼
M24
Artikkel 8
1. Siduva tariifiinformatsiooni puhul edastavad liikmesriikide tollia-
sutused viivitamatult komisjonile:
a) koopia siduva tariifiinformatsiooni taotlusest (esitatud lisas 1B);
b) koopia antud siduvast tariifiinformatsioonist (lisa 1 eksemplar 2);
c) lisas 2 esitatud eksemplaris 4 märgitud andmed.
Siduva päritoluinformatsiooni korral edastavad nad komisjonile viivita-
matult antud siduva päritoluinformatsiooni asjakohased andmed.
Need edastatakse elektroonilisel teel.
2. Liikmesriigi taotluse korral saadab komisjon viivitamatult liikmes-
riigile kooskõlas lõikega 1 saadud andmed. Need edastatakse elektrooni-
lisel teel.
3. Siduva tariifiinformatsiooni taotluse elektrooniliselt edastatud
andmed, antud siduv tariifiinformatsioon ja lisa 1 eksemplari 4 andmedsäilitatakse komisjoni keskandmebaasis. Siduva tariifiinformatsiooniandmeid, sealhulgas fotosid, visandeid, brošüüre jne võib avalikustadaInternetis, välja arvatud sellist salajast teavet, mis on märgitud antudsiduva tariifiinformatsiooni lahtritesse 3 ja 8.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —8
▼M10
3. PEATÜKK
Siduva informatsiooni vastuolude korral kohaldatavad sätted
Artikkel 9
1. Kui siduva informatsiooni teadete vahel on vastuolud:
—paneb komisjon omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel
küsimuse arutlusele komitee järgmise kuu istungil või kui see ei
õnnestu, siis sellele järgneval istungil,
—kooskõlas komiteemenetlusega võtab komisjon võimalikult kiiresti
ja hiljemalt kuue kuu jooksul esimeses taandes nimetatud istungitoimumisest alates vastu asjakohase meetme, mis tagab tollinomen-klatuuri ja päritolureeglite ühtse kohaldamise.
2. Lõike 1 kohaldamisel loetakse siduvat päritoluinformatsiooni
vastuoluliseks, kui see annab erineva päritolu toodetele, mis:
—kuuluvad sama tariifirubriigi alla ja mille päritolu määrati kindlaks
samade päritolureeglite alusel ja
—mis on saadud sama tootmisprotsessi tulemusel.
4. PEATÜKK
Siduva informatsiooni õiguslikud tagajärjed
Artikkel 10
1. Siduvale informatsioonile võib tugineda ainult informatsiooni
saaja, ilma et see piiraks seadustiku artiklite 5 ja 64 kohaldamist.
2. a) Tariifiga seotud küsimused: toll võib nõuda, et informatsiooni
saaja teataks neile tolliformaalsuste täitmise ajal, et ta omab tolli-vormistuses oleva kauba kohta siduvat tariifiinformatsiooni.
b) Päritoluga seotud küsimused: siduva päritoluinformatsiooni kohal-
damise eest vastutavad asutused võivad nõuda, et informatsioonisaaja teataks tolliformaalsuste täitmise ajal kõnealustele asutustele,et ta omab nimetatud formaalsustega hõlmatud kauba kohtasiduvat päritoluinformatsiooni.
3. Siduva informatsiooni saaja võib informatsiooni kasutada teatava
kauba puhul ainult siis, kui:
a) tariifiga seotud küsimustes on tollile tõendatud, et kõnealune kaup
vastab igakülgselt esitatud informatsioonis kirjeldatud kaubale;
b) päritoluga seotud küsimustes on lõike 2 punktis b nimetatud asutus-
tele tõendatud, et kõnealune kaup ja selle päritolu määravad asjaolud
vastavad igakülgselt esitatud informatsioonis kirjeldatud kaubale ja
asjaoludele.
4. Toll (siduva tariifiinformatsiooni küsimustes) või lõike 2 punktis
b nimetatud asutused (siduva päritoluinformatsiooni küsimustes) võivadnõuda kõnealuse informatsiooni tõlkimist asjaomase liikmesriigi amet-
likku keelde või ühte selle ametlikest keeltest.
Artikkel 11
Siduv tariifiinformatsioon, mida liikmesriigi toll on andnud alates 1.
jaanuarist 1991, on samadel tingimustel siduv kõikide liikmesriikidepädevatele asutustele.
Artikkel 12
1. Seadustiku artikli 12 lõikes 5 nimetatud seaduse või meetme vastu-
võtmisel rakendab toll vajalikke abinõusid tagamaks, et siduvat infor-matsiooni antakse edaspidi ainult kooskõlas kõnealuse seaduse või meet-mega.
2. a) Lõike 1 kohaldamisel võetakse siduva tariifiinformatsiooni puhul
arvesse järgmisi tähtpäevi:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —9
▼M10
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis i viidatud
määruste puhul, mis käsitlevad tollinomenklatuuri muudatusi,nende jõustumise päev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis i viidatud
määruste puhul, kus määratletakse kaupade tariifne klassifikat-
sioon tollinomenklatuuri alusel või mis mõjutavad seda, nendeEuroopa Ühenduste Teataja L-seerias avaldamise kuupäev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis ii viidatud
meetmete puhul, mis puudutavad koondnomenklatuuri selgita-
vate märkuste muudatusi, nende Euroopa Ühenduste Teataja
C-seerias avaldamise kuupäev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis ii viidatud
Euroopa Ühenduste Kohtu otsuste puhul otsuse tegemise
kuupäev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis ii viidatud
meetmete puhul, mis puudutavad liigitusarvamuse vastuvõt-mist või harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri tõlgendusree-
glite muutmist tollikoostöö nõukogu poolt, komisjoni teatise
Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias avaldamise kuupäev.
b) Lõike 1 kohaldamisel võetakse siduva päritoluinformatsiooni
suhtes arvesse järgmisi tähtpäevi:
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis i viidatud
määruste puhul, mis käsitlevad kauba päritolu kindlaksmäära-mist ja artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatudreegleid, nende jõustumise päev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud
meetmete puhul, mis käsitlevad selgitavate märkuste muutmistja ühenduse tasandil vastuvõetud arvamusi, nende Euroopa
Ühenduste Teataja L-seerias avaldamise kuupäev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud
Euroopa Ühenduse Kohtu otsuste puhul otsuse tegemisekuupäev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud
meetmete puhul, mis puudutavad arvamusi päritolu kohta või
Maailma Kaubandusorganisatsiooni poolt vastuvõetud selgita-
vaid märkusi, komisjoni teatise Euroopa Ühenduste Teataja
C-seerias avaldamise kuupäev,
—seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud
meetmete puhul, mis puudutavad Maailma Kaubandusorgani-
satsiooni päritolureeglite lepingu lisas ja rahvusvahelisteslepingutes vastuvõetud meetmeid, nende jõustumise päev.
3. Komisjon teatab niipea kui võimalik tollile käesolevas artiklis
nimetatud meetmete ja seaduste vastuvõtmise kuupäevad.
5. PEATÜKK
Siduva informatsiooni kehtivusaja lõppemise korral kohaldatavad sätted
Artikkel 13
Kui siduv informatsioon tühistatakse või kaotab kehtivuse vastavalt
seadustiku artikli 12 lõike 4 teisele lausele ja artikli 12 lõikele 5, teatabinformatsiooni andnud tolliasutus sellest komisjonile niipea kuivõimalik.
Artikkel 14
1. Kui seadustiku artikli 12 lõikes 5 nimetatud põhjustel kehtetu
siduva informatsiooni saaja soovib kasutada võimalust tugineda selliseleinformatsioonile kõnealuse artikli lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul,teatab ta sellest tollile ja esitab vajaduse korral kõik asjakohaste tingi-muste täitmise kontrollimiseks vajalikud dokumendid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —10
▼M10
2. Erijuhtudel, kui komisjon võtab kooskõlas seadustiku artikli 12
lõike 7 teise lõiguga vastu meetme, milles kaldutakse kõrvale kõnealuseartikli lõikes 6 sätestatust, või kui lõikes 1 nimetatud tingimused selleks,et tugineda jätkuvalt siduvale tariifiinformatsioonile või siduvale pärito-luinformatsioonile, ei ole täidetud, teatab toll sellest informatsiooni
saajale kirjalikult.
▼
M18
▼B
IV JAOTIS
KAUBA PÄRITOLU
1. PEATÜKK
Mittesooduspäritolu
1. jagu
Töö või töötlus, mis annavad päritolu
Artikkel 35
Käesolev peatükk näeb ette koondnomenklatuuri XI jaotisse kuuluvate
tekstiilide ja tekstiiltoodetega ning mõnede teiste toodetega, mis ei ole
tekstiilid või tekstiiltooted, seotud töö või töötluse, mida loetakse
seadustiku artikli 24 kriteeriumidele vastavaks ja mis annavad kõnesole-vatele toodetele selle riigi päritolu, kus need töö või töötluse läbisid.
Riik on vastavalt asjaoludele kas kolmas riik või ühendus.
1. alajagu
Tekstiilid ja tekstiiltooted, mis kuuluvad koondnomenklatuuri XI jaotise alla
Artikkel 36
Koondnomenklatuuri XI jaotise alla kuuluvate tekstiilide ja tekstiiltoo-
dete puhul peetakse artiklis 37 määratletud lõpuleviidud töötlemist tööks
või töötluseks, mis annab seadustiku artikli 24 kohaselt päritolu.
Artikkel 37
Lõpuleviidud töötlemine on töö või töötlus, mille tulemusel valmistatud
tooted klassifitseeritakse koondnomenklatuuri mõne teise rubriigi alla,kui need, mille alla kuuluvad tootes kasutatud päritolustaatuseta mater-jalid.
Siiski on lisas 10 loetletud toodete puhul lõpuleviidud ainult selle lisa 3.
veerus nimetatud iga konkreetse tootega seotud töötlus, hoolimatasellest, kas rubriik muutub või mitte.
Lisa 10 reeglite rakendamise juhend on esitatud lisa 9 sissejuhatavates
märkustes.
Artikkel 38
Eelmise artikli kohaldamisel käsitatakse järgnevaid toiminguid päritolus-
taatuse saamiseks ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas
rubriik muutub või mitte:
a) toimingud, mis tagavad toodete heas seisundis säilimise vedamisel ja
ladustamisel (ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, kahjustatudosade eemaldamine ja muud sellised toimingud);1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —11
▼B
b) lihtsad toimingud, nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine,
sortimine, liigitamine, kokkupanemine (kaasa arvatud kaupadekomplekteerimine), pesemine, tükeldamine;
c) i) ümberpakkimine ning kaubasaadetiste osadeks jagamine ja koon-
damine;
ii) lihtne kottidesse, kastidesse või karpidesse panemine, alustele ja
muule sellisele kinnitamine ning muu lihtne pakendamine;
d) kaubatähiste, etikettide või muude eristusmärkide kinnitamine tootele
või selle pakendile;
e) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks;
f) kahe või enama punktides a–e nimetatud toimingu kombinatsioon.
2. alajagu
Tooted, mis kuuluvad koondnomenklatuuri XI jaotise alla, kuid ei ole teks-
tiilid ja tekstiiltooted
Artikkel 39
Lisas 11 loetletud valmistatud toodete puhul on lisa kolmandas veerus
nimetatud töö või töötlus see, mis annab seadustiku artikli 24 järgi päri-tolu.
Lisas 11 sätestatud reeglite rakendamise juhend on esitatud lisa 9 sisse-
juhatavates märkustes.
3. alajagu
Kõiki tooteid hõlmavad ühissätted
Artikkel 40
Kui lisade 10 ja 11 loendites on ette nähtud päritolu saamine juhul, kui
kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa teatud protsenti
valmistatud toodete tehasehinnast, arvutatakse see protsent järgmiselt:
—väärtus —kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus
materjalide importimise ajal, või kui see väärtus ei ole teada või seda
ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, midanende materjalide eest makstakse töötlemisriigis,
—tehasehind —valmistatud toote tehasehind, millest lahutatakse kõik
siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasimaksta valmistatud toote eksportimisel,
—kokkupanemise tulemusena omandatud väärtus —väärtuse suurene-
mine, mis tuleneb üksnes kokkupanemisest koos kõikide viimistlus-ja kontrollitoimingutega ning ükskõik millise osa liitmisest, mispärineb sellest riigist, kus kõnesolevaid toiminguid tehti, kaasaarvatud kasum ja üldkulud, mis selles riigis tekivad nende toimin-gute tulemusena.
2. jagu
Varuosi käsitlevad rakendussätted
Artikkel 41
▼M1
1. Iga seadme, masina, aparaadi või sõiduki standardseadmete hulka
kuuluvad lisaseadmed, varuosad ja tööriistad loetakse olevat sama päri-
tolu, mis seade, masin, aparaat või sõiduk.
▼B
►M12.◄ Iga vabasse ringlusse lubatud või varem eksporditud
seadme, masina, aparaadi või sõiduki olulised varuosad on sama päri-tolu, mis seade, masin, aparaat või sõiduk tingimusel, et käesolevas jaossätestatud tingimused on täidetud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —12
▼B
Artikkel 42
Eelmises artiklis nimetatud päritolueeldust aktsepteeritakse ainult siis,
—kui see on vajalik sihtkohariiki importimiseks,
—kui nimetatud oluliste varuosade lisamine vastavale seadmele, masi-
nale, aparaadile või sõidukile tootmise käigus ei oleks takistanudsellel seadmel, masinal, aparaadil või sõidukil saada ühenduse või
valmistajariigi päritolu.
Artikkel 43
Artikli 41 kohaldamisel on:
a)seadmed, masinad, aparaadid või sõidukid —koondnomenklatuuri
XVI, XVII ja XVIII jaotistes loetletud kaup;
b)olulised varuosad —osad, mis on:
—koostisosad, ilma milleta punktis a nimetatud vabasse ringlusse
lubatud või varem eksporditud kauba takistusteta käitamine ei oletagatud, ja
—sellele kaubale iseloomulikud, ja
—ette nähtud nende tavaliseks hoolduseks ja kahjustatud osade või
tarvitamiskõlbmatuteks muutunud osade asendamiseks.
Artikkel 44
Kui liikmesriigi pädevatele asutustele või volitatud esindajatele esita-
takse taotlus artiklis 41 nimetatud oluliste varuosade päritolusertifikaadisaamiseks, tuleb selle sertifikaadi lahtrisse 6 (kauba number, markee-
ringud pakkeüksuste arv ja liik, kauba kirjeldus) ja selle juurde kuulu-
vale taotlusele lisada asjaomase isiku avaldus, et nendes märgitudkaubad on ette nähtud varem eksporditud seadme, masina, aparaadi võisõiduki tavaliseks hoolduseks koos täpsete andmetega nimetatudseadme, masina, aparaadi või sõiduki kohta.
Alati kui võimalik esitab kõnealune isik ka selle päritolusertifikaadi
andmed (väljaandja, sertifikaadi number ja väljaandmise kuupäev), mille
alusel see seade, masin, aparaat või sõiduk eksporditi, mille hoolduseks
osad on ette nähtud.
Artikkel 45
Kui oluliste varuosade päritolu artikli 41 tähenduses tuleb tõendada
nende ühendusse vabasse ringlusse lubamiseks päritolusertifikaadi esita-
misega, peab sertifikaat sisaldama artiklis 44 viidatud andmeid.
Artikkel 46
Käesoleva jao eeskirjade kohaldamise tagamiseks võivad liikmesriikide
pädevad asutused nõuda lisatõendeid, eriti:
—vabasse ringlusse lubatud või varem eksporditud seadme, masina,
aparaadi või sõiduki kaubaarvet või selle koopiat,
—lepingut või selle koopiat või mõnda muud dokumenti, mis näitab,
et tarne on tavalise hooldusteenuse osa.
3. jagu
Päritolusertifikaati käsitlevad rakendussätted
1. alajagu
Päritolu üldsertifikaati käsitlevad sätted
Artikkel 47
Kui impordil on toote päritolu tõendatud või seda tuleb tõendada pärito-
lusertifikaadi esitamisega, peab päritolusertifikaat vastama järgmisteletingimustele:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —13
▼B
a) selle peab koostama pädev asutus või väljaandva riigi poolt selleks
volitatud esindaja;
b) see peab sisaldama kõik toote identifitseerimiseks vajalikud andmed,
eelkõige:
—pakkeüksuste arv, nende laad, märgistus ja numbrid,
—toote liik,
—toote bruto- ja netomass; need andmed võib siiski asendada teiste
andmetega, nagu näiteks arv või maht, kui toote mass võibmärgatavalt muutuda vedamise ajal või kui toote massi ei saakindlaks määrata või kui toodet tavaliselt identifitseeritakse niisu-guste andmete abil,
—kaubasaatja nimi;
c) see peab üheselt tõendama, et toode, mille kohta see välja antud on,
pärineb konkreetsest riigist.
Artikkel 48
1. Liikmesriikide pädevate asutuste või volitatud esindajate
väljaantud päritolusertifikaat peab vastama artikli 47 punktidega
a ja b ettenähtud tingimustele.
2. Sertifikaat ja sellega seotud taotlus peab olema koostatud lisas 12
esitatud näidisele vastaval vormil.
3. Selline päritolusertifikaat tõendab, et kaup on ühenduse päritolu.
Kui see osutub ekspordil siiski vajalikuks, võib päritolusertifikaadiga
tõendada, et kaup on pärit konkreetsest liikmesriigist.
Kui seadustiku artikli 24 tingimused täidetakse ainult eri liikmesriikides
toimunud töötlemise või toimingute jada tulemusena, võib tõendada
ainult kauba ühenduse päritolu.
Artikkel 49
Päritolusertifikaat antakse välja asjaomase isiku kirjaliku taotluse alusel.Kui olukord seda nõuab, eriti kui taotleja säilitab pideva ekspordivoo,
võivad liikmesriigid otsustada, et nad ei nõua iga eksporditoimingupuhul eraldi taotluse esitamist, tingimusel et järgitakse päritolu käsitle-
vaid sätteid.
Kui see osutub kaubavahetuse seisukohalt vajalikuks, võib välja anda
ühe või mitu päritolusertifikaadi lisakoopiat.
Sellised koopiad peavad olema koostatud lisas 12 esitatud näidisele
vastaval vormil.
Artikkel 50
1. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm. Pikkuse lubatud hälve on
vahemikus –5 kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema puitmassi jääki-
deta valge kirjapaber, mis kaalub vähemalt 64 g/m
2või 25–30 g/m2, kui
kasutatakse lennupostipaberit. Paberile trükitakse seepiavärvi giljoššmus-triga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditegateostatud võltsingud.
2. Taotluse vorm trükitakse ekspordiliikmesriigi ühes või enamas
riigikeeles. Päritolusertifikaadi vorm trükitakse ühes või enamas ühen-duse ametlikus keeles, või sõltuvalt tavast ja kaubavahetuse vajadustest
mõnes muus keeles.
3. Liikmesriikidel on õigus trükkida päritolusertifikaatide vormid ise
või lasta neid trükkida selleks volitatud trükikodades. Sel juhul peab igal
sertifikaadil olema viide volitusele. Igal päritolusertifikaadi vormil peabolema trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille abil saab trükikoda iden-tifitseerida. Vormil peab olema ka trükitud või pitsatiga löödud järjekor-ranumber, mille abil saab vormi identifitseerida.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —14
▼B
Artikkel 51
Taotluse vorm ja päritolusertifikaat täidetakse ühtmoodi kas masinakirjas
või käsitsi suurtähtedega ühes ühenduse ametlikus keeles või sõltuvalttavast ja kaubavahetuse vajadustest mõnes muus keeles.
Artikkel 52
Igal päritolusertifikaadil peab olema järjekorranumber, mille järgi seda
saab identifitseerida. Sertifikaadi taotlusel ja kõikidel sertifikaadikoopiatel peab olema sama number.
Peale selle võivad liikmesriikide pädevad asutused või volitatud esin-
dajad sellised dokumendid nummerdada väljaandmise järjekorras.
Artikkel 53
Liikmesriikide pädevad asutused määravad, kas ja missuguseid lisaand-
meid tuleb taotluses esitada. Selliseid lisaandmeid tuleb nõuda võimali-
kult vähe.
Iga liikmesriik teatab komisjonile eelmise lõike kohaselt vastuvõetud
sätetest. Komisjon edastab selle teabe viivitamata teistele liikmesriiki-dele.
Artikkel 54
Päritolusertifikaate väljaandvad liikmesriikide pädevad asutused või
volitatud esindajad säilitavad taotlusi vähemalt kaks aastat.
Taotlusi võib siiski säilitada ka koopiatena tingimusel, et neil on asjao-
mastes liikmesriikides originaaliga võrdne juriidiline jõud.
2. alajagu
Importimise erikorra alusel imporditavate teatavate põllumajandustoodete
päritolusertifikaate käsitlevad erisätted
Artikkel 55
Artiklites 56–65 nähakse ette selliste päritolusertifikaatide kasutamise
tingimused, mis on seotud kolmandatest riikidest pärinevate põllumajan-dustoodetega, mille suhtes on kehtestatud sooduskohtlemiseta importi-mise erikord, kui selle puhul kohaldatakse järgmisi sätteid.
a)Päritolusertifikaadid
Artikkel 56
1. Päritolusertifikaadid, mis on seotud kolmandatest riikidest pärine-
vate põllumajandustoodetega, mille suhtes on kehtestatud sooduskohtle-miseta importimise erikord, koostatakse lisas 13 esitatud näidiselevastaval vormil.
2. Selliseid sertifikaate annavad välja asjaomaste kolmandate riikide
pädevad valitsusasutused, edaspidi ”väljaandja”, kui tooteid, mille kohta
sertifikaat on välja antud, võib pidada nendest riikidest pärinevateksühenduses kehtivates eeskirjades määratletud tähenduses.
3. Sellised sertifikaadid tõendavad ka kogu nõutavat teavet, mis on
ette nähtud ühenduse õigusaktidega, mis hõlmavad artiklis 55 määrat-letud importimise erikorda.
4. Ilma et see piiraks artikli 55 importimise erikorraga seotud erisä-
tete kohaldamist, on väljaandja poolt väljaantud päritolusertifikaatidekehtivusaeg kümme kuud väljaandmise kuupäevast alates.
Artikkel 57
1. Päritolusertifikaadid, mis on koostatud vastavalt käesoleva alajao
sätetele, koosnevad ainult ühest lehest, kus dokumendi pealkirja kõrvaleon kirjutatud ”originaal”.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —15
▼B
Kui on vaja täiendavaid eksemplare, on neil pealkirja kõrval märkus
”koopia”.
2. Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad ainult päritolusertifi-
kaadi originaali.
Artikkel 58
1. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse puhul on lubatud
hälve vahemikus –5 kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema puitmassi
jääkideta valge paber, mis kaalub vähemalt 40 g/m2. Originaali esiküljele
trükitakse kollast värvi giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaa-
niliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.
2. Sertifikaadid trükitakse ja täidetakse ühes ühenduse ametlikus
keeles.
Artikkel 59
1. Sertifikaat täidetakse masinakirjas või printeri abil või muul
sarnasel viisil.
2. Kandeid ei tohi kustutada ega üle kirjutada. Kõik muudatused
tehakse kriipsutades ebaõige kanne läbi ja lisades vajaduse korral õiged
andmed. Sellistele muudatusetele lisab need teinud isik oma nimetähed
ja need muudatused kinnitab väljaandja.
Artikkel 60
1. Artiklite 56–59 kohaselt väljaantud päritolusertifikaadi lahtrisse 5
märgitakse kõik lisaandmed, mida võidakse nõuda importimise erikorra
rakendamiseks artikli 56 lõike 3 kohaselt.
2. Lahtrite 5, 6 ja 7 kasutamata ruum kriipsutatakse niimoodi läbi, et
hiljem ei saaks sinna midagi lisada.
Artikkel 61
Igal päritolusertifikaadil on trükitud või käsitsi kirjutatud järjekorra-
number, mille abil sertifikaati saab identifitseerida, väljaandja pitser javolitatud isiku või isikute allkiri.
Sertifikaat antakse välja, kui sellega hõlmatud tooted eksporditakse ja
väljaandja säilitab iga väljaantud sertifikaadi koopia.
Artikkel 62
Erijuhtudel võib ülal viidatud päritolusertifikaadi välja anda pärast
sellega hõlmatud toodete eksporti, kui sertifikaati ei antud ekspordil
välja tahtmatu eksimuse või tegevusetuse või eriliste asjaolude tõttu.
Väljaandjad ei tohi artiklites 56–61 sätestatud päritolusertifikaati tagasiu-
latuvalt välja anda enne, kui nad on kontrollinud, kas eksportija taotlusesesitatud andmed vastavad andmetele, mis on asjakohastes dokumentides.
Tagasiulatuvalt väljaantud sertifikaatidel on märkuste lahtris üks järg-
mistest märkustest:
—expedido a posteriori,
—udstedt efterfølgende,
—Nachträglich ausgestellt,
—Εκδοθέν εκ των υστέρων,
—Issued retrospectively,
—Délivré a posteriori,
—rilasciato a posteriori,
—afgegeven a posteriori,
—emitido a posteriori,
▼
A1
—annettu jälkikäteen/utfärdat i efterhand,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —16
▼A1
—utfärdat i efterhand,
▼A2
—Vystaveno dodatečně,
—Välja antud tagasiulatuvalt,
—Izsniegts retrospektīvi,
—Retrospektyvusis išdavimas,
—Kiadva visszamenőleges hatállyal,
—Maħruġretrospettivament,
—Wystawione retrospektywnie,
—Izdano naknadno,
▼M26
—Vyhotovené dodatočne.
▼B
b)Halduskoostöö
Artikkel 63
1. Kui teatavate põllumajandustoodete importimise erikord näeb ette
artiklites 56–62 sätestatud päritolusertifikaatide kasutamise, tuleb nime-
tatud korra kasutamiseks välja töötada halduskoostöö kord, kui nime-tatud importimise erikorraga ei ole määratud teisiti.
Selleks saadavad asjaomased kolmandad riigid Euroopa Ühenduste
Komisjonile:
—päritolusertifikaatide väljaandjate nimed ja aadressid koos pitserijäl-
jendiga, mida nimetatud väljaandjad kasutavad,
—valitsusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata taotlus arti-
klis 64 nimetatud päritolusertifikaatide järelkontrolliks.
Komisjon edastab eespool nimetatud teabe liikmesriikide pädevatele
asutustele.
2. Kui kõnealused kolmandad riigid ei saada komisjonile lõikes 1
nimetatud teavet, ei luba ühenduse pädevad asutused kasutada importi-mise erikorda.
Artikkel 64
1. Artiklites 56-62 nimetatud päritolusertifikaatide järelkontrolli
tehakse pisteliselt ja kui tekib põhjendatud kahtlus sertifikaadi ehtsusesvõi sertifikaadis esitatud andmete õigsuses.
Päritolu puudutavat kontrolli tehakse tolli algatusel.
Põllumajanduseeskirjade kohaldamisel võivad kontrolli teha teised
asjaomased pädevad asutused.
2. Lõike 1 kohaldamiseks tagastavad ühenduse pädevad asutused
päritolusertifikaadi või selle koopia ekspordiriigi poolt määratud valitsu-
sasutusele, esitades vajaduse korral sisu või vormi puudutavad põhjen-
dused järelepärimise tegemiseks. Kui kaubaarve on esitatud, lisataksetagastatud sertifikaadile kaubaarve originaal või selle koopia. Asutusedesitavad ka kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et sertifi-kaadis esitatud andmed on ebaõiged või sertifikaat ei ole ehtne.
Kui ühenduse tolliasutused otsustavad asjaomase importimise erikorra
kohaldamise peatada kuni kontrolli tulemuste selgumiseni, vabastavadnad tooted, jättes endale õiguse võtta kasutusele vajalikud ettevaatusabi-nõud.
Artikkel 65
1. Järelkontrolli tulemused teatatakse ühenduse pädevatele asutustele
võimalikult kiiresti.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —17
▼B
Nimetatud tulemused peavad võimaldama kindlaks teha, kas päritoluser-
tifikaadid, mis on tagastatud artiklis 64 sätestatud tingimustel, vastavadtegelikult eksporditud kaubale ja kas eksporditud kauba suhtes võibkohaldada importimise erikorda.
2. Kui maksimaalselt kuuekuulise tähtaja jooksul ei ole järelkontrolli
taotlusele vastatud, otsustavad ühenduse pädevad asutused lõplikult
mitte lubada importimise erikorra kohaldamist.
▼
M18
2. PEATÜKK
Sooduspäritolu
Artikkel 66
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)valmistamine —iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplek-
teerimine või eritoimingud;
b)materjal —koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida
on toote valmistamisel kasutatud;
c)toode—valmistoode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes
teises valmistamistoimingus kasutamiseks;
d)kaup—nii materjalid kui ka tooted;
e)tolliväärtus —kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe
(GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolli-väärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;
f)tehasehind —lisa 15 loendis nimetatud hind, mis makstakse tootjale,
kelle ettevõttes viimane töö või töötlemine toimub, tingimusel et hindsisaldab kõikide valmistamiseks kasutatavate materjalide väärtust,millest lahutatakse kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasivõi mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
g)materjalide väärtus —lisa 15 loendis nimetatud, valmistamiseks
kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimiseajal, või kui see ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha,siis esimene tuvastatav hind, mis ühenduses nende materjalide eest
makstakse või mis makstakse soodustatud asjaomastes riikides
artikli 67 lõike 1 tähenduses või soodustatud vabariigis artikli 98lõike 1 tähenduses. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamisekskasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldataksekäesolevat punkti mutatis mutandis;
h)grupid ja rubriigid —harmoneeritud süsteemi moodustavas nomen-
klatuuris kasutatud grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid);
i)klassifitseeritud —osutab toote või materjali klassifitseerimisele
teatud rubriiki;
j)kaubasaadetis —tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksporti-
jalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajaleüheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumiselüheainsa kaubaarve alusel.
1. jagu
Üldine soodustuste süsteem
1. alajagu
Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus
Artikkel 67
1. Selleks et kohaldada ühenduse sätteid, mis käsitlevad üldisi tariif-
seid soodustusi, arenguriikidest pärinevate toodete suhtes (edaspidi”soodustatud riigid”), käsitatakse järgmisi tooteid soodustustegahõlmatud riigist pärinevatena:
a) täielikult nimetatud riigis artikli 68 tähenduses valmistatud tooted;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —18
▼M18
b) nimetatud riigis valmistatud tooted, milleks on kasutatud muid kui
punktis a osutatud tooteid, tingimusel et artikli 69 tähenduses onneed läbinud piisava töö või töötlemise.
2. Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse lõike 3 tähenduses ühendu-
sest pärinevaid tooteid, mis peavad soodustatud riigis läbima artiklis 70
kirjeldatust ulatuslikuma töö või töötlemise, nimetatud soodustustegahõlmatud riigist pärinevatena.
3. Ühenduses valmistatud toodete päritolu määramiseks kohaldatakse
lõiget 1 mutatis mutandis.
4. Kui Norra ja Šveits annavad lõikes 1 nimetatud soodustatud riiki-
dest pärinevatele toodetele üldisi tariifseid soodustusi ja kohaldavadnende suhtes käesolevas jaos antud päritolureeglite määratlust, käsita-takse ühendusest, Norrast ja Šveitsist pärinevaid tooteid, mis peavad
soodustatud riigis läbima artiklis 70 kirjeldatust ulatuslikuma töö või
töötluse, nimetatud soodustatud riigist pärinevate toodetena.
Esimese lõigu sätteid kohaldatakse ainult nende ühendusest, Norrast ja
Šveitsist pärinevate toodete suhtes (vastavalt päritolureeglitele, mishõlmavad kõnealuseid tariifseid soodustusi), mis eksporditakse otsesoodustatud riiki.
Esimese lõigu sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse
1–24 kuuluvate toodete suhtes.
Komisjon avaldab Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias kuupäeva,
millest alates kohaldatakse esimeses ja teises lõigus ettenähtud sätteid.
5. Lõike 4 sätteid kohaldatakse tingimusel, et Norra ja Šveits kohal-
davad vastastikuselt samasugust soodustatud tariifimenetlust ühenduse
toodete suhtes.
Artikkel 68
1. Järgmisi tooteid käsitatakse soodustatud riigist või ühendusest täie-
likult pärinevate toodetena:
a) selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;
b) seal koristatud taimekasvatussaadused;
c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;
d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;
e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;
f) merekalapüügi- ja muud selle riigi aluste poolt väljaspool territoriaal-
vett merest püütud saadused;
g) selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis f osutatud
saadustest valmistatud tooted;
h) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saami-
seks;
i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;j) väljaspool selle territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest
välja toodud saadused, tingimusel et soodustatud riigil või ühendusel
on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;
k) kõik punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest valmistatud
tooted.
2. Lõike 1 punktides f ja g nimetatud mõisteid ”selle riigi alused” ja
”selle riigi kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes järgmiste aluste ja
kalatöötlemislaevade suhtes:
—mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud soodustatud riigis
või liikmesriigis,
—mis kannavad soodustatud riigi või liikmesriigi lippu,
—mis vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad kõnesoleva soodustatud riigi
või liikmesriikide kodanikele või äriühingule, mille peakontor asubselles riigis või liikmesriigis ja mille juht või juhtkond, juhatuse võinõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on selle riigi1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —19
▼M18
või liikmesriigi kodanikud, ja äriühingute puhul kuulub vähemalt
pool nende kapitalist eespool nimetatud riigile või liikmesriigile,nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele,
—mille kapten ja juhtkond on soodustatud riigi või liikmesriikide
kodanikud,
—mille meeskonnast vähemalt 75 % on soodustatud riigi või liikmes-
riikide kodanikud.
3. Mõisted ”soodustatud riik” ja”ühendus” hõlmavad ka nimetatud
riigi või liikmesriikide territoriaalvett.
4. Avamerel tegutsevaid aluseid, sealhulgas kalatöötlemislaevu, mille
pardal püütud kala läbib töö või töötluse, käsitatakse soodustatud riigivõi liikmesriigi territooriumi osana, tingimusel et need vastavad lõikes 2kindlaksmääratud tingimustele.
Artikkel 69
Artikli 67 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult soodus-
tatud riigis või ühenduses valmistatud, piisava töö või töötluse läbinuks,kui lisa 15 loendis esitatud tingimused on täidetud.
Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesolevas jaos nimetatud
toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidegatehtavad tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes sellistematerjalide suhtes.
Kui toodet, mis on saanud päritolu loendis märgitud tingimuste täitmise
teel, kasutatakse muu toote valmistamisel, ei kohaldata selle suhtes tingi-
musi, mida kohaldatakse valmistoote suhtes, ning ei võeta arvesse päri-
tolustaatuseta materjale, mida selle toote valmistamisel võidakse kasu-tada.
Artikkel 70
▼
M22
1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi
toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena,sõltumata sellest, kas artikli 69 tingimused on täidetud või mitte:
a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel
ja ladustamisel;
b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;
c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete
eemaldamine;
d) tekstiilesemete triikimine ja pressimine;
e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;
f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik jahvata-
mine, poleerimine ja glaseerimine;
g) suhkru toonimine ja tükkipressimine; suhkru osaline või täielik
jahvatamine;
h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhasta-
mine;
i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;j) tuulamine, sõelumine, sorteerimine, liigitamine, klassifitseerimine,
kokkusobitamine; (sh kaubakomplektide koostamine);
k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpi-
desse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõikmuu lihtne pakendamine;
l) märkide, etikettide ja muude tunnusmärkide kinnitamine või trükki-
mine tootele või selle pakendile;
m) üht või mitut sorti toodete segamine, kui saadud segu üks või mitu
komponenti ei vasta käesolevas jaos sätestatud tingimustele, misvõimaldaks neid käsitada soodustatud riigist või ühendusest pärine-vana;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —20
▼M22
n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete
osadekslammutamine;
o) kahe või enama punktides a–n loetletud toimingu kombinatsioon;p) loomade tapmine.
▼
M18
2. Kõiki konkreetse tootega kas soodustatud riigis või ühendusestehtud toiminguid tuleb arvestada koos, kui määratakse kindlaks, kasselle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisa-vaks.
Artikkel 70a
1. Käesoleva jao sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see
toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klas-
sifitseerimisel põhiüksuseks.
Sellest järeldub, et:
a) kui toode, mis koosneb toodete rühmast või kokkupandud toodetest,
klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi alusel ühte rubriiki,moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;
b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud
samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva jao
sätteid iga toote suhtes eraldi.
2. Kui harmoneeritud süsteemi tõlgendamisreegli 5 kohaselt loetakse
klassifitseerimisel pakkeüksus toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päri-tolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.
Artikkel 71
1. Erandina artikli 69 sätetest võib päritolustaatuseta materjale kasu-
tada antud toote valmistamiseks tingimusel, et nende koguväärtus ei
ületa 10 % toote tehasehinnast.
Kui loendis on esitatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtu-
seks üks või mitu protsendimäära, ei tohi esimese lõigu kohaldamisel
neid määrasid ületada.
2. Lõiget 1 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63
kuuluvate toodete suhtes.
Artikkel 72
1. Erandina artiklist 67, selleks et määrata kindlaks, kas piirkondlikku
rühma kuuluvas soodustatud riigis valmistatud toode pärineb sealtkõnealuse artikli tähenduses, käsitatakse selle piirkondliku rühma kõiki-dest riikidest pärinevaid tooteid, mida kasutatakse edasisel valmistamisel
nimetatud rühma mõnes teises riigis, sellest riigist pärinevate toodetena,
kus toimub nende edasine valmistamine (piirkondlik kumulatsioon).
2. Lõpptoote päritoluriik määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 72a.
▼
M22
3. Piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse üldise soodustuste
süsteemiga hõlmatud soodustatud riikide kolme piirkondliku rühma
suhtes:
a) I rühm: Brunei Darussalam, Kambodža, Indoneesia, Laos, Malaisia,
Filipiinid, Singapur, Tai, Vietnam;
b) II rühm: Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador,
Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela;
c) III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan, Sri
Lanka.
4. Mõiste ”piirkondlik rühm” tähistab vastavalt olukorrale I, II või III
rühma.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —21
▼M18
Artikkel 72a
1. Kui piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärinev kaup läbib töö
või töötluse teises samasse piirkondlikku rühma kuuluvas riigis, pärinebsee sellest piirkondlikku rühma kuuluvast riigist, kus see läbis viimasetöö või töötluse, tingimusel et:
a) lõike 3 kohaselt määratletud lisandväärtus on suurem kui kõnealuse
piirkondliku rühma mis tahes riigist pärinevate kasutatud toodete
suurim tolliväärtus, ja
b) selline töö või töötlemine on artiklis 70 sätestatud toimingutest ja
tekstiiltoodete puhul ka lisas 16 osutatud toimingutest ulatuslikum.
2. Kui lõike 1 punktides a ja b ettenähtud päritolutingimused ei ole
täidetud, pärinevad tooted piirkondliku rühma sellest riigist, kus kõnea-luse piirkondliku rühma teistest riikidest pärinevatele toodetele määra-takse kõrgeim tolliväärtus.
3.”Lisandväärtus” on tehasehind, millest lahutatakse nimetatud
tootes sisalduvate kõikide nende toodete tolliväärtus, mis pärinevadkõnealuse piirkondliku rühma mõnest teisest riigist.
4. Piirkondliku rühma ühest riigist sama rühma teise riiki edasiseks
tööks või töötluseks või edasise töö või töötluseta reeksportimisekseksporditud kauba päritolustaatus tõendatakse esimeses riigis väljaantudpäritolusertifikaadi vormiga A.
5. Piirkondlikku rühma kuuluvast riigist ühendusse eksporditud
kauba päritolustaatus, mis on saadud või mida on säilitatud artikli 72,käesoleva artikli ja artikli 72b alusel, tõendatakse päritolusertifikaadivormiga A või kaubaarve deklaratsiooniga, mis on välja antud või koos-
tatud kõnealuses riigis vastavalt lõike 4 sätetele väljaantud päritoluserti-
fikaadi vormi A alusel.
6. Päritoluriigi nimi kantakse päritolusertifikaadi vormi A lahtrisse 12
või kaubaarve deklaratsioonile ja kõnealune riik on:
—lõike 4 alusel ilma edasise töö või töötluseta eksporditavate toodete
puhul valmistajariik,
—pärast edasist tööd või töötlust eksporditavate toodete puhul lõike 1
alusel kindlaks määratud päritoluriik.
Artikkel 72b
1. Artikleid 72 ja 72a kohaldatakse ainult siis, kui:
a) piirkondliku rühma riikide vahelist kaubandust reguleerivad eeskirjad
on identsed käesolevas jaos sätestatud eeskirjadega piirkondlikukumulatsiooni seisukohast;
b) piirkondliku rühma kõik riigid on kohustunud täitma käesoleva jao
sätteid või tagama nendest kinnipidamise, samuti garanteerimahalduskoostöö, mis on vajalik nii ühendusele kui ka kõnesoleva piir-kondliku rühma teistele riikidele, selleks et tagada päritolusertifikaa-tide vormi A korrektne väljaandmine ning kontroll nimetatud sertifi-kaatide vormi A ja kaubaarve deklaratsioonide üle.
▼
M22
Kõnealuse kohustuse võtmine tehakse komisjonile teatavaks olene-
valt asjaoludest järgmiste sekretariaatide kaudu:
i) I rühm: Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) peasekre-
tariaat;
ii) II rühm: Andide rühma –Kesk-Ameerika ühisturu ja Panama
alaline ühine päritolukomitee (Comité Conjunto Permanente de
Origen Comunidad Andina –Mercado Común Centroamericano
y Panamá);
iii) III rühm Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooni
(SAARC) sekretariaat.
▼M18
2. Komisjon teatab liikmesriikidele, kui piirkondlik rühm on täitnudlõikes 1 kehtestatud tingimused.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —22
▼M18
3. Artikli 78 lõike 1 punkti b ei kohaldata piirkondlikku rühma
kuuluvast riigist pärinevate toodete suhtes, kui neid veetakse mõne teisesamasse piirkondlikku rühma kuuluva riigi territooriumi kaudu, olene-mata sellest, kas need läbivad seal täiendava töö või töötlemise võimitte.
Artikkel 73
Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid manuseid,
varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvadhinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuseseadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.
Artikkel 74
Harmoneeritud süsteemi tõlgendamisreegliga 3 määratletud komplektil
on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.
Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et seekoosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, kui päritolus-taatuseta toodete väärtus on alla 15 % komplekti tehasehinnast.
Artikkel 75
Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei
ole vaja kindlaks määrata järgnevate toote valmistamisel kasutatavate
toodete päritolu:
a) elektrienergia ja kütus;
b) tehas ja selle sisseseade;
c) masinad ja tööriistad;
d) kaup, mis ei kuulu toote lõppkoosseisu.
Artikkel 76
1. Käesoleva jao sätete kohaldamisel võib teha erandeid üldise
soodustuste süsteemiga hõlmatud vähimarenenud soodustatud riikidekasuks, kui seda õigustab olemasolevate tööstusharude areng või uutetööstusharude loomine. Vähimarenenud soodustatud riigid on loetletud
üldiste tariifsete soodustuste kohaldamist käsitlevates nõukogu
määrustes ja ESTÜ otsuses. Selleks esitab kõnealune riik ühenduseleeranditaotluse kooskõlas lõikes 3 nimetatud põhjendustega.
2. Taotluste läbivaatamisel võetakse eelkõige arvesse:
a) juhtumeid, kus olemasolevate päritolureeglite kohaldamisega kahjus-
tataks märkimisväärselt asjaomase riigi tööstusharu võimalusi jätkata
eksporti ühendusse, iseäranis neid juhtumeid, mis võivad põhjustadaettevõtete sulgemisi;
b) erijuhtumeid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võiksid takis-
tada suuremahulisi investeeringuid tööstusse, ning mille puhul inves-teerimisprogrammi elluviimist toetav erand võimaldaks täita nime-tatud reegleid järk-järgult;
c) tehtava otsuse majanduslikku ja sotsiaalset mõju eelkõige soodus-
tatud riikide ja ühenduse tööhõivele.
3. Selleks et hõlbustada eranditaotluste läbivaatamist, esitab taotlev
riik oma taotluse kinnituseks võimalikult täieliku teabe eelkõige järg-
miste aspektide kohta:
—lõpptoote kirjeldus,
—kolmandast riigist pärinevate materjalide laad ja kogus,
—valmistusprotsess,
—lisandväärtus,
—asjaomase ettevõtte töötajate arv,
—eeldatav ekspordimaht ühendusse,
—teised võimalikud tooraine hankimise allikad,
—taotletava tähtaja põhjendused,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —23
▼M18
—muud märkused.
4. Komisjon esitab eranditaotluse komiteele. ►M22 Otsus tehakse
vastavalt komiteemenetlusele. ◄
5. Erandit kohaldades peab päritolusertifikaadi vormi A lahtrisse 4
või artikliga 89 ettenähtud kaubaarve deklaratsioonile kirjutama järgmise
fraasi:
”Erand —Määrus (EÜ) nr…/…”
6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse kõikide pikendamiste suhtes.
Artikkel 77
Käesolevas jaos sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi tuleb täita
igal ajal soodustatud riigis või ühenduses.
Kui soodustatud riigist või ühendusest mõnda teise riiki eksporditavad
päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, tuleb neid käsitada päritolus-taatuseta toodetena, kui pädevatele asutustele ei saa tõendada, et:
—tagasitoodud tooted on samad, mis on eksporditud, ja
—need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi
muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundisäilitamiseks.
Artikkel 78
1. Järgmisi juhtumeid käsitatakse otseveona soodustatud riigist ühen-
dusse või ühendusest soodustatud riiki:
a) tooteid ei veeta ühegi teise riigi territooriumi kaudu, v.a artikli 72
kohaldamise korral, kui tooted ei läbi samasse piirkondlikku rühma
kuuluva teise riigi territooriumi;
b) ühe saadetise moodustavaid tooteid veetakse mõne muu kui soodus-
tatud riigi või ühenduse territooriumi kaudu, vajaduse korral laadidestooteid ümber või ladustades ajutiselt kõnealustes riikides, tingimuselet tooted jäävad transiidi- või ladustamisriigis tollijärelevalve allaning ei läbi ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise, ümberlaadi-mise või muu toimingu, mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine;
c) tooteid veetakse Norra või Šveitsi territooriumi kaudu ja seejärel
reeksporditakse täielikult või osaliselt ühendusse või soodustatud
riiki, tingimusel et tooted on transiidi- või ladustamisriigis tollijärele-
valve all ega läbi ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise,ümberlaadimise või toimingu, mille eesmärk on kauba seisundi säili-tamine;
d) tooteid veetakse torutransporti kasutades katkematult läbi mõne teise
territooriumi, mis ei ole soodustatud ekspordiriik.
2. Pädevatele tolliasutustele tuleb tõendada, et lõike 1 punktides b ja
c nimetatud tingimused on täidetud, ja esitada:
a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi
transiidiriigi, või
b) transiidiriigi tolli väljastatud tõend:
—milles on toodete täpne kirjeldus,
—milles on märgitud toodete maha- ja ümberlaadimiskuupäevad,
vajaduse korral laevade või teiste kasutatud transpordivahenditenimed ning
—mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis;
c) eespool nimetatud dokumentide puudumisel mõni muu dokument,
mis on tõendina kasutatav.
Artikkel 79
1. Päritolustaatusega toodetele, mis saadetakse soodustatud riigist
mõnda teise riiki näitusele ja müüakse pärast näitust ühendusse importi-miseks, antakse importimisel artiklis 67 osutatud tariifseid soodustusi,tingimusel et nimetatud tooted vastavad käesolevas jaos kehtestatud1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —24
▼M18
nõuetele, mille kohaselt saab neid käsitada soodustatud ekspordiriigist
pärinevate toodetena, ja et pädevale ühenduse tollile on tõendatud järg-mised asjaolud:
a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted soodustatud riigist otse
näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;
b) eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses
asuvale isikule;
c) tooted on toimetatud ühendusse näituse ajal või vahetult peale näitust
samal kujul, nagu need olid näitusele saates;
d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks
kui seal väljapanekuks.
2. Päritolusertifikaadi vorm A esitatakse tollile tavalisel viisil. Sellele
märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõudadokumentaalseid lisatõendeid toodete laadi ja väljapanekutingimustekohta.
3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põlluma-
jandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalikeürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul jäävad kõnealused tootedtollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad
eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.
2. alajagu
Päritolutõend
Artikkel 80
Soodustatud riigist pärinevate toodete suhtes kohaldatakse artiklis 67
nimetatud tariifseid soodustusi, kui nende kohta esitatakse kas:
a) päritolusertifikaadi vorm A, mille näidis on esitatud lisas 17; või
b) artikli 89 lõikes 1 täpsustatud juhtudel deklaratsioon, mille tekst on
esitatud lisas 18 ja mille eksportija esitab kaubaarves, kättetoimeta-misteatises või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisa-valt täpselt kirjeldatakse, et neid saaks hiljem identifitseerida(edaspidi ”kaubaarve deklaratsioon”).
a)PÄRITOLUSERTIFIKAADI VORM A
Artikkel 81
1. Päritolusertifikaadi vormi A esitamise korral, mille on välja
andnud kas soodustatud riigi toll või mõni muu pädev valitsusasutus,
käsitatakse käesoleva jao tähenduses päritolustaatusega tooteid sobiva-tena ühendusse importimisel artiklis 67 osutatud tariifseid soodustusisaama, tingimusel et need on veetud otseveona artikli 78 tähenduses jaet kõnealune riik:
—on edastanud komisjonile artikli 93 alusel nõutava teabe, ja
—abistab ühendust, lubades liikmesriikide tolliasutustel kontrollida
dokumendi ehtsust või kõnesolevate toodete tegelikku päritolu käsit-
leva teabe õigsust.
2. Päritolusertifikaadi vormi A võib välja anda ainult juhul, kui see
on artiklis 67 osutatud tariifsete soodustuste kohaldamiseks vajalik
dokumentaalne tõend.
3. Päritolusertifikaadi vorm A antakse välja ainult eksportija või tema
volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.
4. Eksportija või tema volitatud esindaja esitab koos taotlusega kõik
vajalikud tõendavad dokumendid selle kohta, et eksporditavad tootedvastavad päritolusertifikaadi vormi A väljaandmise tingimustele.
5. Sertifikaadi annab välja soodustatud riigi pädev valitsusasutus, kui
eksporditavaid tooteid võib 1. alajao tähenduses käsitada kõnealusestriigist pärinevatena. Sertifikaat antakse eksportijale niipea, kui eksporton toimunud või tagatud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —25
▼M18
6. Selleks et kontrollida lõikes 5 sätestatud tingimuste täitmist, on
pädeval valitsusasutusel õigus nõuda mis tahes dokumentaalset tõenditvõi teha vajalikku kontrolli.
7. Soodustatud riigi pädev valitsusasutus peab tagama, et sertifikaadid
ja taotlused oleksid nõuetekohaselt täidetud.
8. Päritolusertifikaadi vormi A lahtri 2 täitmine on vabatahtlik. Lahter
12 tuleb täita nõuetekohaselt, märkides sinna kas ”Euroopa Ühendus”
või ühe liikmesriigi nime.
9. Päritolusertifikaadi vormi A väljaandmiskuupäev märgitakse
lahtrisse 11. Lahtrisse, mis on ette nähtud sertifikaadi välja andnud päde-
vale riigiasutusele, tuleb allkiri kirjutada käsitsi.
Artikkel 82
Kui importija taotlusel ja impordiriigi tolli poolt ettenähtud tingimustel
imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise või rubrii-
kide 7308 või 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi tõlgendamis-reegli 2.a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldisaadetisena, esitatakse tollile selle toote kohta ühekordne päritolutõendesimese kaubasaadetise importimisel.
Artikkel 83
Et päritolusertifikaadi vorm A on dokumentaalne tõend artiklis 67
osutatud tariifseid soodustusi käsitlevate sätete kohaldamiseks, vastutabekspordiriigi pädev valitsusasutus selle eest, et võetaks tarvitusele
abinõud toodete päritolu ja muude sertifikaadis märgitud andmete kont-
rollimiseks.
Artikkel 84
Päritolutõend esitatakse impordiliikmesriigi tolliasutustele seadustiku
artiklis 62 sätestatud korras. Nimetatud tolliasutused võivad nõuda päri-
tolutõendi tõlget ja samuti võib toll nõuda, et koos impordideklaratsioo-niga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavadkäesoleva jao sätete kohaldamiseks ettenähtud tingimustele.
Artikkel 85
1. Erandina artikli 81 lõikest 5 võib päritolusertifikaadi vormi A
erandkorras välja anda pärast sellega hõlmatud toodete eksporti, kui:
a) seda ei antud ekspordi ajal välja vea või tahtmatu tegevusetuse või
eriasjaolude tõttu või
b) kui pädevatele valitsusasutustele on tõestatud, et päritolusertifikaadi
vorm A anti välja, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei
aktsepteeritud.
2. Pädev valitsusasutus võib sertifikaadi tagasiulatuvalt välja anda
ainult pärast kontrollimist, et eksportija taotluses esitatud andmed
ühtivad ekspordidokumentides sisalduvate andmetega ja et as ja omaste
toodete eksportimisel ei antud välja käesoleva jao sätetele vastavat päri-tolusertifikaadi vormi A.
3. Tagasiulatuvalt väljaantud päritolusertifikaadi vormi A lahtrisse 4
tuleb teha märge ”Issued retrospectively” või”Délivré a posteriori”.
Artikkel 86
1. Päritolusertifikaadi vormi A varguse, kadumise või hävimise korral
võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevalt valitsusasutuseltduplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil
väljaantud duplikaadi vormi A lahtrisse 4 tuleb teha märge ”Duplicate”
või”Duplicata” koos selle väljaandmiskuupäeva ja originaalsertifikaadi
seerianumbriga.
2. Artikli 90b kohaldamisel hakkab duplikaat kehtima alates origi-
naalsertifikaadi väljaandmise kuupäevast.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —26
▼M18
Artikkel 87
1. Kui päritolustaatusega toodetele rakendatakse ühenduse tolliasu-
tuse kontrolli, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme päri-tolusertifikaadi vormiga A, kui kõik tooted või osa neist saadetakse
mujale ühendusse või Šveitsi või Norrasse. Asendussertifikaadi (-sertifi-
kaatide) vormid A annab välja see tolliasutus, kelle kontrolli alla tootedesitatakse.
2. Lõike 1 või artikli 88 kohaselt väljaantud asendussertifikaati käsi-
tatakse sellega hõlmatud toodete tegeliku päritolusertifikaadina. Asen-
dussertifikaat koostatakse reeksportija kirjaliku taotluse alusel.
3. Asendussertifikaadi ülemisse parempoolsesse lahtrisse märgitakse
selle välja andnud vahendajariigi nimi.
Lahtrisse 4 tehakse üks järgmistest märgetest: ”Replacement certificate”
või”Certificat de remplacement” , samuti lisatakse sinna originaalsertifi-
kaadi väljaandmise kuupäev ja seerianumber.
Reeksportija nimi märgitakse lahtrisse 1.
Lõpliku kaubasaaja nime võib märkida lahtrisse 2.
Originaalsertifikaadi kõik andmed reeksporditavate toodete kohta tuleb
üle viia lahtritesse 3–9.
Viited reeksportija esitatud kaubaarvele tuleb märkida lahtrisse 10.
Asendussertifikaadi välja andnud tolliasutus teeb oma kinnitusmärke
lahtrisse 11. Asutuse vastutus piirdub asendussertifikaadi väljaandmi-sega. Lahtrisse 12 kantavad andmed päritoluriigi ja sihtriigi kohta
võetakse originaalsertifikaadist. Nimetatud lahtrile kirjutab alla reekspor-
tija. Kõnesolevale lahtrile heauskselt allakirjutanud reeksportija eivastuta originaalsertifikaati tehtud sissekannete õigsuse eest.
4. Tolliasutus, kes lõikes 1 nimetatud toimingu peab tegema, märgib
originaalsertifikaadile esitatud edasisaadetava kauba massi, arvu ja laadi
ning vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbri või -numbrid. Tolliasutus säilitab originaalsertifikaati vähemalt kolm aastat.
5. Asendussertifikaadile võib lisada originaalsertifikaadi koopia.
6. Kui ühendusse toomisel antakse toodetele artiklis 67 nimetatud
tariifseid soodustusi artikliga 76 ettenähtud erandi alusel, kohaldataksekäesolevas artiklis sätestatud korda ainult ühendusse toomiseks ette-nähtud toodetele.
Artikkel 88
Asendussertifikaadi vormi A esitamise korral, mille on soodustatud riigi
pädevate valitsusasutuste väljaantud päritolusertifikaadi vormi A alusel
välja andnud Norra või Šveitsi toll, käsitatakse käesoleva jao tähenduses
päritolustaatusega tooteid ühendusse importimisel sobivatena artiklis 67kindlaksmääratud tariifseid soodustusi saama, tingimusel et artiklis 78kehtestatud tingimused on täidetud ning et Norra ja Šveits abistavad
ühendust sellega, et lubavad ühenduse tollil kontrollida väljaantud serti-fikaatide ehtsust ja õigsust. Artiklis 94 sätestatud kontrollimenetlust
kohaldatakse mutatis mutandis. Artikli 94 lõikes 3 sätestatud tähtaega
pikendatakse kuni kaheksa kuuni.
b)KAUBAARVE DEKLARATSIOON
Artikkel 89
1. Kaubaarve deklaratsiooni võib koostada:
a) ühenduse heakskiidetud eksportija artikli 90 tähenduses või
b) iga eksportija mis tahes kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või
enamast pakist ja mis sisaldab päritolustaatusega tooteid, mille kogu-väärtus ei ületa 6 000 eurot, ja tingimusel, et artikli 81 lõikes 1 nime-tatud abi kohaldatakse käesoleva protseduuri suhtes.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —27
▼M18
2. Kaubaarve deklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid
saab käsitleda ühendusest või soodustatud riigist pärinevatena ja needvastavad muudele käesoleva jao nõuetele.
3. Eksportija, kes koostab kaubaarve deklaratsiooni, peab olema
valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli- või muu pädeva valitsusa-
sutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomastetoodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva jao muud nõuded ontäidetud.
4. Eksportija koostab kaubaarve deklaratsiooni kas prantsuse või
inglise keeles, trükkides trükimasinal, tembeldades või välja trükkidesarvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni,mille tekst on esitatud lisas 18. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi,tuleb seda teha tindiga ja kasutada suurtähti.
5. Kaubaarve deklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja
käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 90 tähenduses ei nõuta siiskisellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta annab tollilekirjaliku kinnituse, et ta võtab endale täieliku vastutuse kõikide kauba-arve deklaratsioonide eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta
oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.
6. Lõike 1 punktis b nimetatud juhtudel kehtivad kaubaarve deklarat-
siooni kasutamise kohta järgmised eritingimused:
a) iga kaubasaadetise kohta täidetakse üks kaubaarve deklaratsioon;
b) kui kaubasaadetises sisalduvat kaupa on ekspordiriigis juba ”pärito-
lustaatusega toodete” määratluse alusel kontrollitud, võib eksportija
kõnealusele kontrollile viidata kaubaarve deklaratsioonis.
Esimese lõigu sätted ei vabasta eksportijaid kõikide muude tolli- või
postieeskirjadega ettenähtud tolliformaalsuste täitmisest.
Artikkel 90
1. Ühenduse toll võib anda eksportijale (edaspidi ”heakskiidetud
eksportija”), kes tegeleb artikli 67 lõike 2 tähenduses pidevalt ühendu-sest pärinevate toodete veoga ja kes esitab tollile kõik tagatised, mis onvajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas jaos ettenähtudnõuete täitmise kontrollimiseks, loa täita ise kaubaarve deklaratsioone,sõltumata asjaomaste toodete väärtusest.
2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingi-
mustel, mida ta peab asjakohaseks.
3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis tuleb
märkida kaubaarve deklaratsioonile.
4. Toll kontrollib heakskiidetud eksportija loa kasutamist.5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda
siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud taga-
tisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisilvääriti.
Artikkel 90a
1. Artikli 67 lõike 2 kohane ühenduse kauba päritolustaatus tõenda-
takse, esitades:
a) kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, mille näidis on esitatud lisas 21,
või
b) artiklis 89 nimetatud deklaratsiooni.
2. Eksportija või tema volitatud esindaja märgib kaupade liikumisser-
tifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 ”GSP beneficiary countries” ja”EC” või
”Pays bénéficiaires du SPG” ja”CE”.
3. Käesoleva jao sätteid, mis käsitlevad päritolusertifikaatide vormi A
väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse kaupade liik-umissertifikaatide EUR.1 suhtes ja, v.a nende väljaandmist käsitlevadsätted, kaubaarve deklaratsioonide suhtes mutatis mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —28
▼M18
Artikkel 90b
1. Päritolutõend kehtib 10 kuud alates selle väljaandmisest ekspordi-
riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tollile.
2. Kui päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1
kindlaksmääratud esitamistähtaja lõppu, võib selle aktsepteerida artikli 67nimetatud tariifse sooduskohtlemise kohaldamiseks, juhul kui needdokumendid on jäänud tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude
tõttu.
3. Muudel hilinemisjuhtudel võib impordiriigi toll päritolutõendeid
aktsepteerida siis, kui tooted on talle esitatud enne kõnesoleva tähtajalõppu.
4. Importija taotluse korral ja võttes arvesse impordiliikmesriigi tolli
ettenähtud tingimusi, võib esimese partii importimisel esitada tollile ühepäritolutõendi, kui:
a) kauba importimine on regulaarne ja pidev ning impordil on märki-
misväärne kaubanduslik väärtus;
b) kauba suhtes kohaldatakse sama müügilepingu tingimusi ja selle
lepingu pooled asuvad ekspordiriigis või ühenduses;
c) kaup on klassifitseeritud sama koondnomenklatuuri koodi alla
(kaheksa numbrit);
d) kaup tuleb eranditult samalt eksportijalt ja on saadetud samale impor-
tijale ning selle kauba tolliformaalsused täidetakse samas ühenduse
tolliasutuses.
Seda korda rakendatakse pädeva tolli poolt kindlaksmääratud koguste ja
ajavahemiku suhtes. See ajavahemik ei tohi mitte mingil juhul ollapikem kui kolm kuud.
Artikkel 90c
1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakis või
mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse artiklis 67osutatud tariifsete soodustustega hõlmatud päritolustaatusega toodetenaning päritolusertifikaadi vormi A ega kaubaarve deklaratsiooni ei olevaja esitada, kui kõnealuste toodete import ei ole kaubanduslikku laadi
ning kaup on deklareeritud nii, et kõnealuse jao kohaldamiseks ette-
nähtud tingimused on täidetud, samuti ka siis, kui ei teki kahtlust nime-tatud deklaratsiooni õigsuses.
2. Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on
ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isikli-
kuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodetelaadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikeleesmärkidel.
Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus
ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodetepuhul 1 200 eurot.
Artikkel 91
1. Kui kohaldatakse artikli 67 lõikeid 2, 3 või 4, võtavad soodustatud
riigi pädevad valitsusasutused, kes vastutavad päritolusertifikaadi vormiA väljaandmise eest, toodete puhul, mille valmistamiseks kasutatakse
ühendusest, Norrast või Šveitsist pärinevaid materjale, arvesse kaupade
liikumissertifikaati EUR.1 või vajaduse korral kaubaarve deklaratsiooni.
2. Lõikes 1 sätestatud juhtudel välja antud päritolusertifikaadi vormi
A lahter 4 peab sisaldama märkusi ”EC cumulation”, ”Norway cumula-
tion”,”Switzerland cumulation” või”Cumul CE”, ”Cumul Norvège”,
”Cumul Suisse”.
Artikkel 92
Kui päritolusertifikaadi vormi A, kaupade liikumissertifikaadi EUR.1
või kaubaarve deklaratsiooni ja nende dokumentide kannetes, mis esita-takse tollile toodete importimiseks vajalike formaalsuste täitmiseks,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —29
▼M18
avastatakse väikesi erinevusi, ei muuda see sertifikaati ipso facto tühi-
seks, kui sertifikaadi vastavus esitatavatele toodetele on nõuetekohaselttõendatud.
Päritolusertifikaadi vormi A, kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või
kaubaarve deklaratsiooni ilmsed vormilised vead, nagu näiteks trüki-vead, ei tohi põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead eitekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud kannete õigsuses.
3. alajagu
Halduskoostöö meetodid
Artikkel 93
1. Soodustatud riigid edastavad komisjonile nende valitsusasutuste
nimed, aadressid ja pitserijäljendid, kellel on õigus välja anda päritolu-
sertifikaadi vormi A, samuti nende asjakohaste valitsusasutuste nimed ja
aadressid, kes vastutavad päritolusertifikaatide vormi A ja kaubaarvedeklaratsioonide kontrollimise eest. Pitserid kehtivad alates kuupäevast,mil komisjon on kätte saanud nende jäljendid. Komisjon edastab selleteabe iga liikmesriigi tollile. Kui need teated muudavad varasemaidteateid, teatab komisjon uute pitserite jõustumise kuupäeva vastavalt
soodustatud riikide pädevate asutuste poolt antud juhistele. Nimetatud
teave on ametlikuks kasutamiseks; kui kaup tuleb siiskilubadavabasseringlusse, võib kõnesolev tolliasutus lubada importijal või tema nõuete-kohaselt volitatud esindajal tutvuda käesolevas lõikes nimetatud pitseri-jäljenditega.
2. Komisjon avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas (C-seerias)
kuupäeva, mil artiklis 97 nimetatud uued soodustatud riigid on täitnudlõikes 1 osutatud kohustused.
3. Komisjon saadab soodustatud riikidele pitserijäljendite näidised,
mida iga liikmesriigi toll kasutab kaupade liikumissertifikaatide EUR.1väljaandmisel.
Artikkel 93a
Artiklis 67 osutatud tariifseid soodustusi käsitlevate sätete kohaldami-
seks täidab soodustatud riik neid eeskirju või tagab nende eeskirjadetäitmise, mis käsitlevad toodete päritolu, päritolusertifikaadi vormi Atäitmist ja väljaandmist, kaubaarve deklaratsioonide kasutamise tingi-musi ning halduskoostöö meetodeid.
Artikkel 94
1. Järelkontrolli päritolusertifikaatide vormi A ja kaubaarve deklarat-
sioonide üle tehakse pisteliselt või siis, kui ühenduse tollil tekib põhjen-datud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatusesvõi käesoleva jao muude nõuete täitmises.
2. Lõike 1 kohaldamiseks tagastab ühenduse tolliasutus kaupade päri-
tolusertifikaadi vormi A ja kaubaarve, kui see on esitatud, kaubaarvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad soodustatud ekspordiriigipädevatele valitsusasutustele, vajaduse korral uurimist põhjendades.
Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolu-
tõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõen-damiseks.
Kui kõnealune tolliasutus otsustab artiklis 67 nimetatud tariifsete
soodustuste andmise kuni kontrolli tulemuste selgumiseni peatada, teebta ettepaneku tooted importijale vabastada, kui kõik vajalikud ettevaatu-sabinõud on kasutusele võetud.
3. Kui järelkontrolli taotlus on esitatud kooskõlas lõikega 1, tehakse
kontroll ja selle tulemused teatatakse ühenduse tolliasutustele hiljemaltkuue kuu jooksul. Tulemuste põhjal peab selguma, kas kõnealune pärito-lutõend kehtib tegelikult eksporditud toodete suhtes ja kas neid tooteidsaab käsitleda soodustatud riigist või ühendusest pärinevatena.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —30
▼M18
4. Kui päritolusertifikaadi vorm A on antud välja vastavalt artiklile 91,
lisatakse vastusele kaupade liikumissertifikaadi (liikumissertifikaatide)EUR.1 koopia (koopiad) või vajaduse korral vastav(ad) kaubaarvedeklaratsioon(id).
5. Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 3 ettenähtud kuue kuu
jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavat teavet, et otsus-tada, kas kõnealune dokument on ehtne, või et määrata toodete tegelikku
päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Kui nelja kuu
jooksul pärast teist teadet ei esitata järelkontrolli tulemusi neid nõudvaleasutusele või kui nende alusel ei ole võimalik otsustada, kas kõnealunedokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keelduvadnimetatud asutused tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest, väljaarvatud erandlike asjaolude korral.
Esimese lõigu sätteid kohaldatakse samasse piirkondlikku rühma kuulu-
vate riikide vahel vastavalt käesoleva jao sätetele koostatud päritoluserti-
fikaadi vormi A järelkontrolliks.
6. Kui järelkontroll või mis tahes olemasolev teave näitab, et käeso-
leva jao sätteid on rikutud, teostab või korraldab soodustatud ekspordi-
riik asjakohase kiirusega omal algatusel või ühenduse nõudmisel uuri-mise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks. Ühendusvõib nimetatud uurimises sel eesmärgil osaleda.
7. Päritolusertifikaatide vormi A üle järelkontrolli tegemiseks säilitab
soodustatud ekspordiriigi pädev valitsusasutus sertifikaatide koopiaid jakõiki nendele viitavaid ekspordidokumente vähemalt kolm aastat.
Artikkel 95
Artikli 78 lõike 1 punkti c ja artiklit 88 kohaldatakse ainult juhul, kui
Norra jaŠveits kohaldavad ühenduse sätetega sarnaseid sätteid arengu-
riikidest pärinevatele teatud toodetele antavate tariifsete soodustustepuhul.
Komisjon teatab iga liikmesriigi tollile, kui Norra ja Šveits võtavad
sellised sätted vastu, ning kuupäeva, millest alates alustatakse artikli 78lõike 1 punkti c ja artikli 88 sätete ning Norra ja Šveitsi poolt vastu-
võetud sarnaste sätete kohaldamist.
Neid sätteid kohaldatakse tingimusel, et ühendus, Norra ja Šveits on
eelnevalt sõlminud lepingu, mis muu hulgas sedastab, et osapooledosutavad vajalikku vastastikust abi halduskoostöö alal.
4. alajagu
Ceuta ja Melilla
Artikkel 96
1. Käesolevas jaos kasutatav mõiste ”ühendus” ei hõlma Ceutat ja
Melillat. Mõiste ”ühendusest pärinevad tooted” ei hõlma Ceutast ja
Melillast pärinevaid tooteid.
2. Käesolevat jagu kohaldatakse mutatis mutandis, kui määratakse
kindlaks, kas tooteid võib käsitada soodustatud ekspordiriigist pärineva-tena, kui see riik saab nende toodete importimisel Ceutasse või Melil-lasse kasu üldisest soodustuste süsteemist, või Ceutast ja Melillast päri-
nevate toodetena.
3. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.
4. Käesoleva jao sätteid, mis hõlmavad päritolusertifikaadi vormi A
väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse Ceutast ja Melil-last pärinevate toodete puhul mutatis mutandis.
5. Hispaania toll vastutab käesoleva jao kohaldamise eest Ceutas ja
Melillas.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —31
▼M18
5. alajagu
Lõppsäte
Artikkel 97
Kui riik või territoorium nimetatakse või taasnimetatakse soodustatud
riigiks vastavates nõukogu määrustes või ESTÜ vastuvõetud otsustesosutatud toodete suhtes, võivad sellest riigist või sellelt territooriumilt
pärinevad kaubad saada üldisest soodustuste süsteemist tulenevaid
soodustusi, tingimusel et neid eksporditi soodustatud riigist või territoo-riumilt artikli 93 lõikes 2 nimetatud kuupäeval või pärast sedakuupäeva.
2. jagu
▼M21
Soodustatud riigid või territooriumid, mille suhteskohaldatakse tariifseid
soodusmeetmeid, mille ühendus onteatavate riikide ja territooriumide suhtes
ühepoolseltkehtestanud
▼M18
1. alajagu
Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus
Artikkel 98
▼M21
1. Selleks et kohaldada tariifseid soodusmeetmeid käsitlevaid sätteid,mille ühendus on ühepoolselt kehtestanud teatavate riikide, riikide
rühmade ja territooriumide suhtes (edaspidi ”soodustatud riigid või terri-
tooriumid”.), välja arvatud käesoleva peatüki 1. jaos nimetatud riigid jaterritooriumid ning ühendusega assotsieerunud ülemeremaad ja -territoo-riumid, käsitatakse järgmisi tooteid soodustatud riigist või territooriumiltpärinevatena:
▼
M18
a) täielikult ►M21 soodustatud riigist või territooriumilt ◄artikli 99
tähenduses valmistatud tooted;
b)►M21 soodustatud riigis või territooriumil ◄valmistatud tooted,
milleks on kasutatud muid, kui punktis a osutatud tooteid, tingimuselet artikli 100 tähenduses on need läbinud piisava töö või töötluse.
2. Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse lõike 3 tähenduses ühendu-
sest pärinevaid tooteid, mis peavad ►
M21 soodustatud riigisvõi terri-
tooriumil ◄läbima artiklis 101 kirjeldatust ulatuslikuma töö või töötle-
mise, nimetatud ►M21 soodustatud riigist võiterritooriumilt ◄pärine-
vatena.
3. Ühenduses saadud toodete päritolu kindlakstegemiseks kohalda-
takse lõiget 1 mutatis mutandis.
Artikkel 99
1. Järgmisi tooteid käsitatakse ►M21 soodustatud riigist võiterritoo-
riumilt◄või ühendusest täielikult pärinevate toodetena:
a) selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;
b) seal koristatud taimekasvatussaadused;
c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;
d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;
e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;
f) merekalapüügi- ja muud selle riigi aluste poolt väljaspool territoriaal-
vett merest püütud saadused;
g) selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis f osutatud
saadustest valmistatud tooted;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —32
▼M18
h) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saami-
seks;
i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;j) väljaspool selle territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest
välja toodud saadused, tingimusel et ►
M21 soodustatud riigil või
territooriumil ◄või ühendusel on merepõhja või aluspinnase kasu-
tamise ainuõigus;
k) kõik punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest valmistatud
tooted.
2. Lõike 1 punktides f ja g nimetatud mõisteid ”selle riigi alused” ja
”selle riigi kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes järgmiste aluste ja
kalatöötlemislaevade suhtes:
—mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud ►M21 soodustatud
riigis või territooriumil ◄või liikmesriigis,
—mis kannavad ►M21 soodustatud riigi või territooriumi ◄või liik-
mesriigi lippu,
—mis vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad kõnesoleva
►M21 soodustatud riigi või territooriumi ◄kodanikele või äriü-
hingule, mille peakontor asub selles vabariigis või mõnes liikmes-riigis ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning
enamik mõlema organi liikmeid on selle vabariigi või liikmesriigi
kodanikud, ja äriühingute puhul kuulub vähemalt pool nende kapita-list eespool nimetatud vabariigile või liikmesriigile, nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele,
—mille kapten ja ohvitserid on ►
M21 soodustatud riigivõi territoo-
riumi◄või liikmesriikide kodanikud ja
—mille meeskonnast vähemalt 75 % on ►M21 soodustatud riigivõi
territooriumi ◄või liikmesriikide kodanikud.
3. Mõisted ”►M21 soodustatud riik või territoorium ◄” ja
”ühendus” hõlmavad ka nimetatud vabariigi või liikmesriikide territo-
riaalvett.
4. Avamerel tegutsevaid aluseid, sealhulgas kalatöötlemislaevu, mille
pardal püütud kala läbib töö või töötluse, käsitatakse
►M21 soodustatud riigi või territooriumi ◄või liikmesriigi territoo-
riumi osana, tingimusel et need vastavad lõikes 2 kindlaksmääratudtingimustele.
Artikkel 100
Artikli 98 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult
►
M21 soodustatud riigis või territooriumil ◄või ühenduses valmis-
tatud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui lisa 15 loendis esitatud tingi-mused on täidetud.
Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesolevas jaos nimetatud
toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega
tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes sellistematerjalide suhtes.
Kui toodet, mis on saanud päritolu loendis märgitud tingimuste täitmise
teel, kasutatakse muu toote valmistamisel, ei kohaldata selle suhtes tingi-musi, mida kohaldatakse valmistoote suhtes, ning ei võeta arvesse päri-tolustaatuseta materjale, mida selle toote valmistamisel võidakse kasu-
tada.
Artikkel 101
▼
M22
1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisitoiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena,sõltumata sellest, kas artikli 100 tingimused on täidetud või mitte:
a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel
ja ladustamisel;
b) pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —33
▼M22
c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete
eemaldamine;
d) tekstiilesemete triikimine ja pressimine;
e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;
f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik jahvata-
mine, poleerimine ja glaseerimine;
g) suhkru toonimine ja tükkipressimine; suhkru osaline või täielik
jahvatamine;
h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhasta-
mine;
i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;j) tuulamine, sõelumine, sorteerimine, liigitamine, klassifitseerimine,
kokkusobitamine (sh kaubakomplektide koostamine);
k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpi-
desse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõikmuu lihtne pakendamine;
l) märkide, etikettide ja muude tunnusmärkide kinnitamine või trükki-
mine tootele või selle pakendile;
m) üht või mitut sorti toodete segamine, kui saadud segu üks või mitu
komponenti ei vasta käesolevas jaos sätestatud tingimustele, misvõimaldaks neid käsitada soodustatud riigist või ühendusest pärine-vana;
n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete
osadekslammutamine;
o) kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos;p) loomade tapmine.
▼
M18
2. Kõiki konkreetse tootega kas ►M21 soodustatud riigisvõi territoo-
riumil◄või ühenduses tehtud toiminguid tuleb arvestada koos, kui
määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugedalõike 1 tähenduses ebapiisavaks.
Artikkel 101a
1. Käesoleva jao sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see
toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klas-sifitseerimisel põhiüksuseks.
Sellest järeldub, et:
a) kui toode, mis koosneb toodete rühmast või kokkupandud toodetest,
klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi alusel ühte rubriiki,moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;
b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud
samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva jaosätteid iga toote suhtes eraldi.
2. Kui harmoneeritud süsteemi tõlgendamisreegli 5 kohaselt loetakse
klassifitseerimisel pakkeüksus toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päri-
tolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.
Artikkel 102
1. Erandina artikli 100 sätetest võib päritolustaatuseta materjale kasu-
tada antud toote valmistamiseks tingimusel, et nende koguväärtus ei
ületa 10 % toote tehasehinnast.
Kui loendis on esitatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtu-
seks üks või mitu protsendimäära, ei tohi esimese lõigu kohaldamiselneid määrasid ületada.
2. Lõiget 1 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63
kuuluvate toodete suhtes.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —34
▼M18
Artikkel 103
Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid manuseid,
varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvadhinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuseseadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.
Artikkel 104
Harmoneeritud süsteemi tõlgendamisreegliga 3 määratletud komplektil
on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.
Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et seekoosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, kui päritolus-taatuseta toodete väärtus on alla 15 % komplekti tehasehinnast.
Artikkel 105
Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei
ole vaja kindlaks määrata järgnevate toote valmistamisel kasutatavate
toodete päritolu:
a) elektrienergia ja kütus;
b) tehas ja selle sisseseade;
c) masinad ja tööriistad;
d) kaup, mis ei kuulu toote lõppkoosseisu.
Artikkel 106
Käesolevas jaos sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi tuleb täita
igal ajal►
M21 soodustatud riigis või territooriumil ◄või ühenduses.
Kui►M21 soodustatud riigist või territooriumilt ◄või ühendusest
mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega tooted saadetakse
tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, kui pädevateleasutustele ei saa tõendada, et:
—tagasitoodud tooted on samad, mis on eksporditud, ja
—need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi
muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi
säilitamiseks.
Artikkel 107
1. Järgmisi juhtumeid käsitatakse otseveona ►
M21 soodustatud riigi-
stvõi territooriumilt ◄ühendusse või ühendusest ►M21 soodustatud
riikivõi territooriumile ◄:
a) tooteid ei veeta ühegi teise riigi territooriumi kaudu;
b) ühe saadetise moodustavaid tooteid veetakse mõne muu kui
►M21 soodustatud riigi või territooriumi ◄või ühenduse territoo-
riumi kaudu, vajaduse korral laadides tooteid ümber või ladustadesajutiselt kõnealustes riikides, tingimusel et tooted jäävad transiidi-või ladustamisriigis tollijärelevalve alla ning ei läbi ühtegi muudtoimingut peale mahalaadimise, ümberlaadimise või muu toimingu,mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine;
c) tooteid veetakse torutransporti kasutades katkematult läbi mõne teise
territooriumi, mis ei ole ►
M21 soodustatud ekspordiriigi või -terri-
tooriumi ◄või ühenduse territoorium.
2. Pädevale tolliasutusele tuleb tõendada, et lõike 1 punktis
b nimetatud tingimused on täidetud, ja esitada:
a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi
transiidiriigi, või
b) transiidiriigi tolli väljastatud tõend:
—milles on täpne toodete kirjeldus,
—milles on märgitud toodete maha- ja ümberlaadimiskuupäevad,
vajaduse korral laevade või teiste kasutatud transpordivahenditenimed ning
—mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —35
▼M18
c) eespool nimetatud dokumentide puudumisel mõni muu dokument,
mis on tõendina kasutatav.
Artikkel 108
1. Päritolustaatusega toodetele, mis saadetakse ►M21 soodustatu-
driigist või territooriumilt ◄mõnda teise riiki näitusele ja müüakse
pärast näitust ühendusse importimiseks, antakse importimisel artiklis 98osutatud tariifseid soodustusi, tingimusel et need vastavad käesolevasjaos kehtestatud nõuetele, mille kohaselt saab neid käsitada►
M21 soodustatud ekspordiriigist või-territooriumilt ◄pärinevate
toodetena, ja et pädevale ühenduse tollile on tõendatud järgmised
asjaolud:
a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ►M21 soodustatudriigist
või territooriumilt ◄otse näitust korraldavasse riiki ja seal need
näitusel välja pannud;
b) eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses
asuvale isikule;
c) tooted on toimetatud ühendusse näituse ajal või vahetult peale näitust
samal kujul, nagu need olid näitusele saates;
d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks
kui seal väljapanekuks.
2. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 esitatakse ühenduse tollile tava-
lisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral
võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid toodete laadi ja väljapane-kutingimuste kohta.
3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põlluma-
jandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalikeürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävadtollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad
eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.
2. alajagu
Päritolutõend
Artikkel 109
Soodustatud riigist pärinevate toodete suhtes kohaldatakse artiklis 98
nimetatud tariifset sooduskohtlemist, kui nende kohta esitatakse kas:
a) kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud lisas 21,
või
b) artikli 116 lõikes 1 täpsustatud juhtudel deklaratsioon, mille tekst on
esitatud lisas 22 ja mille eksportija esitab kaubaarves, kättetoimeta-misteatises või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisa-valt täpselt kirjeldatakse, et neid saaks hiljem identifitseerida
(edaspidi ”kaubaarve deklaratsioon”).
a)KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAAT EUR.1
Artikkel 110
▼
M21
1. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 esitamise korral, mille onvälja andnud kas soodustatud riigi või territooriumi toll või mõni muupädev valitsusasutus, käsitatakse käesoleva jao tähenduses päritolustaa-tusega tooteid sobivatena ühendusse importimisel artiklis 98 osutatud
tariifseid soodustusi saama, tingimusel et need on ühendusse transpor-
ditud otseveona artikli 107 tähenduses, ning et soodustatud riik või terri-toorium:
▼
M18
—on edastanud komisjonile artikli 121 alusel nõutava teabe, ja
—abistavad ühendust, lubades liikmesriikide tolliasutustel kontrollida
dokumendi ehtsust või kõnesolevate toodete tegelikku päritolu käsit-leva teabe õigsust.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —36
▼M18
2. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 võib välja anda ainult juhul,
kui see on artiklis 98 osutatud tariifsete soodustuste kohaldamiseksvajalik dokumentaalne tõend.
3. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 antakse välja ainult eksportija
või tema volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel. Taotlus esitatakselisas 21 esitatud vormil, mis täidetakse kooskõlas käesoleva alajao säte-tega.
►
M21 Soodustatud ekspordiriigi või -territooriumi ◄või -liikmesriigi
pädevad asutused peavad säilitama kaupade liikumissertifikaatide EUR.1taotlusi vähemalt kolm aastat.
4. Eksportija või tema volitatud esindaja esitab koos taotlusega kõik
vajalikud tõendavad dokumendid selle kohta, et eksporditavad tooted
vastavad kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise tingimustele.
Pädevate asutuste nõudmisel kohustub eksportija esitama lisatõendid,
mida need asutused võivad nõuda selleks, et kontrollida nende toodetepäritolustaatuse õigsust, mille suhtes sooduskohtlemine on õigustatud,
samuti kohustub ta lubama kõnealustel asutustel kontrollida oma raama-
tupidamist ja toodete valmistamist käsitlevaid üksikasju.
5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 annavad välja►
M21 soodus-
tatud riikide või territooriumide ◄pädevad valitsusasutused ja ekspor-
diliikmesriigi toll, kui eksporditavaid tooteid võib käesoleva lõike tähen-
duses käsitada päritolustaatusega toodetena.
6. Et kaupade liikumissertifikaat EUR.1 on dokumentaalne tõend arti-
klis 98 ettenähtud sooduskorra kohaldamiseks, vastutavad
►M21 soodustatud riikide või territooriumide ◄pädevad valitsusasu-
tused või ekspordiliikmesriigi toll selle eest, et võetaks tarvitusele vaja-likud abinõud toodete päritolu ja muude sertifikaadis märgitud andmetekontrollimiseks.
7. Selleks et kontrollida lõikes 5 sätestatud tingimuste täitmist, on
►
M21 soodustatud riigi või territooriumi ◄pädeval valitsusasutusel
või ekspordiliikmesriigi tollil õigus nõuda mis tahes dokumentaalsettõendit või teha vajalikku kontrolli.
8.►
M21 Soodustatud riigi või territooriumi ◄pädev valitsusasutus
või ekspordiliikmesriigi toll peab tagama, et lõikes 1 osutatud vormidoleks nõuetekohaselt täidetud.
9. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmiskuupäev märgi-
takse sertifikaadi sellel osal, mille täidab toll.
10.►
M21 Soodustatud riigi või territooriumi ◄pädev asutus või
ekspordiliikmesriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljasellega hõlmatud toodete eksportimisel. Sertifikaat antakse eksportijale
niipea, kui eksport on toimunud või tagatud.
Artikkel 111
Kui importija taotlusel ja impordiriigi tolli poolt ettenähtud tingimustel
imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise või rubrii-kide 7308 või 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi tõlgendamis-reegli 2.a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldisaadetisena, esitatakse tollile selle toote kohta ühekordne päritolutõend
esimese kaubasaadetise importimisel.
Artikkel 112
Päritolutõend esitatakse impordiliikmesriigi tolliasutustele seadustiku
artiklis 62 sätestatud korras. Nimetatud tolliasutused võivad nõuda päri-tolutõendi tõlget ja samuti võib toll nõuda, et koos impordideklaratsioo-niga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavadkäesoleva jao sätete kohaldamiseks ettenähtud tingimustele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —37
▼M18
Artikkel 113
1. Erandina artikli 110 lõikest 10 võib kaupade liikumissertifikaati
EUR.1 erandkorras välja anda pärast sellega hõlmatud toodete eksporti,kui:
a) seda ei antud ekspordi ajal välja vea või tahtmatu tegevusetuse või
eriasjaolude tõttu või
b) kui pädevatele asutustele on tõendatud, et kaupade liikumissertifikaat
EUR.1 anti välja, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel eiaktsepteeritud.
2. Pädevad valitsusasutused võivad kaupade liikumissertifikaadi
EUR.1 tagasiulatuvalt välja anda ainult pärast kontrollimist, et eksportijataotluses esitatud andmed ühtivad ekspordidokumentides sisalduvateabega ja et asjaomaste toodete eksportimisel ei antud välja käesoleva
jao sätetele vastavat kaupade liikumissertifikaati EUR.1.
3. Tagasiulatuvalt väljaantud kaupade liikumissertifikaadile EUR.1
tehakse üks järgmistest märkustest:
— ”EXPEDIDO A POSTERIORI”,— ”UDSTEDT EFTERFØLGENDE”,— ”NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”,— ”ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ”,— ”ISSUED RETROSPECTIVELY”,— ”DÉLIVRÉ A POSTERIORI”,— ”RILASCIATO A POSTERIORI”,— ”AFGEGEVEN A POSTERIORI”,— ”EMITIDO A POSTERIORI”,— ”ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”,— ”UTFÄRDAT I EFTERHAND”,
▼
A2
—VYSTAVENO DODATEČNĚ,
—VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT,
—IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI,
—RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS,
—KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL,
—MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT,
—WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE,
—IZDANO NAKNADNO,
▼M26
—VYHOTOVENÉ DODATOČNE.
▼M18
4. Lõikes 3 osutatud märkus kantakse kaupade liikumissertifikaadi
EUR.1 lahtrisse ”Märkused”.
Artikkel 114
1. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävi-
mise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevatelt asutus-telt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.
2. Sel viisil väljaantud dublikaadile tehakse üks järgmistest märkus-
test:
— ”DUPLICADO”,— ”DUPLIKAT”,— ”DUPLIKAT”,— ”ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”,— ”DUPLICATE”,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —38
▼M18
— ”DUPLICATA”,
— ”DUPLICATO”,
— ”DUPLICAAT”,— ”SEGUNDA VIA”,
— ”KAKSOISKAPPALE”,
— ”DUPLIKAT”,
▼
A2
—DUPLIKÁT,
—DUPLIKAAT,
—DUBLIKĀTS,
—DUBLIKATAS,
—MÁSODLAT,
—DUPLIKAT,
—DUPLIKAT,
—DVOJNIK,
—DUPLIKÁT.
▼M18
3. Lõikes 2 osutatud märkus kantakse kaupade liikumissertifikaadiEUR.1 lahtrisse ”Märkused”.
4. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmiskuu-
päeva kandev duplikaat hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast.
Artikkel 115
Kui päritolustaatusega tootele rakendatakse ühenduse tolliasutuse kont-
rolli, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liik-
umissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetaksemujale ühendusse. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 asendussertifi-kaadi(d) annab välja see tolliasutus, kelle kontrolli alla tooted esitatakse.
b)KAUBAARVE DEKLARATSIOON
Artikkel 116
1. Kaubaarve deklaratsiooni võib koostada:
a) ühenduse heakskiidetud eksportija artikli 117 tähenduses või
b) iga eksportija mis tahes kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või
enamast pakist ja sisaldab päritolustaatusega tooteid, mille kogu-
väärtus ei ületa 6 000 eurot, ja tingimusel, et artikli 110 lõikes 1
nimetatud abi kohaldatakse ka käesoleva protseduuri suhtes.
2. Kaubaarve deklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid
saab käsitleda ühendusest või ►
M21 soodustatud riigistvõi territooriu-
milt◄pärinevatena ja need vastavad muudele käesoleva jao nõuetele.
3. Eksportija, kes koostab kaubaarve deklaratsiooni, peab olema
valmis igal ajal esitama ekspordiriigi tolli- või muu pädeva valitsusasu-tuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomastetoodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva jao muud nõuded ontäidetud.
4. Eksportija koostab kaubaarve deklaratsiooni, trükkides trükima-
sinal, tembeldades või välja trükkides arvele, saatelehele või mõnele
muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud lisas 22,
kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlasekspordiriigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetaksekäsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada suurtähti.
5. Kaubaarve deklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja
käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 117 tähenduses ei nõuta siiskisellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta annab tollile1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —39
▼M18
kirjaliku kinnituse, et ta võtab endale täieliku vastutuse kõikide kauba-
arve deklaratsioonide eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu taoleks sellele käsitsi alla kirjutanud.
6. Lõike 1 punktis b nimetatud juhtudel kehtivad kaubaarve deklarat-
siooni kasutamise kohta järgmised eritingimused:
a) kaubaarve deklaratsioon täidetakse iga kaubasaadetise kohta;
b) kui kaubasaadetises sisalduvat kaupa on ekspordiriigis juba ”pärito-
lustaatusega toodete” määratluse alusel kontrollitud, võib eksportija
kõnealusele kontrollile viidata kaubaarve deklaratsioonis.
Esimese lõigu sätted ei vabasta eksportijaid kõikide muude tolli- või
postieeskirjadega ettenähtud tolliformaalsuste täitmisest.
Artikkel 117
1. Ühenduse toll võib anda eksportijale (edaspidi ”heakskiidetud
eksportija”), kes tegeleb artikli 98 lõike 2 tähenduses pidevalt ühendu-sest pärinevate toodete veoga ja kes esitab tollile kõik tagatised, mis onvajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas jaos ettenähtudnõuete täitmise kontrollimiseks, loa täita ise kaubaarve deklaratsioone,sõltumata asjaomaste toodete väärtusest.
2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingi-
mustel, mida ta peab asjakohaseks.
3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis tuleb
märkida kaubaarve deklaratsioonile.
4. Toll kontrollib heakskiidetud eksportija loa kasutamist.
5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda
siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud taga-
tisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil
vääriti.
Artikkel 118
1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest ekspordi-
riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tollile.
2. Kui päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1
kindlaksmääratud esitamistähtaja lõppu, võib selle aktsepteerida arti-
klis 98 nimetatud tariifsete soodustuste andmiseks, juhul kui need doku-
mendid on jäänud tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.
3. Muudel hilinemisjuhtudel võib impordiriigi toll päritolutõendeid
aktsepteerida siis, kui tooted on talle esitatud enne kõnesoleva tähtaja
lõppu.
4. Importija taotluse korral ja võttes arvesse impordiliikmesriigi tolli
ettenähtud tingimusi, võib esimese partii importimisel esitada tollile ühe
päritolutõendi, kui:
a) kauba importimine on regulaarne ja pidev ning impordil on märki-
misväärne kaubanduslik väärtus;
b) kauba suhtes kohaldatakse sama müügilepingu tingimusi ja selle
lepingu pooled asuvad ekspordiriigis või ühenduses;
c) kaup on klassifitseeritud sama koondnomenklatuuri koodi alla
(kaheksa numbrit);
d) kaup tuleb eranditult samalt eksportijalt ja on saadetud samale impor-
tijale ning selle kauba tolliformaalsused täidetakse samas ühenduse
tolliasutuses.
Seda korda rakendatakse pädeva tolli poolt kindlaksmääratud koguste ja
ajavahemiku suhtes. See ajavahemik ei tohi mitte mingil juhul ollapikem kui kolm kuud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —40
▼M18
Artikkel 119
1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakis või
mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse artiklis 98osutatud tariifsete soodustustega hõlmatud päritolustaatusega toodetenaning kaupade liikumissertifikaati EUR.1 ega kaubaarve deklaratsiooni eiole vaja esitada, kui nimetatud toodete import ei ole kaubanduslikkulaadi ning on deklareeritud nii, et kõnealuse jao kohaldamiseks ette-
nähtud tingimused on täidetud, samuti ka siis, kui ei teki kahtlust nime-
tatud deklaratsiooni õigsuses.
2. Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on
ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isikli-kuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodetelaadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikeleesmärkidel.
Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus
ületada 500 eurot ja reisija isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul1 200 eurot.
Artikkel 120
Kui päritolutõendi ja nende dokumentide kannetes, mis esitatakse tollile
toodete importimiseks vajalike formaalsuste täitmiseks, avastatakse
väikesi erinevusi, ei muuda see sertifikaati ipso facto tühiseks, kui serti-
fikaadi vastavus esitatavatele toodetele on nõuetekohaselt tõendatud.
Päritolutõendi ilmsed vormilised vead, nagu näiteks trükivead, ei tohi
põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjen-datud kahtlusi dokumendis esitatud kannete õigsuses.
3. alajagu
Halduskoostöö meetodid
Artikkel 121
1.►M21 Soodustatud riigid või territooriumid ◄edastavad komis-
jonile nende territooriumil asuvate valitsusasutuste nimed, aadressid ja
pitserijäljendite näidised, kellel on õigus välja anda kaupade liikumisser-tifikaati EUR.1, samuti nende asjakohaste valitsusasutuste nimed jaaadressid, kes vastutavad kaupade liikumissertifkaatide EUR.1 ja kauba-arve deklaratsioonide kontrollimise eest. Pitserid kehtivad alates kuupäe-
vast, mil komisjon on kätte saanud nende jäljendid. Komisjon edastab
selle teabe iga liikmesriigi tollile. Kui need teated muudavad varasemaidteateid, teatab komisjon uute pitserite jõustumise kuupäeva vastavalt►
M21 soodustatud riikide või territooriumite ◄pädevate valitsusasu-
tuste poolt antud juhistele. Nimetatud teave on ametlikuks kasutamiseks;kui kaup tuleb siiski lubada vabasse ringlusse, võib kõnesolev tolliasutus
lubada importijal või tema nõuetekohaselt volitatud esindajal tutvuda
käesolevas lõikes nimetatud pitserijäljenditega.
2. Komisjon saadab ►
M21 soodustatud riikidele või territooriumi-
dele◄pitserijäljendite näidised, mida iga liikmesriigi toll kasutab
kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmisel.
Artikkel 122
1. Järelkontrolli kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 ja kaubaarve
deklaratsioonide üle tehakse pisteliselt või siis, kui impordiliikmesriigitollil või ►
M21 soodustatud riikidevõi territooriumide ◄pädevatel
valitsusasutustel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses,
kõnealuste toodete päritolustaatuses ja käesoleva jao muude nõuete täit-mises.
2. Lõike 1 rakendamiseks tagastavad impordiliikmesriigi või
►
M21 soodustatud riigi või territooriumi ◄pädevad asutused kaupade
liikumissertifikaadi EUR.1 ja kaubaarve, kui see on esitatud, kaubaarvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad ►
M21 soodustatud
ekspordiriigi või -territooriumi ◄või -liikmesriigi pädevatele asutus-1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —41
▼M18
tele, vajaduse korral uurimist põhjendades. Kõik saadud dokumendid ja
teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed onebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.
Kui importiva liikmesriigi toll otsustab artiklis 98 nimetatud tariifsete
soodustuste andmise kuni kontrolli tulemuste selgumiseni peatada, teeb
ta ettepaneku tooted importijale vabastada, kui kõik vajalikud ettevaatu-sabinõud on kasutusele võetud.
3. Kui järelkontrolli taotlus on esitatud kooskõlas lõikega 1, tehakse
kontroll ja selle tulemused teatatakse impordiliikmesriikide tollile või►
M21 soodustatud impordiriigi või -territooriumi ◄pädevatele valit-
susasutustele hiljemalt kuue kuu jooksul. Tulemuste põhjal peab
selguma, kas kõnealune päritolutõend kehtib tegelikult eksporditudtoodete suhtes ja kas neid tooteid saab käsitleda ►
M21 soodustatud
riigist või territooriumilt ◄või ühendusest pärinevatena.
4. Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 3 ettenähtud kuue kuu
jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavat teavet, et otsus-
tada, kas kõnealune dokument on ehtne, või et määrata toodete tegelikkupäritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Kui nelja kuujooksul pärast teist teadet ei esitata järelkontrolli tulemusi neid nõudvaleasutusele või kui nende alusel ei ole võimalik otsustada, kas kõnealune
dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keelduvad
nimetatud asutused tariifsete soodustuste andmisest, välja arvatud erand-like asjaolude korral.
5. Kui järelkontroll või mis tahes olemasolev teave näitab, et käeso-
leva jao sätteid on rikutud, teostab või korraldab soodustatud ekspordi-vabariik asjakohase kiirusega omal algatusel või ühenduse nõudmisel
uurimise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks.
Ühendus võib nimetatud uurimises sel eesmärgil osaleda.
6. Kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 üle järelkontrolli tegemiseks
säilitavad soodustatud ekspordivabariigi pädevad valitsusasutused võiekspordiliikmesriigi toll sertifikaatide koopiaid ja kõiki nendele viitavaid
ekspordidokumente vähemalt kolm aastat.
4. alajagu
Ceuta ja Melilla
Artikkel 123
1. Käesolevas jaos kasutatav mõiste ”ühendus” ei hõlma Ceutat ja
Melillat. Mõiste ”ühendusest pärinevad tooted” ei hõlma Ceutast ja
Melillast pärinevaid tooteid.
2. Käesolevat jagu kohaldatakse mutatis mutandis, kui määratakse
kindlaks, kas tooteid võib käsitleda ►M21 soodustatud ekspordiriigist
või -territooriumilt ◄pärinevatena, kui see riik saab nende toodete
importimisel Ceutasse või Melillasse kasu üldisest soodustuste süstee-
mist, või Ceutast ja Melillast pärinevate toodetena.
3. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.4. Käesoleva jao sätteid, mis hõlmavad kaupade liikumissertifikaadi
EUR.1 väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse Ceutast jaMelillast pärinevate toodete puhul mutatis mutandis.
5. Hispaania toll vastutab käesoleva jao kohaldamise eest Ceutas ja
Melillas.
▼
B
Artikkel 124
Käesoleva jao suhtes kohaldatakse artiklite 73 ja 74 sätteid.
Artikkel 125
1. Artiklis 120 viidatud tariifseid soodustusi kohaldatakse ainult
nende päritolustaatusega toodete ja materjalide suhtes, mida veetaksesoodustatud vabariigi ja ühenduse territooriumide vahel muid territoo-1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —42
▼B
riume läbimata. Soodustatud vabariigist või ühendusest pärinevaid
kaupu, mis moodustavad ühe saadetise, võib soodustatud vabariigi jaühenduse asemel vedada siiski läbi mõne muu territooriumi laadidesneid ümber ja ladustades ajutiselt või mitte, tingimusel et kaubad jäävadtransiidi- või ladustamisriigis tollijärelevalve alla ning need ei ole
läbinud ühtegi muud toimingut peale maha- ja pealelaadimise või sellist
toimingut, mille eesmärk on toodete seisundi säilitamine.
Soodustatud vabariigist või ühendusest pärinevaid tooteid võib lisaks
eespool nimetatule vedada torutransporti kasutades läbi mõne teise terri-
tooriumi.
2. Pädevale tolliasutusele tuleb tõendada, et lõikes 1 osutatud tingi-
mused on täidetud, esitades:
a) ekspordiriigis või -territooriumil väljaantud üheainsa veodokumendi,
mis hõlmab teekonda läbi transiidiriigi; või
b) transiidiriigi tolli tõendi:
—milles on täpne kauba kirjeldus,
—milles on märgitud kauba maha- ja pealelaadimiskuupäevad,
samuti laevade lastimis- ja lossimiskuupäevad koos andmetegakasutatavate laevade kohta ning
—mis tõendab, millistel tingimustel kaup transiidiriigis oli; või
c) eespool nimetatud dokumentide puudumisel mõne muu dokumendi,
mis on tõendina kasutatav.
Artikkel 126
Käesolevas alajaos kehtestatud tingimused päritolustaatuse saamise
kohta peavad ühenduses või soodustatud vabariigis olema pidevalttäidetud.
Kui ühendusest või soodustatud vabariigist mõnda teise riiki ekspordi-
tavad kaubad saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toode-tena, kui tollile ei saa tõendada, et:
—tagasitoodud kaup on sama kaup, mis on eksporditud,
—need ei ole läbinud ühtegi muud toimingut, välja arvatud see, mis on
vajalik kaupade seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku ajal.
2. alajagu
Päritolutõend
a) Kaupade liikumissertifikaat EUR.1
Artikkel 127
Kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud lisas 21,
tõendab nende toodete päritolustaatust käesoleva jao tähenduses.
Artikkel 128
1. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 antakse välja eksportija või
tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.Taotlus esitatakse lisas 21 esitatud vormil, mis täidetakse kooskõlaskäesoleva alajao sätetega.
Kauba ekspordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi toll säilitab
kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 taotlusi vähemalt kaks aastat.
2. Kohaldatakse artikli 106 lõiget 2.3. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 võib välja anda ainult juhul,
kui see on artiklis 120 viidatud tariifsete soodustuste kohaldamiseks
vajalik dokumentaalne tõend.
4. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 annab välja kauba ekspordi-
liikmesriigi või soodustatud vabariigi toll, kui käesoleva jao tähendusesvõib kaupu käsitada päritolustaatusega toodetena.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —43
▼B
5. Kui artikli 120 lõike 1 punkti b viimase lause või lõike 2
punkti b viimase lause kohaselt käsitatakse kaupu päritolustaatusegatoodetena, antakse kaupade liikumissertifikaat EUR.1 välja eelnevaltväljaantud või vormistatud päritolutõendi esitamise korral. Kaubaekspordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi toll säilitab päritolutõendit
vähemalt kaks aastat.
6. Et kaupade liikumissertifikaat EUR.1 on dokumentaalne tõend arti-
klis 120 osutatud tariifsete soodustuste kohaldamiseks, vastutab kaubaekspordiriigi või soodustatud vabariigi toll selle eest, et võetaks tarvitu-sele vajalikud abinõud kauba päritolustaatuse ja muude sertifikaadismärgitud andmete kontrollimiseks.
7. Selleks et kontrollida lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimuste täitmist,
on kauba ekspordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi tollil õigusnõuda mis tahes dokumentaalset tõendit või teha vajalikku kontrolli.
8. Kauba ekspordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi toll peab
tagama, et artiklis 127 osutatud sertifikaat oleks nõuetekohaselt koos-
tatud. Eelkõige kontrollivad nad seda, et kauba kirjelduseks ettenähtudlahter oleks täidetud nii, et sinna ei oleks võimalik võltsimise eesmärgilmidagi lisada. Seepärast esitatakse kauba kirjeldus tühje ridu jätmata.Kui jääb tühja ruumi, tõmmatakse kirjelduse viimase rea alla horison-taaljoon ja tühi ruum kriipsutatakse läbi.
9. Kaupade liikumissertifikaadi väljaandmiskuupäev peab olema
märgitud sertifikaadi sellel osal, mille täidab toll.
10. Kauba ekspordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi toll annab
kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja sellega hõlmatud kauba
eksportimisel. See antakse eksportijale eksportimisel või kui on tagatud,et kaup eksporditakse.
11. Bosnia ja Hertsegoviina Vabariigi ning endise Jugoslaavia Make-
doonia Vabariigi territooriumi puhul tähistab mõiste ”toll” nii käesolevas
kui ka järgmistes artiklites majanduskodasid, kuna nendes vabariikidestäidavad need asutused kõnealuseid ülesandeid.
Artikkel 129
Käesoleva jao suhtes kohaldatakse artikleid 107–109.
Artikkel 130
1. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 esitatakse kauba impordiliik-
mesriigi või soodustatud vabariigi tollile viie kuu jooksul pärast seda
kuupäeva, millal ekspordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi toll on
selle välja andnud.
2. Kui kaupade liikumissertifikaat EUR.1 esitatakse kauba impordi-
liikmesriigi või soodustatud vabariigi tollile pärast lõikes 1 kindlaksmää-ratud esitamise tähtaja lõppu, võib selle aktsepteerida sooduskohtlemisekohaldamiseks, juhul kui tähtaja jooksul ei esitatud sertifikaati väära-matu jõu või erandlike asjaolude tõttu.
3. Muudel hilinenud esitamise juhtudel võib kauba impordiliikmes-
riigi või soodustatud vabariigi toll sertifikaate aktsepteerida siis, kui
kaup on neile esitatud enne kõnesoleva tähtaja lõppu.
Artikkel 131
1. Ühendusest või soodustatud vabariigist mõnda teise riiki näitusele
saadetud ja pärast seda ühendusse importimiseks müüdud toodetelekohaldatakse impordil artiklis 120 osutatud tariifseid soodustusi, tingi-
musel et need vastavad 1. alajao nõuetele, mille kohaselt saab neid käsi-
tada ühendusest või soodustatud vabariigist pärinevate toodetena, ja ettollile on tõendatud järgmised asjaolud:
a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või soodus-
tatud vabariigist näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel väljapannud;
b) eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud soodus-
tatud vabariigis või ühenduses asuvale isikule;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —44
▼B
c) tooted on näituse ajal või kohe pärast seda toimetatud soodustatud
vabariiki või ühendusse samal kujul, nagu need olid näitusele saates;
d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks,
kui seal väljapanekuks.
2. Kohaldatakse artikli 111 lõikeid 2 ja 3.
Artikkel 132
Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 esitatakse kauba impordiliikmesriigi
või soodustatud vabariigi tollile kõnealuses liikmesriigis või soodustatudvabariigis kehtestatud korras. Toll võib nõuda sertifikaadi tõlget.
Ühtlasi võib toll nõuda, et importija esitaks koos impordideklaratsioo-
niga ka kinnituse selle kohta, et tooted vastavad artiklis 120 osutatudtariifsete soodustuste saamiseks ettenähtud tingimustele.
Artikkel 133
Ilma et see piiraks artikli 122 lõike 3 kohaldamist ja juhtudel, kui dekla-
randi taotlusel imporditakse harmoneeritud süsteemi 84. või 85. jaotisealla kuuluvaid lahtivõetud või kokku panemata kaupu mitme eraldi
saadetistena vastavalt tolli määratud tingimustele, käsitatakse neid ühe
kaubanimetusena ja esimese saadetise importimisel võib kaupade liik-umissertifikaadi EUR.1 esitada kaubanimetuse kohta tervikuna.
Artikkel 134
Kauba impordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi toll säilitab kaupade
liikumissertifikaate EUR.1 vastavalt ühenduses või kõnealuses soodus-tatud vabariigis kehtivale eeskirjale.
b) Vorm EUR.2
Artikkel 135
1. Ilma et see piiraks artikli 127 kohaldamist, tõendatakse saadetiste
puhul, mis sisaldavad ainult päritolustaatusega tooteid ja mille väärtus
on väiksem kui 3 000 eküüd saadetise kohta, toodete päritolustaatust 1.
alajao tähenduses vormiga EUR.2, mille näidis on esitatud lisas 22.
2. Vormi EUR.2 täidab ja allkirjastab eksportija või tema vastutusel
tegutsev volitatud esindaja. Kui saadetises sisalduvat kaupa on vastavalt
päritolustaatusega toodete mõistele ekspordiliikmesriigis või soodustatud
vabariigis juba kontrollitud, võib eksportija kõnealusele kontrollileviidata vormi EUR.2 lahtris ”Märkused”.
3. Vorm EUR.2 täidetakse iga saadetise kohta.
4. Käesolevad sätted ei vabasta eksportijaid muude tolli- või posti-
määrustega ettenähtud formaalsuste täitmisest.
5. Kauba ekspordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi tolli taotlusel
esitab vormi EUR.2 täitnud eksportija kõik selle kasutamisega seotud
tõendavad dokumendid.
Artikkel 136
Ilma et oleks vaja esitada artiklites 127 või 135 osutatud dokumente,
käsitatakse järgmisi 1. alajao tähenduses päritolustaatusega tooteid ühen-dusse või soodustatud vabariiki importimisel sobivatena saama arti-klis 120 osutatud tariifseid soodustusi:
a) eraisiku poolt teisele eraisikule saadetavad väikepakid, kui toodete
väärtus on väiksem kui 215 eküüd;
b) reisija isikliku pagasi hulka kuuluvad tooted, kui toodete väärtus on
väiksem kui 600 eküüd.
Käesoleva jao suhtes kohaldatakse artikli 117 lõiget 2.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —45
▼B
3. alajagu
Halduskoostöö meetodid
Artikkel 137
Soodustatud vabariigid edastavad komisjonile nende tolliasutuste pitseri-
jäljendid ja aadressid, kes on pädevad välja andma kaupade liikumisser-tifikaati EUR.1 ning seejärel kontrollima kõnealuseid sertifikaate ja
vorme EUR.2. Komisjon edastab teabe iga liikmesriigi tollile.
Artikkel 138
1. Järelkontrolli kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja vormi EUR.2
üle tehakse pisteliselt või siis, kui kauba impordiliikmesriigi või soodus-tatud vabariigi tollil tekib põhjendatud kahtlus, kas dokument on ehtnevõi kas teave kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.
2. Selleks et tagada 1. alajao korrektne kohaldamine, abistavad
soodustatud vabariik ja ühenduse liikmesriigid üksteist oma vastavatetolliasutuste kaudu kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 ja vormideEUR.2 ehtsuse ning kõnealuste toodete tegelikku päritolu käsitleva teabeõigsuse kontrollimisel.
3. Lõike 1 kohaldamiseks tagastab kauba impordiliikmesriigi või
soodustatud vabariigi toll sertifikaadi EUR.1, vormi EUR.2 või nende
koopiad kauba ekspordiliikmesriigi tollile, vajaduse korral põhjendadesuurimise sisu ja vormi.
Kontrolli nõudev asutus lisab sertifikaadile EUR.1 või vormile EUR.2
kaubaarve või selle koopia, kui see on jubA esitatud, edastab kõik
saadud dokumendid ja andmed, mille põhjal võib oletada, et kõnesoleval
sertifikaadil esitatud andmed on ebaõiged.
Kui kauba impordiliikmesriigi toll otsustab artiklis 120 nimetatud tariif-
sete soodustuste kohaldamise peatada kuni kontrolli tulemuste selgumi-seni, vabastavad nad kõnealused tooted, jättes endale õiguse võtta kasu-tusele vajalikud ettevaatusabinõud.
4. Kauba impordiliikmesriigi või soodustatud vabariigi tollile edasta-
takse järelkontrolli tulemused kuue kuu jooksul. Tulemuste põhjal peabsaama otsustada, kas lõike 3 alusel tagastatud dokumendid vastavadtegelikult eksporditud kaubale ning kas nimetatud kauba suhtes on arti-klis 120 osutatud tariifsete soodustuste kohaldamine õigustatud.
Kui põhjendatud kahtluse korral kuue kuu jooksul pärast järelkontrolli
taotlust vastust ei saada või vastus ei sisalda piisavat teavet, et määrata
kindlaks kõnealuse dokumendi ehtsust või toodete tegelikku päritolu,keeldub kontrolli taotlenud asutus sooduskohtlemise kohaldamisest,välja arvatud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.
5. Kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 üle järelkontrolli tegemiseks
säilitab kauba ekspordiliikmesriigi toll sertifikaatide koopiaid ja kõiki
nendele viitavaid ekspordidokumente vähemalt kaks aastat.
4. alajagu
Ceuta ja Melilla
Artikkel 139
1. Käesolevas jaos kasutatav mõiste ”ühendus” ei hõlma Ceutat ja
Melillat. Mõiste ”ühendusest pärinevad tooted” ei hõlma neist piirkonda-
dest pärinevaid tooteid.
2. Käesoleva jao 1.–3. alajagu kohaldatakse Ceutast ja Melillast päri-
nevate toodete suhtes vastavalt artiklis 140 sätestatud eritingimustelemutatis mutandis.
Artikkel 140
1. Järgmisi lõikeid kohaldatakse artikli 120 asemel ning viiteid nime-
tatud artiklile kohaldatakse käesoleva suhtes mutatis mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —46
▼B
2. Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 125 sätete koha-
selt, käsitatakse neid:
a) Ceutast ja Melillast pärinevate toodetena:
i) kui need on täielikult saadud või toodetud Ceutas ja Melillas;
ii) kui tooted on valmistatud Ceutas ja Melillas ja selleks on kasu-
tatud alapunktis i osutatud toodete asemel muid tooteid, tingi-
musel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 122
tähenduses. Tingimust ei kohaldata 1. alajao tähenduses ühendu-sest või soodustatud vabariigist pärinevate toodete suhtes, tingi-musel et Ceutas või Melillas on need läbinud piisava töö või tööt-luse, mis on artikli 122 lõikes 3 määratletud ebapiisavast tööstvõi töötlusest ulatuslikum;
b) soodustatud vabariigist pärinevate toodetena:
i) kui tooted on täielikult saadud või toodetud soodustatud vaba-
riigis;
ii) kui tooted on valmistatud soodustatud vabariigis ja selleks on
kasutatud alapunktis i osutatud toodete asemel muid tooteid,tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 122tähenduses. Tingimust ei kohaldata 1. alajao tähenduses ühendu-
sest või soodustatud vabariigist pärinevate toodete suhtes, tingi-
musel et Ceutas või Melillas on need läbinud piisava töö või tööt-luse, mis on artikli 122 lõikes 3 määratletud ebapiisavast tööstvõi töötlusest ulatuslikum;
3. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.
4. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab asjaomase soodus-
tatud vabariigi nime ja märke ”Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifi-
kaadi EUR.1 lahtrisse 2.
Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele
kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 nende päritolustaatus.
5. Hispaania toll vastutab nimetatud sätete kohaldamise eest Ceutas
ja Melillas.
V JAOTIS
TOLLIVÄÄRTUS
1. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 141
1. Seadustiku artiklite 28–36 ja käesoleva jaotise sätete kohaldamisel
täidab liikmesriik lisas 23 ettenähtud sätteid.
Lisa 23 1. veerus ettenähtud sätteid kohaldatakse lähtudes 2. veeru
tõlgendusmärkusest.
2. Juhul kui tolliväärtuse määramisel on vaja viidata üldtunnustatud
raamatupidamistavale, kohaldatakse lisa 24 sätteid.
Artikkel 142
1. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)leping —aastatel 1973–1979 toimunud mitmepoolsete kaubanduslä-
birääkimiste raames sõlmitud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe
artikli VII rakendamise leping, millele on viidatud seadustiku
artikli 31 lõike 1 esimeses taandes;
b)toodetud kaup —kasvatatud, valmistatud ja kaevandatud kaup;
c)identne kaup —ühes ja samas riigis toodetud kaup, mis on igas
suhtes ühesugune, kaasa arvatud kauba füüsilised omadused, kvali-teet ja maine. Väikeste väliserinevuste korral käsitatakse kaupa ident-sena, kui see muidu vastab kõnealusele määratlusele;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —47
▼B
d)sarnane kaup —ühes ja samas riigis toodetud kaup, mis ei ole igas
suhtes ühesugune, kuid millel on sarnased omadused ja koostis, misvõimaldavad täita samasugust otstarvet ja üksteist kaubanduslikultasendada; selleks et määrata kindlaks, kas kaup on sarnane, tulebmuude tegurite hulgas arvesse võtta ka kauba kvaliteeti, mainet ja
kaubamärgi olemasolu.
e)samasse klassi või liiki kuuluv kaup —teatud tööstusharus või -
sektoris toodetud kaubagruppi või -sortimenti kuuluv kaup, seal-hulgas ka identne või sarnane kaup.
2. Olenevalt juhtumist ei hõlma mõisted ”identne kaup” ja”sarnane
kaup” kaupa, mis sisaldab või kajastab inseneri-, arendus-, kunstniku- ja
disaineritööd ning kavandeid ja visandeid, millega seadustiku artikli 32lõike 1 punkti b alapunktist iv lähtudes ei ole korrigeerimisel arvestatud,sest need tööd tehti ühenduses.
Artikkel 143
1.►
M15 Seadustiku II jaotise 3. peatüki ja käesoleva jaotise sätete
kohaldamisel käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: ◄
a) nad on üksteise äriühingutes juhatuse või nõukogu liikmed;
b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid;
c) nende vahel on töösuhe;
d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või
rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest
või aktsiatest;
e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist;
f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid;
g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; võih) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud loetakse ühe ja sama
perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt:
—abikaasad,
—vanem ja laps,
—vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde),
—vanavanem ja lapselaps,
—onu või tädi ja õe- või venna laps,
—ämm või äi ja väimees või minia,
—abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine.
2. Käesolevas jaotises loetakse isikud, kes on teineteisega äritegevuse
kaudu seotud selliselt, et üks neist on sõltumata nimetusest teise ainu-esindaja, -turustaja või -kontsessionäär, omavahel seotuks ainult siis, kuinad vastavad lõike 1 kriteeriumidele.
Artikkel 144
1. Selleks et määrata tolliväärtus seadustiku artikli 29 kohaselt
kaubale, mille eest tolliväärtuse määramise ajal tegelikult veel tasutud ei
ole, võetakse üldjuhul tolliväärtuse määramisel aluseks hind, mis kõnea-lusel ajal kauba eest tasuda tuleb.
2. Komisjon ja liikmesriigid arutavad lõike 1 kohaldamist komitees.
▼
M21
Artikkel 145
1. Kui vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud kaup on osa ühe
tehinguga ostetud sama kauba suuremast kogusest, moodustab seadus-tiku artikli 29 lõike 1 kohaldamisel tegelikult makstud või makstav hindsellise osa koguhinnast, mis vastab deklareeritud kaubakoguse ja ostetud
kaubakoguse suhtele.
Tegelikult makstud või makstav hind jagatakse osadeks ka siis, kui
saadetise üks osa kaob või kaup, mille väärtust määratakse, hävib ennevabasse ringlusse lubamist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —48
▼M21
2. Kui müüja korrigeerib pärast kauba vabasse ringlusse lubamist
kauba eest tegelikult makstud või makstavat hinda ostja kasuks, siis võibseda seadustiku artikli 29 kohase tolliväärtuse määramisel arvestadajuhul, kui tollile tõendatakse, et:
a) kaup oli defektne seadustiku artiklis 67 nimetatud hetkel;
b) müüja korrigeeris hinda garantiikohustust täites müügilepingu koha-
selt, mis oli sõlmitud enne kauba vabasse ringlusse lubamist;
c) kauba defektset laadi ei ole asjaomases müügilepingus arvesse
võetud.
3. Lõike 2 kohaselt korrigeeritud tegelikult makstud või makstavat
hinda võib arvesse võtta ainult juhul, kui see on korrigeeritud 12 kuujooksul pärast kauba vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsep-teerimise kuupäeva.
▼
B
Artikkel 146
Kui seadustiku artikli 29 lõike 1 kohaldamisel hõlmab tegelikult
makstud või makstav hind ka kõnealuse kauba ekspordi- või selle pärito-luriigis kohaldatavat siseriiklikku maksu, ei arvestata nimetatud summattolliväärtuse hulka, kui tollile on tõendatud, et kõnesolev kaup on vabas-tatud või vabastatakse nimetatud maksust ostja kasuks.
Artikkel 147
1. Seadustiku artikli 29 kohaldamisel käsitatakse müügitehingu
objektiks oleva kauba vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist
piisava tõendina selle kohta, et see on müüdud ühenduse tolliterritooriu-mile eksportimiseks. ►
M6Enne tolliväärtuse määramist toimunud
järjestikuste müügitehingute puhul käsitatakse tõendina ainult viimastmüügitehingut, millega seoses kaup ühenduse tolliterritooriumile toodi,või müügitehingut, mis toimub ühenduse tolliterritooriumil enne kauba
vabasse ringlusse lubamist.
Kui deklareeritakse hind, mis tuleneb viimasele müügitehingule
eelnenud müügitehingust, millega seoses kaup ühenduse tolliterritooriu-mile toodi, tuleb tollile tõendada, et kaup müüdi kõnealusele tolliterri-tooriumile eksportimiseks.
Kohaldatakse artikleid 178–181a.
◄2. Kui müügitehingu ja vabasse ringlusse lubamise vahelisel ajal
kolmandas riigis kaupa►
M6 ◄kasutatakse, ei pruugi
tolliväärtus olla tehinguväärtus.
3. Ostja ei pea vastama muule tingimusele kui müügilepingu osapoo-
leks olemine.
Artikkel 148
Kui seadustiku artikli 29 lõike 1 punkti b kohaldamisel selgub, et impor-
ditava kauba müük või hind sõltub tingimusest või tasust, mille väärtuse
saab selle kauba, mille väärtust määratakse, puhul määrata, käsitatakse
seda väärtust ostja kaudse maksena müüjale ning osana tegelikultmakstud või makstavast hinnast, tingimusel et kõnesolev tingimus võitasu ei ole seotud:
a) toimingutega, millele on osutatud seadustiku artikli 29 lõike 3
punktis b, või
b) teguriga, mis lisandub seadustiku artikli 32 sätete alusel tegelikult
makstud või makstavale hinnale.
Artikkel 149
1. Seadustiku artikli 29 lõike 3 punkti b kohaldamisel kasutatakse
mõistet ”turustamine” nende toimingute tähenduses, mis on seotud kõne-
soleva kauba reklaamimise ja müügi edendamisega ning kauba garan-
tiiga.
2. Ostja selliseid toiminguid käsitatakse tema kulul toimunutena, isegi
kui selline kohustus tuleneb müüjaga sõlmitud lepingust.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —49
▼B
Artikkel 150
1. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti a (identse kauba tehingu-
väärtus) kohaldamisel määratakse tolliväärtus selle kaubaga, mille tolli-väärtust määratakse, samal kaubanduslikul tasemel ja enam-vähemsamas koguses müüdud identse kauba tehinguväärtuse alusel. Sellisemüügitehingu puudumisel kasutatakse selleks erineval kaubanduslikultasemel ja/või erinevas koguses müüdud identse kauba tehinguväärtust
ja seda korrigeeritakse, arvestades erinevusi kaubanduslikus tasemes ja/
või koguses, tingimusel et väärtusi korrigeeritakse ainult esitatud tõen-dite põhjal, mis selgelt näitavad kõnealuse korrigeerimise põhjendatustja õigsust, sõltumata sellest, kas väärtus suureneb või väheneb.
2. Kui tehinguväärtus hõlmab seadustiku artikli 32 lõike 1 punktis e
osutatud kulusid, korrigeeritakse väärtust, arvestamaks märkimisväärseiderinevusi nendes kuludes, mis tulenevad veokauguse ja -viisi erinevus-
test imporditud kauba ja kõnealuse identse kauba vahel.
3. Kui käesoleva artikli kohaldamisel on identsel kaubal rohkem kui
üks tehinguväärtus, kasutatakse imporditud kauba tolliväärtuse määrami-
seks kõige madalamat.
4. Käesolevat artiklit kohaldades võidakse teise isiku toodetud kauba
tehinguväärtust arvestada siis, kui lõike 1 kohaselt ei ole võimalikmäärata selle identse kauba tehinguväärtust, mille tootja on sama isik,kui kaubal, mille tolliväärtust määratakse.
5. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab identse imporditud kauba
tehinguväärtus eelnevalt seadustiku artikli 29 alusel määratud tolliväär-tust, mida korrigeeritakse vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 ja lõikes 2sätestatule.
Artikkel 151
1. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti b (sarnase kauba tehingu-
väärtus) kohaldamisel määratakse tolliväärtus selle kaubaga, mille tolli-väärtust määratakse, samal kaubanduslikul tasemel ja enam-vähemsamas koguses müüdud sarnase kauba tehinguväärtuse alusel. Sellisemüügitehingu puudumisel kasutatakse erineval kaubanduslikul tasemel
ja/või erinevas koguses müüdud sarnase kauba tehinguväärtust ja seda
korrigeeritakse, arvestades erinevusi kaubanduslikus tasemes ja/võikoguses, tingimusel et väärtust korrigeeritakse ainult esitatud tõenditepõhjal, mis selgelt näitavad kõnealuse korrigeerimise põhjendatust jaõigsust, sõltumata sellest, kas väärtus suureneb või väheneb.
2. Kui tehinguväärtus hõlmab seadustiku artikli 32 lõike 1 punktis e
osutatud kulusid, korrigeeritakse väärtust, arvestamaks märkimisväärseiderinevusi nendes kuludes, mis tulenevad veokauguse ja -viisi erinevus-
test imporditud kauba ja kõnealuse sarnase kauba vahel.
3. Kui käesoleva artikli kohaldamisel on sarnasel kaubal rohkem kui
üks tehinguväärtus, kasutatakse imporditud kauba tolliväärtuse määrami-
seks kõige madalamat.
4. Käesoleva artikli kohaldamisel arvestatakse mõne teise isiku
toodetud kauba tehinguväärtust siis, kui sarnasele kaubale, mida ontootnud sama isik, kes on tootnud kauba, mille tolliväärtust määratakse,ei ole lõike 1 alusel võimalik tehinguväärtust määrata.
5. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab sarnase imporditud kauba
tehinguväärtus seadustiku artikli 29 alusel eelnevalt määratud tolliväär-tust, mida korrigeeritakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 ja lõike 2sätetele.
Artikkel 152
1. a) Kui imporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa
müüakse ühenduses samas seisundis, kui see oli importimisel,määratakse imporditud kauba tolliväärtus vastavalt seadustikuartikli 30 lõike 2 punktile c selle ühikuhinna alusel, millegaimporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa on1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —50
▼B
müüdud kõige suuremas üldkoguses selle kauba, mille tolliväär-
tust määratakse, importimisega samal või ligikaudu samal ajalisikule, kes ei ole müüjaga seotud, kusjuures hinnast lahutatakse:
i) komisjonitasud, mida tavaliselt makstakse või mille maks-
mises on kokku lepitud või ühenduses samasse klassi või
liiki kuuluva imporditud kauba müügil lisatav summa kasu-miks ja üldkulude katmiseks (kaasa arvatud kõnealuse kaubaturustamisega seotud otsesed või kaudsed kulud);
ii) ühenduses tekkinud tavalised veo-, kindlustus- ja muud
nendega seotud kulud;
iii) imporditolli- ja muud maksud, mida tuleb ühenduses maksta
seoses kauba impordi või müügiga.
▼
M27
a)a Teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate
kaupade tolliväärtuse võib määrata otse vastavalt tolliseadustiku
artikli 30 lõike 2 punktile c. Selleks teatavad liikmesriigid ühiku-
hinnad komisjonile ja komisjon levitab neid andmeid TARICikaudu vastavalt määruse (EMÜ) nr 2658/87 artiklile 6. (
1)
Ühikuhinnad arvutatakse ja teatatakse järgmiselt:
i) Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna pärast punktis
a loetletud mahaarvamisi iga kaubakategooria netomassi 100
kg kohta. Liikmesriigid võivad kinnitada punkti a alapunktisii osutatud kuludele standardsummad, mis tehakse komisjo-nile teatavaks.
ii) Ühikuhindu võib kasutada imporditud kaupade tolliväärtuse
kindlaksmääramiseks 14 päeva jooksul, kusjuures iga selline
periood algab reedel.
iii) Ühikuhindade määramise võrdlusperiood on 14päevane, mis
lõpeb uute ühikuhindade kehtestamise nädalale eelnevalneljapäeval.
iv) Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna eurodes hilje-
malt nende avaldamisnädala esmaspäeval kella 12. Kui seepäev ei ole tööpäev, teatatakse ühikuhinnad sellele päevalevahetult eelneval tööpäeval. Ühikuhinnad kehtivad üksnesjuhul, kui komisjon neid levitab.
Selle punkti esimeses alapunktis nimetatud kaubad on loetletud
lisas 26.
▼
B
b) Kui imporditud kaupa ega identset või sarnast imporditud kaupa
ei müüda kauba, mille tolliväärtust määratakse, impordiga samalvõi enam-vähem samal ajal, määratakse vastavalt käesolevale
artiklile imporditud kauba tolliväärtus erinevalt lõike 1 punktis
a sätestatust kindlaks selle ühikuhinna alusel, millega imporditudkaupa või identset või sarnast imporditud kaupa on müüdudühenduses samas seisundis, mis sellel oli importimisel, ja kõigelähemal ajal pärast selle kauba, mille tolliväärtust määratakse,importimise päeva, kuid enne 90 päeva möödumist kõnesolevast
importimisest.
2. Kui imporditud kaupa ega identset või sarnast imporditud kaupa ei
müüda ühenduses samas seisundis, mis sellel oli importimisel, määra-takse importija taotlusel tolliväärtus selle ühikuhinna alusel, millegaimporditud kaupa on pärast selle edasist töötlemist müüdud ühenduses
kõige suuremas üldkoguses isikule, kes ei ole müüjaga seotud, kusjuures
arvestatakse sellise töötlemise käigus lisandunud väärtust ja tehakselõike 1 punktis a sätestatud mahaarvamised.
3. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse ühikuhinnana, millega
kaupa on müüdud kõige suuremas üldkoguses, seda hinda, millega kõigerohkem ühikuid on nende impordijärgsel esimesel kaubanduslikultasemel müüdud isikule, kes ei ole müüjaga seotud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —51
(1) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.
▼B
4. Käesoleva artikli kohaldamisel ei tule ühikuhinna määramisel
arvesse võtta ühenduses müüki sellisele isikule, kes on otse või kaudselt,tasuta või alandatud hinnaga tarninud seadustiku artikli 32 lõike 1punktis b nimetatud materjale ja vahendeid, selleks, et imporditud kaupatoota ja ekspordiks müüa.
5. Lõike 1 punkti b kohaldamisel tähistab mõiste ”kõige lähem aeg”
seda kuupäeva, mis ajaks imporditud kaupa või identset või sarnast
imporditud kaupa on müüdud ühikuhinna määramiseks piisavas
koguses.
Artikkel 153
1. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d (arvutatud väärtus) kohalda-
misel ei või toll kõnealuse väärtuse määramiseks nõuda, et isik, kellealaline elukoht ei ole ühenduses, esitaks kontrollimiseks raamatupi-
damis- või muud andmed või võimaldaks neile juurdepääsu või teda
selleks kohustada. Vastavalt tootjaga sõlmitud kokkuleppele võib liik-mesriigi toll siiski kontrollida ühendusse mittekuuluvas riigis sedateavet, mille kauba tootja esitab tolliväärtuse määramiseks käesolevaartikli alusel, tingimusel et liikmesriigi toll teatab sellest kõnesoleva riigi
asutustele piisavalt ette ja need ei ole sellise uurimise vastu.
2. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d esimeses taandes osutatud
materjali- ja tootmiskulu või väärtus hõlmab ka nimetatud seadustiku
artikli 32 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii nimetatud kuluelemente.
Samuti hõlmab see seadustiku artikli 32 lõike 1 punktis b nimetatud
sellise toote või teenuse nõuetekohaselt jaotatud väärtust, mida ostjatarnib otse või kaudselt, et imporditud kaupa toota. Seadustiku artikli 32lõike 1 punkti b alapunktis iv nimetatud tööde väärtus, mis tehakseühenduses, lisatakse ainult sel määral, kui nende eest tasub tootja.
3. Kui arvutatud väärtuse määramiseks kasutatakse mingit muud
teavet kui see, mida on andnud tootja ise või keegi tema nimel, teatabtoll seadustiku artikli 15 kohaselt deklarandile viimase nõudmisel kõne-
soleva teabe allika, kasutatud andmed ja nendel põhinevad arvutused.
4. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d teises taandes osutatud
mõiste ”üldkulud” hõlmab kauba tootmise ja ekspordiks müümise otse-
seid ja kaudseid kulusid, mida seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti desimene taane ei sisalda.
Artikkel 154
Kui seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud paken-
deid imporditakse korduvalt, jagatakse kulud deklarandi taotlusel üldtun-
nustatud raamatupidamistava kohaselt vajaduse korral osadeks.
Artikkel 155
Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunkti iv kohaldamisel ei
hõlma tolliväärtus kulutusi uurimistööle ega disaineritöö algkavanditele.
Artikkel 156
Kui tolliväärtus määratakse mõnel muul viisil, kui tehinguväärtuse
põhjal, kohaldatakse seadustiku artikli 33 punkti c mutatis mutandis.
▼
M8
Artikkel 156a
1. Toll võib asjaomase isiku taotluse korral lubada:
—erandina seadustiku artikli 32 lõikest 2 kuluelemente, mis tuleb
lisada tegelikult makstud või makstavale hinnale, kuigi tollivõlatekkimise ajal pole need määratavad,
—erandina seadustiku artiklist 33 teatavaid makse, mida ei arvata tolli-
väärtuse hulka juhtudel, kus selliste elementidega seotud summasid
tollivõla tekkimise ajal eraldi ei näidata,
määrata asjakohaste erikriteeriumide alusel.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —52
▼M8
Sellistel juhtudel ei loeta deklareeritud tolliväärtust ajutisena määratud
väärtuseks artikli 254 teise taande tähenduses.
2. Luba antakse järgmistel tingimustel:
a) artikliga 259 ettenähtud korra kohaldamine põhjustab ebaproportsio-
naalseid halduskulusid;
b) seadustiku artiklite 30 ja 31 kohaldamine on teatavatel asjaoludel
ebakohane;
c) on piisavalt põhjust oletada, et loa kehtivusaja jooksul tasumisele
kuuluv imporditollimaksude summa ei ole madalam kui summa,
mida oleks tulnud tasuda loa puudumise korral;
d) ettevõtjate konkurentsitingimusi ei ole moonutatud.
▼B
2. PEATÜKK
Kasutus- ja litsentsitasusid käsitlevad sätted
Artikkel 157
1. Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti c kohaldamisel mõistetakse
kasutus- ja litsentsitasude all eelkõige tasu selliste õiguste kasutamiseeest, mis on seotud:
—imporditud kauba valmistamisega (eelkõige patendid, kavandid,
mudelid ja tootmisega seotud oskusteave),
—imporditud kauba ekspordiks müügiga (eelkõige kaubamärgid, regis-
treeritud kavandid) või
—imporditud kauba kasutamise või edasimüümisega (eelkõige auto-
riõigus või valmistamisprotsessid, mis on imporditud kaubalahutamatu osa).
2. Kui imporditud kauba tolliväärtus määratakse seadustiku artikli 29
alusel, lisatakse tegelikult makstud või makstavale hinnale kasutus- võilitsentsitasu, ilma et see piiraks seadustiku artikli 32 lõike 5 kohaldamist,ainult siis, kui nimetatud tasu on:
—seotud kaubaga, mille väärtust määratakse,
—kõnesoleva kauba müügitingimus.
Artikkel 158
1. Kui imporditud kaup on ainult ühenduses valmistatava kauba
koostisosa, korrigeeritakse imporditud kauba eest tegelikult makstud võimakstavat hinda ainult siis, kui kasutus- või litsentsitasu on seotudkõnealuse kaubaga.
2. Kui kaup imporditakse lahtivõetud kujul või peab enne edasimüü-
mist läbima ainult vähese töötluse, näiteks lahjendamise või pakkimise,loetakse kasutus- või litsentsitasu imporditud kaubaga seotuks.
3. Kui kasutus- või litsentsitasu on osaliselt seotud imporditud
kaubaga ja osaliselt ka sellele impordijärgselt lisatud koostisosade,impordijärgsete toimingute või teenustega, jaotatakse need kooskõlaslisas 23 esitatud tõlgendusmärkusega seadustiku artikli 32 lõikele 2 vaja-duse korral osadeks ainult objektiivsete ning mõõdetavate andmetepõhjal.
Artikkel 159
Kaubamärgi kasutusõiguse puhul lisatakse kasutus- või litsentsitasu
imporditud kauba eest tegelikult makstud või makstavale hinnale ainultsiis, kui:
—kasutus- või litsentsitasu on seotud kaubaga, mis müüakse edasi
samas seisukorras või mis läbib impordijärgselt ainult vähese tööt-luse,
—kaup turustatakse kaubamärgiga, mis on kinnitatud enne või pärast
importimist ja mille eest tuleb maksta kasutus- või litsentsitasu,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —53
▼B
—ostjal ei ole võimalik vabalt saada seda kaupa sellistelt hankijatelt,
kes müüjaga seotud ei ole.
Artikkel 160
Kui ostja maksab kasutus- või litsentsitasu kolmandale isikule, on
artikli 157 lõike 2 tingimused täitmata, kui tasu maksmist ei nõua müüjavõi temaga seotud isik.
Artikkel 161
Kui kasutus- või litsentsitasu suuruse arvutamisviis põhineb imporditud
kauba hinnal, võib vastupidiste tõendite puudumisel eeldada, et kõnea-luse kasutus- või litsentsitasu maksmine on seotud selle kaubaga, milleväärtust määratakse.
Kui kasutus- või litsentsitasu suuruse arvutamine siiski ei sõltu impor-
ditud kauba hinnast, võib kõnealuse kasutus- või litsentsitasu maksmise
sellegipoolest seostada selle kaubaga, mille väärtust määratakse.
Artikkel 162
Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti c kohaldamisel ei ole kasutus- või
litsentsitasu saaja elu- või asukoht oluline.
3. PEATÜKK
Sätted ühenduse tolliterritooriumile toomise koha kohta
Artikkel 163
1. Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti e ja artikli 33 punkti
a kohaldamisel käsitletakse ühenduse tolliterritooriumile toomise
kohana:
a) meritsi veetava kauba puhul lossimis- või ümberlaadimissadamat, kui
ümberlaadimist tõendab kõnealuse sadama toll;
b) meritsi ja seejärel ilma ümberlaadimiseta mööda siseveeteed veetava
kauba puhul jõe- või kanalisuudmes või selle kaldal asuvat esimest
võimalikku lossimissadamat, kui tollile tõendatakse, et prahtiminelossimissadamasse on kallim kui kõnealusesse esimesse sadamasse;
c) kauba raudtee-, sisevee- või maanteetranspordi puhul esimese tollia-
sutuse asukohta;
d) muul viisil veetava kauba puhul kohta, kus ületatakse ühenduse tolli-
territooriumi maismaapiir.
▼
A2
2. Selle kauba tolliväärtus, mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumileja seejärel veetakse läbi Valgevene, Bulgaaria, Venemaa, Rumeenia,Šveitsi, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi või
endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumi mujal ühenduse
tolliterritooriumil asuvasse sihtkohta, määratakse kindlaks arvestadesesimest kauba ühenduse tolliterritooriumile toomise kohta, tingimusel etnimetatud kaup veetakse otse sihtkohta läbi nimetatud riikide territoo-riumi mööda tavapärast marsruuti.
▼
B
3. Ühenduse tolliterritooriumile toodud ja meritsi ühenduse teises
osas asuvasse sihtkohta veetud kauba tolliväärtus määratakse kindlaksarvestades esimest ühenduse tolliterritooriumile toomise kohta, tingi-musel et kõnesolevat kaupa veetakse otse sihtkohta mööda tavapärastmarsruuti.
▼
A2
4. Käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ka kauba maha- või
ümberlaadimisel või ajutisel peatumisel Valgevene, Bulgaaria, Venemaa,Rumeenia,Šveitsi, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liit-
vabariigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumilainult veoga seotud põhjustel.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —54
▼B
5. Kauba puhul, mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile ja veetakse
otse ühest Prantsusmaa ülemeredepartemangust ühenduse tolliterritoo-riumi teise ossa või vastupidi, käsitatakse kauba ühenduse tolliterritoo-riumile toomise kohana selles ühenduse tolliterritooriumi osas paiknevatlõigetes 1 ja 2 viidatud kohta, kust kaup saabus, kui see on seal maha
või ümber laaditud ning toll on seda tõendanud.
6. Kui lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tingimused ei ole täidetud, käsita-
takse kauba ühenduse tolliterritooriumile toomise kohana ühenduse tolli-territooriumi selles osas paiknevat lõikes 1 kindlaksmääratud kohta,kuhu kaup saadetakse.
4. PEATÜKK
Sätted veokulude kohta
Artikkel 164
Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti e ja artikli 33 punkti a kohaldamisel:
a) kui kaup veetakse ühenduse tolliterritooriumile toomise kohast edasi
ühte ja sama transpordiliiki kasutades, hinnatakse veokulusidproportsionaalselt ühenduse tolliterritooriumil ja sellest väljaspool
läbitud vahemaale, kui tollile ei esitata tõendeid kulude kohta, mis
oleks võinud kaasneda kauba vedamisel ühenduse tolliterritooriumiletoomise kohani üldiste siduvate prahtimistariifide alusel;
b) kui kaubaarve alusel tuleb tasuda ühtne vaba hind sihtkohas, mis
vastab ühenduse tolliterritooriumile toomise kohal kehtivale hinnale,ei arvata sellest maha ühenduse piires tekkivaid veokulusid. Mahaar-vamine on siiski lubatud juhul, kui tollile esitatakse tõendid sellekohta, et vaba hind piiril oleks madalam ühtsest vabast hinnast siht-
kohas;
c) kui vedu on tasuta või selle korraldab ostja, hõlmab tolliväärtus
veokulusid ühenduse tolliterritooriumile toomise kohta, mis arvuta-
takse sama transpordiliigi puhul harilikult kasutatavate prahtimistarii-fide kohaselt.
Artikkel 165
1. Kui kaup saadetakse posti teel, hõlmab kõnealuste kauba tolli-
väärtus kõiki selle sihtkohta saatmisega seotud postimakse, välja arvatudimpordiriigis kehtestatud täiendavad postimaksud.
2. Mittekaubanduslikku laadi saadetiste väärtuse määramisel dekla-
reeritud väärtust nimetatud maksudest lähtudes ei korrigeerita.
3. EMS-Dataposti (Taanis EMS-Jetpost, Saksamaal EMS-Kurierpost-
sendungen, Itaalias CAI-Post) nime all tuntud ekspressposti teel veetavakauba suhtes lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata.
Artikkel 166
Kauba tolliväärtuses sisalduvad õhutranspordikulud määratakse kindlaks
lisas 25 esitatud eeskirjade ja protsentide alusel.
▼
M21
▼B
6. PEATÜKK
Sätted valuutavahetuskursside kohta
Artikkel 168
Käesoleva peatüki artiklites 169–172 kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)noteeritud kurss:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —55
▼B
—kõige viimane äritehingutes kasutatav noteeritud valuutamüügi-
kurss asjaomase liikmesriigile kõige iseloomulikumal turul võiturgudel, või
—muu selline noteeritud valuutavahetuskurss, mis on sel viisil
noteeritud ja liikmesriigis noteeritud kursina määratletud, kui seepeegeldab võimalikult täpselt kõnealuse vääringu äritehingutes
kasutatavat hetkeväärtust;
b)avaldamine —asjaomases liikmesriigis ettenähtud viisil avalikult
teatavaks tegemine;
c)valuuta —rahandusasutuste vahel või rahvusvahelisel turul arvelda-
misel kasutatav mis tahes rahaühik.
Artikkel 169
1. Kui kauba tolliväärtuse määramise aluseks olevad tegureid väljen-
datakse väärtuse määramise ajal mõnes muus vääringus, kui selle liik-
mesriigi vääringus, kus väärtust määratakse, kasutatakse kõnealuse väär-tuse määramiseks asjaomase liikmesriigi vääringus kuu eelviimaselkolmapäeval noteeritud ja sel või järgmisel päeval avaldatud vahetus-kurssi.
2. Kuu eelviimasel kolmapäeval noteeritud kurssi kasutatakse järg-
mise kalendrikuu jooksul, kui seda ei asendata artikli 171 kohaseltmääratletud kursiga.
3. Kui valuutavahetuskurssi lõikes 1 nimetatud eelviimasel kolma-
päeval ei noteerita või noteeritud vahetuskurssi sel või järgmisel päeval
ei avaldata, käsitatakse nimetatud kolmapäeval noteeritud kursina kõnea-luse valuuta viimast noteeritud kurssi, mis on avaldatud eelneva 14päeva jooksul.
Artikkel 170
Kui artikli 169 sätete kohaselt ei ole võimalik valuutavahetuskurssi
määratleda, määrab asjaomane liikmesriik seadustiku artikli 35 kohalda-miseks vahetuskursi, mis peegeldab võimalikult täpselt kõnealuse
valuuta äritehingutes kasutatavat väärtust nimetatud liikmesriigi
vääringus väljendatuna.
Artikkel 171
1. Kui kuu viimasel kolmapäeval noteeritud ja sel või järgmisel
päeval avaldatud vahetuskurss erineb 5 % või rohkem artikli 169 koha-selt määratletud järgmisel kuul kasutatavast kursist, kasutatakse seadus-tiku artikli 35 kohaldamiseks rakendatava vahetuskursina alates kõneso-leva kuu esimesest kolmapäevast teisena mainitud kursi asemel esime-sena mainitud vahetuskurssi.
2. Kui eelmistes sätetes osutatud rakendusaja jooksul erineb kolma-
päeval noteeritud ja sel või järgmisel päeval avaldatud kurss 5 % võirohkem käesoleva peatüki kohaselt kasutatavast kursist, asendab seeviimati nimetatud kursi ning seda hakatakse seadustiku artikli 35 kohal-
damisel rakendatava kursina kasutatama järgmisel kolmapäeval. Asen-
duskurssi kasutatakse jooksva kuu lõpuni, tingimusel et seda ei asendatakäesoleva lõike esimese lause alusel.
3. Kui liikmesriik ei noteeri kolmapäeval vahetuskurssi või noteeritud
vahetuskurssi sel või järgmisel päeval ei avalda, kasutatakse kõnesolevas
liikmesriigis lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks noteeritud kursina enne nime-
tatud kolmapäeva viimati noteeritud ja avaldatud kurssi.
Artikkel 172
Kui liikmesriigi toll lubab deklarandil esitada teatud üksikasju kauba
vabasse ringlusse deklareerimise kohta perioodilisedeklaratsiooni vormishilisemal kuupäeval, võib selles loas deklarandi taotlusel näha ette, etteatud valuutas väljendatud tolliväärtuse moodustavate elementide kõne-soleva liikmesriigi valuutasse ümberarvestamisel kasutataks ühte ja sama1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —56
▼B
kurssi. Sel juhul kasutatakse vastavalt käesolevale peatükile määratletud
kurssi, mida kohaldatakse kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud perioodiesimesel päeval.
7. PEATÜKK
Teatud rikneva kauba suhtes kohaldatav lihtsustatud kord
▼M27
▼B
8. PEATÜKK
Andmete deklareerimine ja esitatavad dokumendid
Artikkel 178
1. Kui seadustiku artiklite 28–36 kohaldamiseks on vaja määrata
tolliväärtus, lisatakse imporditud kauba tollideklaratsioonile deklarat-
sioon tolliväärtusega seonduvate andmete kohta (tolliväärtuse deklarat-sioon). Tolliväärtuse deklaratsioon esitatakse lisas 28 esitatud näidiselevastaval vormil D. V.1, mida vajaduse korral täiendatakse ühe võimitme lisas 29 esitatud näidisele vastava vormiga D. V.1 bis.
▼
M14
2. Lõikes 1 ettenähtud tolliväärtuse deklaratsiooni võib koostadaainult ühenduses asuv isik, kelle käsutuses on vastavad andmed.
Seadustiku artikli 64 lõike 2 punkti b teist taanet ja artikli 64 lõiget 3
kohaldatakse mutatis mutandis.
▼
B
3. Toll võib loobuda lõikes 1 osutatud vormil tolliväärtuse deklarat-
siooni esitamise nõudest, kui kõnealuse kauba tolliväärtust ei ole
võimalik seadustiku artikli 29 sätete alusel kindlaks määrata. Sel juhulesitab lõikes 2 nimetatud isik tollile ise muu teabe, mis on nõutav tolli-väärtuse määramiseks nimetatud seadustiku mõne teise artikli alusel võikorraldab selle esitamise; selline teave esitatakse tolli määratud vormisja viisil.
4. Ilma et see piiraks karistussätete võimalikku kohaldamist, võtab
tolliasutusele lõikes 1 ettenähtud deklaratsiooni esitamisel lõikes 2
osutatud isik vastutuse:
—deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse ja täpsuse eest,
—kõnealuste andmete kinnituseks esitatud dokumentide ehtsuse eest,
—kauba tolliväärtuse määramiseks teabe või -dokumendi esitamise
eest.
5. Käesolevat artiklit ei kohaldata kauba suhtes, mille tolliväärtus
määratakse artiklite 173–177 sätete kohaselt kehtestatud lihtsustatudkorra alusel.
Artikkel 179
1. Välja arvatud juhud, kui see on oluline imporditollimaksude nõue-
tekohaseks kohaldamiseks, loobub toll osaliselt või täielikult artikli 178
lõikes 1 nimetatud deklaratsiooni esitamise nõudest, kui:
a) saadetises sisalduva imporditud kauba tolliväärtus on alla
►
M21 10 000 eurot ◄, tingimusel et see ei ole ühelt ja samalt
kaubasaatjalt ühele ja samale kaubasaajale lähetatud osasaadetis võijärjestikune saadetis; või
b) kõnealune import ei ole kaubanduslikku laadi; või
c) Euroopa Ühenduste tollitariifistiku rakendamiseks ei ole kõnealuseid
andmeid tarvis või kui tariifistikus ettenähtud tollimakse ei tasutatulenevalt tollialastest erisätetest.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —57
▼B
2. Lõike 1 punktis a nimetatud summa eküüdes arvestatakse ümber
kooskõlas seadustiku artikliga 18. Toll võib ümberarvestuse tulemuselsaadud summa ümardada üles- või allapoole.
Toll võib jätta eküüdes määratud summa väärtuse riigi valuutas muut-
mata, kui seadustiku artiklis 18 ettenähtud iga-aastase korrigeerimise
tulemusel muutub ümberarvestuse käigus kõnealuse summa väärtus riigivaluutas väljendatuna vähem kui 5 % või väheneb.
3. Kui üks ja sama müüja tarnib ühele ja samale ostjale kaupa jätku-
valt samadel tingimustel, võib toll loobuda iga deklaratsiooni tõenduseks
esitatavate artikli 178 lõikes 1 ettenähtud andmete nõudmisest, kuidnõuab nende esitamist asjaolude muutumise korral ja vähemalt üks kordiga kolme aasta jooksul.
4. Käesolevas artiklis ettenähtud erandit ei tehta ja vorm D. V.1 tuleb
esitada, kui ilmneb, et selle erandi tegemiseks vajalikud tingimused ei
olnud täidetud või neid ei täideta.
Artikkel 180
Kui kasutatakse automaatset andmetöötlussüsteemi või kui asjaomase
kauba puhul tuleb kohaldada kas üldist, perioodilist või kokkuvõtlikkudeklaratsiooni, võib toll lubada erinevusi tolliväärtuse määramiseks vaja-like andmete esitamise vormis.
Artikkel 181
1. Artikli 178 lõikes 2 nimetatud isik esitab tollile kaubaarve ü¼he
eksemplari, mille alusel imporditud kauba tolliväärtus deklareeritakse.Kui tolliväärtus deklareeritakse kirjalikult, jääb kõnealune koopia tollile.
2. Kui tolliväärtus deklareeritakse kirjalikult ja imporditud kauba
kohta antakse kaubaarve välja isikule, kelle asukoht on mõnes teisesliikmesriigis, kui see, kus kõnesolev tolliväärtus deklareeritakse, esitabdeklarant tollile kaubaarve kahes eksemplaris. Üks eksemplar jääbtollile; teine, asjaomase tolliasutuse pitseri ja nimetatud tolliasutuses
deklaratsiooni järjekorranumbriga varustatud eksemplar tagastatakse
deklarandile, et ta edastaks selle isikule, kelle nimele kaubaarve on väljaantud.
3. Toll võib laiendada lõiget 2 ka juhtudele, mille puhul on isik, kelle
nimele kaubaarve välja antakse, registrisse kantud samas liikmesriigis,
kus tolliväärtus deklareeritakse.
▼
M5
Artikkel 181a
1. Toll ei pea importkauba tolliväärtust tehinguväärtuse meetodil
kindlaks määrama, kui kooskõlas lõikes 2 ettenähtud korraga kahtleb tollpõhjendatult selles, kas deklareeritud väärtus väljendab seadustiku arti-klis 29 osutatud makstud või makstavat kogusummat.
2. Kui tollil on lõikes 1 kirjeldatud kahtlus, võib ta paluda lisateavet
vastavalt artikli 178 lõikele 4. Kui need kahtlused püsivad, peab tollenne lõpliku otsuse tegemist teatama asjaomasele isikule, soovi korralkirjalikult, nende kahtluste põhjendused ning andma talle vastuväideteesitamiseks piisava võimaluse. Lõplik otsus ja selle põhjendused saade-takse asjaomasele isikule kirjalikult.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —58
▼B
VI JAOTIS
KAUBA TOOMINE TOLLITERRITOORIUMILE
1. PEATÜKK
Kauba läbivaatamine ning proovide ja näidiste võtmine asjaomase isiku poolt
Artikkel 182
1. Seadustiku artikli 42 alusel lubatakse kaupa läbi vaadata isikul,
kellel on õigus määrata kaubale tollikäitlusviis, tema suulise taotlusealusel, kui toll ei pea asjaolusid arvestades tema kirjalikku taotlust vaja-likuks.
Proove ja näidiseid võib võtta ainult asjaomase isiku kirjaliku taotluse
alusel.
2. Lõikes 1 nimetatud kirjalikule taotlusele kirjutab alla asjaomane
isik ja esitab selle asjaomasele tolliasutusele. Taotlus peab sisaldama
järgmisi andmeid:
—taotleja nimi ja aadress,
—kauba asukoht,
—ülddeklaratsiooni number, kui see on jubA esitatud, välja arvatud
juhud, kui tolliasutus selle ise märgib, või viide eelnevale tolliprotse-duurile, või andmed, mille järgi saab identifitseerida transpordiva-hendit, milles kaup asub,
—kõik teised andmed, mille järgi saab kaupa identifitseerida.
Toll teeb asjaomase isiku taotlusele märkuse loa andmise kohta. Kui
taotlus on esitatud proovide ja näidiste võtmiseks, märgib toll taotluseleselleks võetava kauba koguse.
3. Kauba eelnev läbivaatamine ning proovide ja näidiste võtmine
toimub tolli järelevalve all, kes määrab korra, mida igal konkreetseljuhul tuleb järgida.
Asjaomane isik vastutab lahtipakkimise, kaalumise, tagasipakkimise ja
teiste kaubaga tehtavate toimingutega seotud riskide eest ja kannabvastavad kulud. Ta kannab ka kõik analüüsidega seotud kulud.
4. Võetud proovide ja näidiste puhul tuleb täita formaalsused, selleks
et määrata neile tollikäitlusviis. Kui kauba läbivaatamise tagajärjel kaup
hävib või kahjustub pöördumatult, ei loeta tollivõlga tekkinuks. Jäätmeteja jääkide suhtes kohaldatakse seadustiku artikli 182 lõiget 5.
2. PEATÜKK
Ülddeklaratsioon
Artikkel 183
1. Ülddeklaratsioonile kirjutab alla selle esitaja.
2. Toll võtab ülddeklaratsiooni vastu ja säilitab selle, et kontrollida,
kas ülddeklaratsiooniga hõlmatud kaubale on määratud tollikäitlusviisseadustiku artiklis 49 sätestatud tähtaja jooksul.
3. Kui kaupa on veetud transiidiprotseduuri alusel enne selle tollile
esitamist, on ülddeklaratsiooniks see transiididokument, mis tulebesitada sihtriigi tolliasutusele.
4. Tolli loal võib esitada ülddeklaratsiooni automaatse andmetöötlus-
süsteemi abil. Sel juhul tuleb kohandada ►
M1lõigetes 1 ja 2. ◄
Artikkel 184
1. Kui toll seda nõuab, peab artikli 183 lõikes 1 märgitud isik esitama
ülddeklaratsiooniga hõlmatud kauba, mis ei ole seda vedavalt transpordi-vahendilt maha laaditud, puutumatul kujul, kuni kõnesolevale kaubalemääratakse tollikäitlusviis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —59
▼B
2. Isik, kelle valduses kaup on peale mahalaadimist nende edasitoi-
metamiseks või ladustamiseks, on kohustatud tolli nõudel esitama kõikkaubad puutumatul kujul.
3. PEATÜKK
Ajutine ladustamine
Artikkel 185
1. Kui seadustiku artikli 51 lõikes 1 nimetatud kohad on kauba ajuti-
seks ladustamiseks alaliselt heaks kiidetud, nimetatakse neid kohtiajutise ladustamise rajatisteks.
2. Kui toll ise ei ole ajutise ladustamise rajatise pidaja, võib ta
tollieeskirjade kohaldamise tagamiseks nõuda, et:
a) ajutise ladustamise rajatise uks lukustatakse kahe eri võtmega, millest
üks peab olema tolli käes;
b) ajutise ladustamise rajatise pidaja peab laoarvestust, mis võimaldab
kauba liikumist jälgida.
Artikkel 186
Kaup paigutatakse ajutise ladustamise rajatisse ülddeklaratsiooni alusel.
Toll võib siiski nõuda vastava deklaratsiooni esitamist tolli poolt
määratud vormis.
Artikkel 187
Ilma et see piiraks seadustiku artikli 56 või nende sätete kohaldamist,
mida kohaldatakse tolli poolt kauba müümisel, peab ülddeklaratsiooniesitanud isik, või kui sellist deklaratsiooni ei ole veel esitatud, seadus-tiku artikli 44 lõikes 2 nimetatud isik rakendama tolli poolt vastavaltseadustiku artikli 53 lõikele 1 võetud meetmeid ja kandma nende meet-
metega seotud kulud.
▼
M1
▼B
4. PEATÜKK
Erisätted, mida kohaldatakse meritsi või õhuteed pidi veetava kauba suhtes
1. jagu
Üldsäte
Artikkel 189
Kui kaup tuuakse ühenduse tolliterritooriumile kolmandast riigist meritsi
või õhuteed pidi ja saadetakse üheainsa veodokumendi alusel ümberlaa-dimiseta sama transpordivahendiga teise ühenduse sadamasse või lennu-jaama, esitatakse kaup tollile seadustiku artiklis 40 määratletud tähen-duses ainult selles sadamas või lennujaamas, kus neid maha või ümber
laaditakse.
2. jagu
Erisätted, mida kohaldatakse reisijate salongipagasile ja registreeritud paga-
sile
Artikkel 190
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)ühenduse lennujaam —lennujaam, mis asub ühenduse tolliterritoo-
riumil;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —60
▼B
b)ühenduse rahvusvaheline lennujaam —ühenduse lennujaam, mis
pädevate asutuste loa alusel peab lennuliiklust kolmandate riikidega;
c)ühendusesisene lend —õhusõiduki vahemaandumisteta liikumine
kahe ühenduse lennujaama vahel, mis ei alga ega lõpe ühendusevä-lises lennujaamas;
d)ühenduse sadam —sadam, mis asub ühenduse tolliterritooriumil;
e)ühendusesisene merereis —regulaarselt kahe või enama kindlaks-
määratud ühenduse sadama vahel sõitva laeva peatusteta liikuminekahe ühenduse sadama vahel;
f)lõbusõidulaevad —eraisikutele kuuluvad alused, mis on mõeldud
reiside jaoks, mille teekond sõltub kasutaja soovist;
g)turismi- või äriotstarbelised õhusõidukid —eraisikutele kuuluvad
õhusõidukid, mis on mõeldud reiside jaoks, mille teekond sõltubkasutaja soovist;
h)pagas —kõik esemed, mida isik kannab ükskõik mil viisil reisi
jooksul endaga kaasas.
Artikkel 191
Käesolevas jao sätete kohaldamisel peetakse õhusõidu puhul pagasiks:
—registreeritud pagasit, kui see on registreeritud lähtelennujaamas ja
lennu jooksul ega käesoleva peatüki artikli 192 lõigetes 1 ja 2 ningartikli 194 lõigetes 1 ja 2 nimetatud vahemaandumiste ajal ei olepagas omanikule kättesaadav,
—salongipagasit, kui isik võtab selle õhusõiduki kabiini kaasa.
Artikkel 192
Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse:
1) nende isikute salongi- ja registreeritud pagasi suhtes, kes lendavad
õhusõidukiga, mis saabub ühendusevälisest lennujaamast ja jätkabpeale vahemaandumist ühenduse lennujaamas lendu teise ühenduselennujaama, toimuvad viimases lennujaamas tingimusel, et see onühenduse rahvusvaheline lennujaam; sel juhul kehtivad pagasi suhteseeskirjad, mida kohaldatakse kolmandast riigist saabuvate isikute
pagasi suhtes, kui niisugust pagasit kandval isikul ei ole võimalik
pädevatele asutustele tõendada pagasis sisalduva kauba ühendusestaatust;
2) nende isikute salongi- ja registreeritud pagasi suhtes, kes lendavad
õhusõidukiga, mis jätkab lendu ühendusevälisesse lennujaama pealevahemaandumist ühenduse lennujaamas, toimuvad lähtelennujaamastingimusel, et see lennujaam on ühenduse rahvusvaheline lennujaam;sel juhul võib salongipagasit kontrollida ühenduse lennujaamas, kus
lennuk teeb vahemaandumise, et kindlaks teha, kas pagasis sisalduv
kaup vastab kauba ühendusesisese vaba liikumise tingimustele;
3) nende isikute pagasi suhtes, kes teevad laeval merereisi, mis koosneb
järjestikustest reisietappidest, mis algavad või lõppevad ühendusevä-lises sadamas või mille käigus tehakse vahepeatus ühendusevälisessadamas, toimuvad sadamas, kus kõnesolev pagas peale või mahalaaditakse.
Artikkel 193
Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse nende isikute pagasi
suhtes, kes on:
1. lõbusõidulaeva pardal, toimuvad ükskõik millises ühenduse sadamas,
olenemata laeva päritolust või sihtkohast;
2. turismi- või äriotstarbelise õhusõiduki pardal, toimuvad:
—ühendusevälisest lennujaamast saabuva lennu puhul esimeses
sihtlennujaamas, mis peab olema ühenduse rahvusvaheline lennu-jaam, kust õhusõiduk jätkab peale vahemaandumist lendu teiseleühenduse lennuväljale,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —61
▼B
—ühenduse lennujaamast saabuva lennu puhul viimases ühenduse
rahvusvahelises lennujaamas, kust õhusõiduk jätkab peale vahe-maandumist lendu ühendusevälisesse lennujaama.
Artikkel 194
1. Kui pagas saabub ühenduse lennujaama õhusõiduki pardal, mis
saabub ühendusevälisest lennujaamast, ja see laaditakse ümber selles
lennujaamas teisele õhusõidukile, mis suundub ühendusesisele lennule,siis:
—kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud
pagasi suhtes, toimuvad ühendusesisese lennu sihtlennujaamas tingi-musel, et see lennujaam on ühenduse rahvusvaheline lennujaam,
—kogu salongipagas kontrollitakse esimeses ühenduse rahvusvahelises
lennujaamas; lisakontrolli võidakse teha ühendusesisese lennu siht-lennujaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub pärast registreeritudpagasi kontrolli vajalikuks,
—registreeritud pagasit võidakse kontrollida esimeses ühenduse lennu-
jaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub pärast salongipagasi kont-
rolli vajalikuks.
2. Kui pagas laaditakse ühenduse lennujaamas ühendusesisesele
lennule suunduvale õhusõidukile, et see laaditaks ümber teises ühenduselennujaamas õhusõidukile, mille lennu sihtpunkt on ühendusevälinelennujaam:
—toimuvad kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse regis-
treeritud pagasi suhtes, ühendusesiseses lähtelennujaamas tingimusel,et see lennujaam on ühenduse rahvusvaheline lennujaam,
—toimuvad salongipagasi kontrollimine ja formaalsused viimases
ühenduse rahvusvahelises lennujaamas; sama pagasit võib eelnevaltkontrollida ühendusesiseses lähtelennujaamas ainult erijuhtudel, kui
see osutub pärast registreeritud pagasi kontrolli vajalikuks,
—registreeritud pagasi lisakontrolli võib läbi viia viimases ühenduse
lennujaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub salongipagasi kontrollijärel vajalikuks.
3. Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse pagasi suhtes,
mis saabub ühenduse lennujaama regulaar- või tšarterlennuga ühenduse-
välisest lennujaamast ja mis laaditakse ümber selles ühenduse lennu-
jaamas turismi- või äriotstarbelisele õhusõidukile, mis suundub ühendu-sesisesele lennule, toimuvad regulaar- või tšarterlennu sihtlennujaamas.
4. Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse pagasi suhtes,
mis laaditakse ühenduse lennujaamas ühendusesisesele lennule suundu-
vale turismi- või äriotstarbelisele õhusõidukile, et see laaditaks ümber
teises ühenduse lennujaamas õhusõidukile, mille lennu sihtpunkt onühenduseväline lennujaam, toimuvad regulaar- või tšarterlennu lähtelen-nujaamas.
5. Ühenduse rahvusvahelises lennujaamas, kui registreeritud pagas
viiakse teisele lennukile, võivad liikmesriigid kontrollida pagasit, mis:
—saabub ühendusevälisest lennujaamast ja mis laaditakse ümber ühen-
duse rahvusvahelises lennujaamas õhusõidukile, mis suundublennule sama riigi territooriumil asuvasse lennujaama,
—on laaditud õhusõidukile rahvusvahelises lennujaamas ja mis laadi-
takse ümber sama riigi territooriumil asuvas teises lennujaamasõhusõidukile, mis suundub lennule ühendusevälisesse lennujaama.
Artikkel 195
Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et:
—saabumisel ei saa isikud kaupa edasi toimetada enne, kui on kontrol-
litud ühenduse määruse (EMÜ) nr 3925/91 (
1) artikliga 1 hõlmamata
salongipagas,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —62
(1) EÜT L 374, 31.12.1991, lk 4.
▼B
—väljalennul ei saa isikud kaupa edasi toimetada enne, kui on kontrol-
litud ühenduse määruse (EMÜ) nr 3925/91 artikliga 1 hõlmamatasalongipagas,
—saabumisel on rakendatud vajalikku korda, et takistada kauba edasi-
toimetamist enne, kui on kontrollitud nõukogu määruse (EMÜ)nr 3925/91 artikliga 1 hõlmamata registreeritud pagas,
—väljalennul on rakendatud vajalikke meetmeid, et takistada kauba
edasitoimetamist enne, kui on kontrollitud nõukogu määruse (EMÜ)nr 3925/91 artikliga 1 hõlmamata registreeritud pagas.
Artikkel 196
Ühenduse lennujaamas registreeritud pagas identifitseeritakse pagasili-
piku järgi, mis on asjaomases lennujaamas pagasi külge kinnitatud.
Näidislipik ja pagasilipiku tehnilised andmed on esitatud lisas 30.
Artikkel 197
Kõik liikmesriigid peavad edastama komisjonile lennujaamade nime-
kirja, mis vastavad artikli 190 punktis b esitatud ühenduse rahvusvahe-
lise lennujaama määratlusele. Komisjon avaldab selle nimekirja Euroopa
Ühenduste Teataja C-seerias.
VII JAOTIS
TOLLIDEKLARATSIOONID —TAVALINE KORD
1. PEATÜKK
Kirjalikud tollideklaratsioonid
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 198
1. Kui deklaratsioon hõlmab kahte või enamat kaubanimetust,
loetakse, et iga kaubanimetusega seotud andmed moodustavad eraldideklaratsiooni.
2. Tööstusliku sisseseade koostisosad, mis kuuluvad koondnomenkla-
tuuri ühe koodi alla, loetakse üheks kaubanimetuseks.
Artikkel 199
►
M11.◄ Ilma et see piiraks karistussätete võimalikku kohalda-
mist, tekib deklarandi või tema esindaja allkirjastatud deklaratsiooniesitamisel tollile deklarandil või tema esindajal kehtivate õigusaktide
alusel vastutus:
—deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse eest,
—lisatud dokumentide ehtsuse eest
ja
—kõikide kohustuste täitmise eest, mis on seotud kõnesolevale kaubale
asjassepuutuva tolliprotseduuri kohaldamisega.
▼
M1
2. Kui deklarant kasutab tollideklaratsioonide koostamisel automaatseandmetöötluse süsteeme, võib toll ette näha, et käsitsi kirjutatud allkirja
võib asendada mõne muu identifitseerimismeetodiga, mis võib põhineda
koodide kasutamisel. See võimalus antakse ainult juhul, kui tolli ettenähtud tehnilised ja haldustingimused on täidetud.
Samuti võib toll ette näha, et automaatse andmetöötluse süsteeme kasu-
tades koostatud tollideklaratsioone võib kinnitada otse neid süsteemekasutades, selle asemel et varustada need käsitsi või mehaaniliselt tollia-sutuse templi ja pädeva ametiisiku allkirjaga.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —63
▼M1
3. Toll võib enda määratud tingimustel ja viisil lisas 37 nimetatud
kirjaliku deklaratsiooni mõningaid andmeid asendada, saates needandmed selleks määratud tolliasutusele elektrooniliselt, vajaduse korralkodeeritult.
▼
B
Artikkel 200
Deklaratsiooni lisaks olevaid dokumente säilitatakse tollis, kui ei ole ette
nähtud teisiti või kui deklarant ei vaja neid teiste toimingute jaoks.Viimasel juhul võtab toll vajalikke meetmeid, et kõnesolevaid doku-mente saab kasutada ainult kauba koguse või väärtuse osas, mille suhtes
need kehtivad on.
Artikkel 201
1. Deklaratsioon esitatakse kauba esitamise koha tolliasutusele.
Deklaratsiooni võib esitada niipea, kui kaup on esitatud.
2. Toll võib lubada deklaratsiooni esitada enne, kui deklarandil on
võimalik kaupa esitada. Sel juhul võib toll kehtestada kauba esitamise
tähtaja, mis määratakse vastavalt asjaoludele. Kui selle tähtaja jooksulkaupa ei esitata, loetakse, et deklaratsioon ei ole esitatud.
3. Kui deklaratsioon on esitatud enne sellega hõlmatud kauba saabu-
mist tolliasutusse või teise tolli poolt määratud kohta, võib deklarat-
siooni aktsepteerida ainult siis, kui kõnesolev kaup on tollile esitatud.
Artikkel 202
1. Deklaratsioon esitatakse pädevale tolliasutusele selle lahtioleku
päevadel ja kellaaegadel.
Toll võib siiski deklarandi taotlusel ja kulul lubada deklaratsiooni esita-
mist väljaspool määratud päevi ja kellaaegu.
2. Deklaratsioonid, mis on esitatud mõnele teisele selleks otstarbeks
nõuetekohaselt määratud tolliasutusele tolli ja asjaomase isiku kokku-leppel, loetakse esitatuks nimetatud asutusele.
Artikkel 203
Deklaratsioonile märgitakse selle aktsepteerimise kuupäev.
Artikkel 204
Toll võib lubada või nõuda seadustiku artiklis 65 nimetatud muudatuste
tegemist uue deklaratsiooni esitamisega, mis on mõeldud esialgse dekla-ratsiooni asendamiseks. Sel juhul on tasumisele kuuluvate tollimaksude
määramisel ja kõnesolevat tolliprotseduuri reguleerivate sätete kohalda-
misel arvesse võetav kuupäev esialgse deklaratsiooni aktsepteerimisekuupäev.
2. jagu
Kasutatavad vormid
Artikkel 205
1. Ühtne haldusdokument on kirjalike deklaratsioonide ametlik vorm,
mis esitatakse tavalise korra kohaselt tollile kauba protseduurile suuna-miseks või kauba reekspordiks vastavalt seadustiku artikli 182 lõikele 3.
2. Selleks otstarbeks võib kasutada ka teisi vorme, kui kõnesolevat
tolliprotseduuri reguleerivad sätted seda lubavad.
3. Lõiked 1 ja 2 ei välista:
—võimalust loobuda artiklites 225–236 ettenähtud kirjaliku deklarat-
siooni nõudest vabasse ringlusse lubamisel, ekspordil või ajutiselimpordil,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —64
▼B
—liikmesriikide õigust loobuda lõikes 1 nimetatud vormist, kui kohal-
datakse artiklites 237 ja 238 postisaadetiste suhtes ettenähtud erisät-teid,
—tolli loal erijuhtudel deklareerimise hõlbustamiseks erivormide kasu-
tamist,
—liikmesriikide õigust loobuda lõikes 1 nimetatud vormist, kui kahe
või enama liikmesriigi vahelise kehtiva või tulevikus sõlmitava
kokkuleppe või nendevahelise korraldusega on see ette nähtudkaubavahetuse või selle teatud valdkondade formaalsuste lihtsusta-miseks,
—asjaomaste isikute poolt ühenduse transiidiformaalsuste täitmiseks
lastinimekirjade kasutamist kaubasaadetiste puhul, mis sisaldavadenam kui ühte kaubaliiki,
—ekspordi-, transiidi- või impordideklaratsioonide ja dokumentide,
mis tõendavad selle kauba ühenduse staatust, mida ei ole veetudühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel, trükkimist ametliku võierasektori automaatse andmetöötlussüsteemi abil vajaduse korraltavalisele paberile liikmesriikide poolt ettenähtud tingimustel,
—liikmesriigis kehtivaid sätteid selle kohta, et kui deklaratsioonide
töötlemiseks kasutatakse automaatset andmetöötlussüsteemi, onlõike 1 tähenduses deklaratsiooniks selle süsteemi abil välja trükitudühtne haldusdokument.
▼
M1
▼B
5. Kui ühenduse õigusaktides on viidatud ekspordi-, reekspordi- võiimpordideklaratsioonile või mõnele teisele tolliprotseduurile suunamisedeklaratsioonile, ei või liikmesriigid nõuda muid haldusdokumente kui
need:
—mis on ühenduse õigusaktides otseselt esitatud või nendes aktidega
ette nähtud,
—mida nõutakse Euroopa Liidu lepinguga vastavuses olevate rahvus-
vaheliste konventsiooniga,
—mida peavad ettevõtjad esitama selleks, et taotleda teatud eeliseid
või soodustusi,
—mis on vajalikud Euroopa Liidu lepingu sätteid asjakohaselt arvesse
võttes asjaomaste eeskirjade rakendamiseks, mida ei saa rakendada
üksnes lõikes 1 nimetatud dokumenti kasutades.
Artikkel 206
Ühtse haldusdokumendi vormi tuleb vajaduse korral kasutada Hispaania
ja Portugali ühinemisaktis sätestatud üleminekuperioodi jooksul 31.detsembri 1985. aasta koosseisuga ühenduse ning Hispaania ja Portugalivahelises ning samuti kahe viimati mainitud liikmesriigi vaheliseskaubavahetuses, mille puhul kohaldatakse siiski teatud tollimakse ja
samamõjulisi makse või mille suhtes kohaldatakse jätkuvalt muid ühine-
misaktiga ettenähtud meetmeid.
Esimese lõigu kohaldamisel tuleb kaubavahetuses Hispaania ja Portuga-
liga või nende liikmesriikide omavahelises kaubavahetuses kasutatavavormi eksemplar 2 või, kui see on asjakohane, eksemplar 7 hävitada.
Vormi kasutatakse samuti ühendusesiseses kaubavahetuses nende ühen-
duse tolliterritooriumi osade, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direk-tiivi 77/388/EMÜ, (
1) ja nende territooriumi osade vahel, kus neid
sätteid ei kohaldata, või kaubavahetuses territooriumi nende osade vahel,kus nimetatud sätteid ei kohaldata.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —65
(1) EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.
▼B
Artikkel 207
Ilma et see piiraks artikli 205 lõike 3 kohaldamist, võib liikmesriigi toll
ekspordi- või impordiformaalsuste täitmisel üldjuhul mitte nõuda ühtsehaldusdokumendi selle liikmesriigi asutustele mõeldud ühe või enamaeksemplari esitamist tingimusel, et kõnesolev teave on kättesaadav
teistel teabekandjatel.
Artikkel 208
1. Ühtne haldusdokument esitatakse komplektina, mis koosneb
eksemplaridest, mis on vajalikud selle tolliprotseduuri formaalsuste täit-miseks, millele kaup suunatakse.
2. Kui ühenduse transiidiprotseduurile või ühistransiidiprotseduurile
eelneb või järgneb mõni teine tolliprotseduur, võib esitada sellekomplekti, mis koosneb transiidiprotseduuri ja sellele eelneva või järg-
neva tolliprotseduuri formaalsuste täitmiseks nõutavatest eksemplaridest.
3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud komplektid peavad pärinema:
—kõigist kaheksast eksemplarist koosnevast komplektist lisas 31
esitatud näidise kohaselt, või
—eriti siis, kui deklaratsioon esitatakse deklaratsioonide töötlemiseks
kasutatava automaatse andmetöötlussüsteemi abil, kahest komplek-tist, mis koosnevad neljast eksemplarist lisas 32 esitatud näidise
kohaselt.
4. Ilma et see piiraks artikli 205 lõike 3 ning artiklite 222–224 ja
254–289 kohaldamist, võib vajaduse korral lisada selle tolliprotseduuriformaalsuste täitmiseks, millele kaup suunatakse, vajaliku deklaratsioonivormile ühe või mitu täiendavat eksemplari. Kui see on asjakohane, võiblisada eksemplarid, mida on vaja eelnevate või järgnevate tolliprotseduu-
ride formaalsuste täitmiseks.
Täiendavate eksemplaride komplektid peavad pärinema:
—kas täiskomplektist, mis koosneb kaheksast eksemplarist lisas 33
esitatud näidise kohaselt, või
—kahest komplektist, mis koosnevad neljast eksemplarist lisas 34
esitatud näidise kohaselt.
Täiendavad eksemplarid on selle ühtse haldusdokumendi lahutamatu osa,
millega need on seotud.
5. Erandina lõikest 4 võib toll ette näha, et täiendavaid eksemplare ei
tohi kasutada, kui selliste deklaratsioonide esitamiseks kasutatakse auto-maatset andmetöötlussüsteemi.
Artikkel 209
1. Kui kohaldatakse artikli 208 lõiget 2, vastutab iga asjaomane
osapool ainult nende andmete eest, mis on seotud selle tolliprotseduu-riga, mille kohaldamist ta taotles deklarandina, printsipaalina või nendest
ühe esindajana.
2. Lõike 1 kohaldamisel, kui deklarant kasutab ühtset haldusdoku-
menti, mis on välja antud eelneva tolliprotseduuri ajal, peab deklarantenne deklaratsiooni esitamist kontrollima andmeid neis lahtrites, milleeest ta vastutab, nende andmete vastavust kõnesolevale kaubale ja taotle-tavale tolliprotseduurile ning vajaduse korral neid täiendama.
Esimeses lõigus nimetatud juhtudel teatab deklarant viivitamatult igast
erinevusest kõnesoleva kauba ja olemasolevate andmete vahel sellele
tolliasutusele, kus deklaratsioon esitati. Sel juhul täidab deklarant omadeklaratsiooni uuesti puhastele ühtse haldusdokumendi eksemplaridele.
Artikkel 210
Kui ühtset haldusdokumenti kasutatakse mitme üksteisele järgneva tolli-
protseduuri jaoks, teeb toll kindlaks, kas deklaratsioonides eri tolliprot-seduuride kohta esitatud andmed on omavahel kooskõlas.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —66
▼B
Artikkel 211
Deklaratsioon tuleb esitada ühes ühenduse ametlikus keeles, mis on
vastuvõetav selle liikmesriigi tollile, kus formaalsused täidetakse.
Vajaduse korral võib sihtliikmesriigi toll nõuda deklarandilt või tema
esindajalt deklaratsiooni tõlget selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selleliikmesriigi mitmest riigikeelest. Tõlge asendab kõnesoleva deklarat-siooni vastavaid andmeid.
Erandina eelnevast lõigust täidetakse deklaratsioon ühenduse ametlikus
keeles, mis on sihtliikmesriigis vastuvõetav kõikidel nendel juhtudel, kuideklaratsioon selles liikmesriigis esitatakse teistel eksemplaridel kuineed, mis esitati kauba lähteriigi tolliasutusele.
Artikkel 212
1. Ühtne haldusdokument peab olema täidetud vastavalt lisas 37
esitatud selgitavale juhendile ja täiendavatele eeskirjadele, mis onkehtestatud teiste ühenduse õigusaktidega.
2. Toll tagab, et lõikes 1 nimetatud selgitav juhend on vajajatele hõlp-
sasti kättesaadavad.
3. Iga liikmesriigi toll võib vajaduse korral selgitavat juhendit täien-
dada.
▼
M24
4. Liikmesriigid teatavad komisjonile loetelu andmetest, mida nadiga lisas 37 osutatud menetluse jaoks vajavad. Komisjon avaldab nendeandmete loetelu.
▼
B
Artikkel 213
Artikli 205 lõikes 1 nimetatud vormide täitmiseks kasutatavad koodid
on loetletud lisas 38.
▼M24
Liikmesriigid edastavad komisjonile lahtrites 37 (teine alajaotis), 44 ja47 (esimene alajaotis) kasutatud siseriiklikud koodid. Komisjon avaldabnende koodide loetelu.
▼
B
Artikkel 214
Juhtudel, kui eeskirjad nõuavad artikli 205 lõikes 1 nimetatud vormi
lisakoopiaid, võib deklarant selleks otstarbeks kasutada lisalehti või
nimetatud vormi valguskoopiaid.
Deklarant peab sellistele lisalehtedele või valguskoopiatele alla kirju-
tama, esitama need tollile, kes kinnitab need samadel tingimustel nagu
ühtse haldusdokumendi. Toll aktsepteerib need originaaldokumentidenaeeldusel, et ta peab nende kvaliteeti ja loetavust rahuldavaks.
Artikkel 215
1. Artikli 205 lõikes 1 nimetatud vormid trükitakse isekopeeruvale
kirjutuspaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/m
2. Paber peab olema nii
läbipaistmatu, et ühel küljel olevad andmed ei mõjuta teisele küljele
kantud andmete loetavust, ja paber peab olema nii tugev, et see tavaka-
sutuses kergesti ei rebeneks ega kortsuks.
Kõikide eksemplaride paber peab olema valge. Siiski peab ühenduse
transiidil kasutatavate eksemplaride ►M19 (1, 4 ja 5) ◄lahtritel 1
(esimene ja teine osa), 2, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 17, 18, 19, 21, 25, 27, 31, 32,33 (esimene osa vasakul), 35, 38, 40, 44, 50, 51, 52, 53, 55 ja 56 olemaroheline taust.
Vormid trükitakse rohelise värviga.
2. Lahtrite mõõdud põhinevad horisontaalis ühel kümnendikul tollil
ja vertikaalis ühel kuuendikul tollil. Lahtri osade mõõdud põhinevadhorisontaalis ühel kümnendikul tollil.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —67
▼B
3. Vormide eri eksemplarid tähistatakse värvidega järgmiselt:
a) lisas 31 ja 33 esitatud näidiste vastavate vormide:
—eksemplaride 1, 2, 3 ja 5 paremas servas peab olema vastavalt
punane, roheline, kollane ja sinine pidev joon,
—eksemplaride 4, 6, 7 ja 8 paremas servas peab olema vastavalt
sinine, punane, roheline ja kollane katkendlik joon;
b) lisas 32 ja 34 esitatud näidistele vastavate vormide eksemplaride 1/6,
2/7, 3/8 ja 4/5 paremas servas peab olema pidev joon ja pidevastjoonest paremal vastavalt punane, roheline, kollane ja sininekatkendlik joon.
Äärejoonte laius peab olema umbes 3 mm. Katkendlik joon peab koos-
nema üksteisest 3 mm kaugusel olevatest järjestikustest ruutudest, milleküljepikkus on 3 mm.
4. Eksemplarid, millele peavad ilmuma lisas 31 ja 33 näidatud
vormide andmed isekopeerimise teel, on esitatud lisas 35.
Eksemplarid, millele peavad ilmuma lisas 32 ja 34 näidatud vormide
andmed isekopeerimise teel, on esitatud lisas 36.
5. Vormide mõõdud on 210 × 297 mm, kusjuures pikkuse puhul on
lubatud hälve –5 mm kuni +8 mm.
6. Liikmesriigi toll võib nõuda, et vormil peab olema trükkija nimi ja
aadress või märk, mille abil saab trükkijat identifitseerida. Sellele lisaks
võib toll vormide trükkimisel seada tingimuseks eelneva tehnilise kinni-
tuse.
3. jagu
Asjaomase tolliprotseduuri puhul nõutavad andmed
▼M24
Artikkel 216
Lisas 37 on esitatud loetelu lahtritest, mida tuleb täita kauba konkreet-
sele tolliprotseduurile suunamise deklaratsioonides ühtset haldusdoku-
menti kasutades.
▼B
Artikkel 217
Kui kasutatakse ühte artikli 205 lõikes 2 nimetatud vormi, sõltuvad
nõutavad andmed kõnesolevast vormist. Kui see on asjakohane, täienda-
takse neid vastavalt kõnesolevat tolliprotseduuri reguleerivatele sätetele.
4. jagu
Deklaratsiooni lisaks olevad dokumendid
Artikkel 218
1. Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile peavad olema lisatud
järgmised dokumendid:
a) artiklis 181 ettenähtud kaubaarve, mille alusel kauba tolliväärtus
deklareeritakse;
b) artiklis 178 osutatud juhul deklareeritava kauba tolliväärtuse määra-
miseks vajalike andmete deklaratsioon, mis täidetakse nimetatud arti-
klis sätestatud tingimuste kohaselt;
c) dokumendid, mis vajalikud tariifse sooduskohtlemise või muude
meetmete kohaldamiseks, millega tehakse erand deklareeritavatele
kaubale kohaldatavatest eeskirjadest;
d) kõik teised dokumendid, mis on vajalikud deklareeritava kauba
vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete kohaldamiseks.
2. Deklaratsiooni esitamisel võib toll nõuda veodokumentide või
eelmise tolliprotseduuri dokumentide esitamist, kui see on asjakohane.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —68
▼B
Kui üks kaubanimetus esitatakse kahes või enamas pakkeüksuses, võib
toll samuti nõuda pakkelehe või seda asendava dokumendi esitamist,kus on näidatud iga pakkeüksuse sisu.
▼
M7
3. Kui kaubalt tasutakse koondnomenklatuuri eelsätete II jao punktisD nimetatud nullmääraga tollimaksu või on see imporditollimaksudestvabastatud, võib lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud dokumente mittenõuda, kui toll ei pea seda kõnealuse kauba vabasse ringlusse lubamistreguleerivate sätete kohaldamisel vajalikuks.
▼
B
Artikkel 219
1. Transiidideklaratsioonile peab olema lisatud veodokument. Lähte-
tolliasutus võib tolliformaalsuste täitmisel mitte nõuda selle dokumendiesitamist. Siiski tuleb vedamise ajal tolliasutuse või mõne teise pädevaasutuse nõudel esitada veodokument.
2. Ilma et see piiraks lihtsustatud korra kohaldamist, tuleb lähtetollia-
sutusele esitada kauba ühenduse tolliterritooriumilt ekspordi/lähetamisevõi reekspordi tollidokument või samamõjuline dokument koos sellegaseotud transiidideklaratsiooniga.
3. Kui see on asjakohane, võib toll nõuda eelmise tolliprotseduuriga
seotud dokumendi esitamist.
▼
M10
Artikkel 220
1. Ilma et see piiraks erisätete kohaldamist, peab majandusliku
mõjuga tolliprotseduurile suunamise deklaratsioonile olema lisatud:
a) tolliladustamisprotseduuri puhul:
—D-tüüpi ladu: artikli 218 lõike 1 punktides a ja b ettenähtud
dokumendid,
—muu kui D-tüüpi ladu: dokumente ei nõuta;
b) seestöötlemise protseduuri puhul:
—tagasimaksesüsteem: artikli 218 lõikes 1 ettenähtud dokumendid,
—peatamissüsteem: artikli 218 lõike 1 punktides a ja b ettenähtud
dokumendid,
ja vajaduse korral kõnesolevale tolliprotseduurile suunamise kirjalik
luba või loataotluse koopia, kui kohaldatakse ►M20 artikli 508
lõiget 1◄;
c) tollikontrolli all töötlemise puhul artikli 218 lõike 1 punktides a ja
b ettenähtud dokumendid ning vajaduse korral kõnesolevale tolliprot-
seduurile suunamise kirjalik luba► M20 või, kui kohaldatakse
artikli 508 lõiget 1, loataotluse koopia ◄;
d) ajutise impordi protseduuri puhul:
—osalise imporditollimaksudest vabastamisega: artikli 218 lõikes 1
ettenähtud dokumendid,
—täieliku imporditollimaksudest vabastamisega: artikli 218 lõike 1
punktides a ja b ettenähtud dokumendid,
ja vajaduse korral kõnesolevale tolliprotseduurile suunamise kirjalik
luba► M20 või, kui kohaldatakse artikli 508 lõiget 1, loataotluse
koopia◄;
e) välistöötlemise protseduuri puhul artikli 221 lõikes 1 ettenähtud
dokumendid ja vajaduse korral kõnesolevale tolliprotseduurile suuna-mise kirjalik luba või loataotluse koopia, kui kohaldatakse►
M20 artikli 508 lõiget 1 ◄.
2. Artikli 218 lõiget 2 kohaldatakse kõikide majandusliku mõjuga
tolliprotseduuridele suunamise deklaratsioonide suhtes.
3. Toll võib lubada, et deklaratsioonile lisamise asemel hoitakse
kõnesolevatele tolliprotseduuridele suunamise kirjalikku luba võiloataotluse koopiat tollile kättesaadavana.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —69
▼B
Artikkel 221
1. Ekspordi- või reekspordideklaratsioonidele peavad olema lisatud
kõik dokumendid, mis on vajalikud eksporditollimaksude nõuetekoha-
seks kohaldamiseks ja kõnesoleva kauba eksporti reguleerivate sätete
kohaldamiseks.
2. Artikli 218 lõiget 2 kohaldatakse ekspordi- ja reekspordideklarat-
sioonide suhtes.
▼M1
2. PEATÜKK
Automaatse andmetöötluse meetodeid kasutades täidetud tollideklaratsioonid
Artikkel 222
1. Kui tollideklaratsioon on täidetud automaatse andmetöötluse
meetodeid kasutades, asendatakse lisas 37 nimetatud kirjaliku deklarat-siooni andmed, saates selleks määratud tolliasutusele andmed arvutigatöötlemiseks kodeeritult või mõnel muul tolli määratud kujul, mis
vastavad kirjalikele deklaratsioonidele esitatud nõudmistele.
2. EDI abil täidetud tollideklaratsioon loetakse esitatuks, kui toll on
EDI teate kätte saanud.
EDI abil täidetud tollideklaratsiooni aktsepteerimisest teatatakse dekla-
randile vastusteatega, milles on ära toodud vähemalt üksikasjad saadudteate identifitseerimiseks ja/või tollideklaratsiooni registreerimisnumberja aktsepteerimise kuupäev.
3. Kui tollideklaratsioon on täidetud EDI abil, näeb toll ette artikli 247
sätete rakendamiseeskirjad.
4. Kui tollideklaratsioon on täidetud EDI abil, teatatakse deklarandile
kauba vabastamisest, märkides ära vähemalt üksikasjad deklaratsiooniidentifitseerimiseks ja vabastamise kuupäeva.
5. Kui tollideklaratsiooni andmed sisestatakse tollialastesse auto-
maatse andmetöötluse süsteemidesse, kohaldatakse lõikeid 2, 3 ja 4
mutatis mutandis.
Artikkel 223
Kui muude formaalsuste täitmiseks on vaja paberil esitatud tollideklarat-
siooni eksemplari, koostab ja kinnitab selle deklarandi taotluse korralasjaomane tolliasutus või tehakse seda vastavalt artikli 199 lõike 2teisele alapunktile.
Artikkel 224
Toll võib enda määratud tingimustel ja viisil lubada, et kauba tolliprotse-
duurile suunamiseks vajalikud dokumendid koostatakse ja edastatakseelektrooniliselt.
▼
B
3. PEATÜKK
Suulised või mis tahes muu toimingu abil esitatud deklaratsioonid
1. jagu
Suulised deklaratsioonid
Artikkel 225
Suulise vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni võib esitada järgmise
kauba kohta:
a) mittekaubanduslikku laadi kaup, mis:
—on reisija isiklikus pagasis, või1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —70
▼B
—saadetakse füüsilistele isikutele, või
—teistel ebaolulistel juhtudel, kui toll on seda lubanud;
b) kaubanduslikku laadi kaup tingimusel, et:
—saadetise koguväärtus deklarandi kohta ei ületa ühenduse kehti-
vate õigusaktidega ettenähtud statistilist piirmäära ja
—saadetis ei ole osa samasuguste korrapäraste saadetiste seeriast ja
—seda ei vea sõltumatu veoettevõtja suurema lasti osana;
c) artiklis 229 nimetatud kaup, kui selle võib tollimaksust vabastada kui
tagasitoodud kauba;
d) artikli 230 lõigetes b ja c nimetatud kaup.
Artikkel 226
Suulise deklaratsiooni võib esitada järgmise kauba eksportimisel:
a) mittekaubanduslikku laadi kaup, mis:
—on reisija isiklikus pagasis, või
—saadetakse füüsiliste isikute poolt;
b) artikli 225 lõikes b nimetatud kaup;
c) artikli 231 lõigetes b ja c nimetatud kaup;
d) muu kaup majanduslikult ebaolulistel juhtudel, kui toll seda lubab.
Artikkel 227
1. Toll võib määrata, et artikleid 225 ja 226 ei kohaldata, kui tollis
kauba tollivormistust korraldav isik tegutseb teise isiku eest tolliagen-
dina.
2. Kui toll ei ole kindel, et deklareeritud andmed on täpsed ja täie-
likud, võib ta nõuda kirjalikku deklaratsiooni.
Artikkel 228
Kui artiklite 225 ja 226 kohaselt tollile suuliselt deklareeritud kaubalt
tuleb tasuda impordi- või eksporditollimaksud, annab toll asjaomasele
isikule maksude tasumise kohta kviitungi.
▼M10
Kviitung peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
a) kauba kirjeldus, mis peab olema piisavalt täpne nende identifitseeri-
miseks; kirjeldus võib sisaldada tariifistiku rubriiki;
b) kaubaarve väärtus ja/või kauba kogus vastavalt olukorrale;
c) sissenõutud maksud liikide kaupa;
d) kviitungi koostamise kuupäev;
e) kviitungi väljaandnud asutuse nimi.
Liikmesriigid saadavad komisjonile kõik vastavalt käesolevale artiklile
kasutatavate kviitungite näidised. Komisjon edastab igasuguse selleko-hase teabe teistele liikmesriikidele.
▼
B
Artikkel 229
1.►M20 Artikli 497 lõike 3 teises lõigus ◄sätestatud tingimuste
kohaselt võib esitada suulise tollideklaratsiooni järgmise kauba ajutiselimpordil:
a)►
M20—loomad, kes on mõeldud rändkarjatamiseks või karjata-
miseks või kasutamiseks töötegemisel või vedamisel, ja
muu kaup, mis vastab artikli 567 teise lõigu punktisa sätestatud tingimustele,
—artikli 571 punktis a nimetatud pakendid, millel on väljaspool
ühenduse tolliterritooriumi asuva isiku püsivad ja kustumatudtähised,◄1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —71
▼B
—raadio- ja televisioonisaadete tootmise ja edastamise seadmed
ning eelnimetatud eesmärgiks kohandatud sõidukid ja nendevarustus, mida impordivad väljaspool ühenduse tolliterritooriumiasuvad ning selliste seadmete ja sõidukite impordiks loa andvatolliasutuse poolt heakskiidetud avalik-õiguslikud ja eraõigus-
likud organisatsioonid,
—instrumendid ja aparaadid, mis on arstidele vajalikud
►
M20 artikli 569 ◄kohaselt organite siirdamist ootavate
patsientide abistamiseks;
b) artiklis 232 nimetatud kaup,
c) muu tolli poolt lubatud kaup.
2. Lõikes 1 nimetatud kauba kohta võib esitada suulise reekspordide-
klaratsiooni, et lõpetada ajutise impordi protseduuri.
2. jagu
Mis tahes muu toimingu abil esitatud deklaratsioonid
Artikkel 230
Kui järgmist kaupa otseselt tollile ei deklareerita, loetakse see artiklis 233
nimetatud toiminguga vabasse ringlusse lubamiseks deklareerituks:
a) reisijate isiklikus pagasis olev mittekaubanduslikku laadi kaup, mis
on vabastatud tollimaksust kas komisjoni määruse (EMÜ) nr 918/
83 (1) XI jaotise I peatüki alusel või tagasitoodud kaubana;
b) kaup, mis on vabastatud tollimaksust komisjoni määruse (EMÜ)
nr 918/83 IX ja X jaotise I peatüki alusel;
c) transpordivahendid, mis vabastatakse tollimaksust tagasitoodud
kaubana;
d) kaup, mis imporditakse ebaolulise kauba liikumise kontekstis ja mida
ei ole vaja toimetada tolliasutusse vastavalt seadustiku artikli 38lõikele 4, tingimusel et sellelt kaubalt ei tule tasuda imporditolli-maksu.
Artikkel 231
Kui järgmist kaupa otseselt tollile ei deklareerita, loetakse see artikli 233
lõikes b nimetatud toiminguga ekspordiks deklareerituks:
a) reisijate isiklikus pagasis olev mittekaubanduslikku laadi kaup,
millelt ei tule tasuda eksporditollimaksu;
b) ühenduse tolliterritooriumil registreeritud transpordivahend, mis
reimporditakse;
c) ühenduse määruse (EMÜ) nr 918/83 II peatükis nimetatud kaup;
d) muu kaup majanduslikult ebaolulistel juhtudel, kui toll seda lubab.
Artikkel 232
▼
M20
1. Kui järgmist kaupa ei deklareerita tollile kirjalikult või suuliselt,loetakse see ajutiseks impordiks deklareerituks artiklis 233 nimetatud
toiminguga kooskõlas artikliga 579:
a) isiklikud esemed ja sporditarbed, mida reisijad impordivad kooskõlas
artikliga 563;
b) artiklites 556-561 nimetatud transpordivahendid;
c) meremeeste ajaviitevahendid, mida kasutatakse rahvusvahelises
mereliikluses osaleval laeval vastavalt artikli 564 punktile a.
▼
B
2. Kui lõikes 1 nimetatud kaupa ei ole tollile kirjalikult või suuliseltdeklareeritud, loetakse see artiklis 233 nimetatud toiminguga reekspor-diks deklareerituks, et lõpetada ajutise impordi protseduuri.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —72
(1) EÜT L 105, 23.4.1983, lk 1.
▼B
Artikkel 233
►M61.◄ Artikli 230 ja 232 kohaldamisel loetakse järgmine
toiming deklaratsiooni esitamiseks:
a) kui kaup toimetatakse tolliasutusse või mõnda teise kohta, mis on
määratud või heaks kiidetud kooskõlas seadustiku artikli 38 lõike 1punktiga a:
—rohelise ehk ”ei ole deklareeritavat kaupa” koridori läbimine
tolliasutustes, kus on kaks koridori,
—tolliasutuse, kus ei kasutata kahe koridori süsteemi, läbimine
deklaratsiooni omaalgatuslikult esitamata,
— ”ei ole deklareeritavat kaupa” kleebise või deklaratsioonilipiku
kinnitamine reisija isikliku sõiduki tuuleklaasile, kui see võimalus
on ette nähtud siseriiklikes õigusaktides;
b) kui kooskõlas seadustiku artikli 38 lõike 4 rakendussätetega ei ole
vaja kaupa tollile esitada ekspordi puhul kooskõlas artikliga 231 jareekspordi puhul kooskõlas artikli 232 lõikega 2:
—üksnes ühenduse tolliterritooriumi piiri ületamine.
▼
M6
2. Kui artikli 230 punktis a, artikli 231 punktis a, artikli 232 lõike 1
punktis a või artikli 232 lõikes 2 nimetatud kaupa, mis sisaldub reisijapagasis, veetakse raudteetranspordiga reisijast eraldi ja deklareeritaksetollile ilma, et reisija isiklikult kohal viibiks, võib kasutada lisas 38aosutatud dokumenti vastavalt selles ettenähtud tingimustele ja piirangu-
tele.
▼
B
Artikkel 234
1. Kui artiklite 230–232 tingimused on täidetud, loetakse kaup tollile
esitatuks seadustiku artikli 63 tähenduses, deklaratsioon aktsepteerituksja kaubad vabastatuks artiklis 233 määratletud toimingu tegemisel.
2. Kui kontrolli käigus tuleb ilmsiks, et artiklis 233 määratletud viisil
on käitutud, kuid imporditud või eksporditud kaup ei vasta artiklite230–232 tingimustele, loetakse asjaomane kaup ebaseaduslikult impordi-
tuks või ekspordituks.
3. jagu
1. ja 2. jao ühised sätted
Artikkel 235
Artikleid 225–232 ei kohaldata kauba suhtes, mille suhtes taotletakse
eksporditoetusi või muid summasid või tollimaksudetagasimaksmist või
mille suhtes kehtivad keelud või piirangud või tuleb täita mõni muu
eriformaalsus.
Artikkel 236
1. ja 2. jaos on reisija:
A. importimisel:
1. isik, kes ajutiselt siseneb ühenduse tolliterritooriumile, kus ei ole
tema alaline või peamine elukoht, ja
2. isik, kes peale ajutist viibimist kolmandas riigis tuleb tagasi ühen-
duse tolliterritooriumile, kus on tema peamine ja alaline elukoht;
B. eksportimisel:
1. isik, kes ajutiselt lahkub ühenduse tolliterritooriumilt, kus on
tema alaline ja peamine elukoht, ja
2. isik, kes ajutise viibimise järel lahkub ühenduse tolliterritooriu-
milt, kus ei ole tema alaline ja peamine elukoht.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —73
▼B
4. jagu
Postiliiklus
Artikkel 237
1. Järgmised postisaadetised loetakse tollile deklareerituks:
A. vabasse ringlusse lubamiseks:
a) ühenduse tolliterritooriumile toomise hetkel:
—ainult isiklikke teateid sisaldavad postkaardid ja kirjad,
—rahvusvahelises pimedate kirjas kirjutatud kirjad,
—trükised, mis on vabastatud imporditollimaksust, ja
—kõik teised kirjad või postipakid, mida ei ole vaja tollile
esitada kooskõlas seadustiku artikli 38 lõike 4 sätetega;
b) tollile esitamise hetkel:
—kirjad või postipakid, mida ei ole nimetatud lõikes a, tingi-
musel et nendega on kaasas deklaratsioon ►M18 CN22◄
ja/või►M18 C2/CP3◄;
B. ekspordiks:
a) kirjad- või postipakid, mis on vabastatud eksporditollimaksust
postiasutuse poolt edasitoimetamiseks vastuvõtmise ajal;
b) kirjad või postipakid, millelt tuleb tasuda eksporditollimakse,
tingimusel et nende tollile esitamise ajal on nendega kaasasdeklaratsioon ►
M18 CN22◄ja/või►M18 CN23◄.
2. Lõike 1 punktis A nimetatud juhtudel on vastuvõtja ja lõike 1
punktis B nimetatud juhtudel saatja deklarant või, kui see on asjakohane,võlgnik. Toll võib ette näha, et postiasutus on deklarant või, kui see onasjakohane, võlgnik.
3. Lõike 1 kohaldamisel loetakse kaup, mis on tollimaksust vabas-
tatud, tollile esitatuks seadustiku artiklis 63 määratletud tähenduses,deklaratsioon esitatuks ja kaup vabastatuks:
a) impordi puhul hetkel, kui kaup toimetatakse vastuvõtjale;
b) ekspordi puhul hetkel, kui postiasutused võtavad kauba vastu edasi
toimetamiseks.
4. Kui kirjad või postipakid, mida ei ole vaja tollile esitada kooskõlas
seadustiku artikli 38 lõikes 4 sätestatuga, esitatakse ilma deklaratsiooni-deta►
M18 CN22◄ja/või►M18 CN23◄või kui need deklarat-
sioonid on mittetäielikud, peab toll otsustama, mil viisil tuleb deklarat-
sioon esitada või kuidas seda täiendada.
Artikkel 238
Artiklit 237 ei kohaldata:
—ärilisteks eesmärkideks ettenähtud kaupa sisaldavate saadetiste
suhtes, mille koguväärtus ületab ühenduse kehtivate õigusaktidegaettenähtud statistilise piirmäära; toll võib määrata kõrgemad piir-määrad,
—ärilisteks eesmärkideks ettenähtud kaupa sisaldavate saadetiste
suhtes, mis moodustavad osa sarnaste tehingute korrapärasestseeriast,
—kui deklaratsioon esitatakse kirjalikult, suuliselt või automaatse
andmetöötlussüsteemi abil,
—saadetiste suhtes, mis sisaldavad artiklis 235 nimetatud kaupa.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —74
▼B
VIII JAOTIS
KAUBA LÄBIVAATUS, TOLLIASUTUSE JÄRELDUSED JA TEISED
TOLLIASUTUSE POOLT VÕETAVAD MEETMED
Artikkel 239
1. Kaup vaadatakse läbi tolli poolt selleks ettenähtud kohtades ja
määratud kellaaegadel.
2. Toll võib deklarandi palvel siiski anda loa kaupa läbi vaadata
teistes kohtades ja teistel kellaaegadel, kui on ette nähtud lõikes 1.
Võimalikud kulud kannab deklarant.
Artikkel 240
1. Kui toll otsustab kauba läbi vaadata, siis tuleb deklarandile või
tema esindajale sellest teatada.
2. Kui toll otsustab läbi vaadata ainult osa kaubast, siis tuleb dekla-
randile või tema esindajale teatada, milliseid kaubanimetusi soovitaksekontrollida. Tolli valik on lõplik.
Artikkel 241
1. Deklarant või isik, kelle deklarant on määranud kauba läbivaatuse
juures olema, peab tollile tema töö hõlbustamiseks vajalikku abi
osutama. Kui toll peab osutatud abi ebarahuldavaks, võib ta nõuda, et
deklarant määraks teise isiku, kes saab talle vajalikku abi osutada.
2. Kui deklarant keeldub kauba läbivaatuse juures olemast või kui ta
keeldub määramast isikut, kes on võimeline osutama tollile sellist abi,mida toll peab vajalikuks, võib toll määrata selle nõude täitmise tähtaja,kui ta ei pea sellise läbivaatuse ärajätmist vajalikuks.
Kui nimetatud tähtajaks ei ole deklarant tolli nõudmisi täitnud, võib toll
seadustiku artikli 75 lõike a kohaldamiseks asuda kaupa läbi vaatamadeklarandi vastutusel ja kulul, kasutades vajaduse korral eksperdi võiteiste kooskõlas kehtivate õigusaktidega määratud isikute teenuseid.
3. Tolli poolt eelmises lõikes nimetatud tingimustel tehtud läbivaatuse
ajal tehtud järeldustel on sama õiguslik mõju kui deklarandi juuresolekultehtud läbivaatusel.
4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud meetmete asemel võib toll lugeda dekla-
ratsiooni kehtetuks, kui on selge, et deklarandi keeldumine kauba läbi-vaatuse juures olla või keeldumine määrata isik, kes saab tollile vaja-likku abi osutada, ei takista ja sellega ei püüta takistada tolli avastamastkauba tolliprotseduurile suunamist reguleerivate eeskirjade rikkumistning sellega ei väldita ega püüta vältida seadustiku artikli 66 lõike 1 või
artikli 80 lõike 2 sätete kohaldamist.
Artikkel 242
1. Kui toll otsustab võtta proove ja näidiseid, peab ta sellest teatama
deklarandile või tema esindajale.
2. Proovid ja näidised võtab toll ise. Ta võib siiski paluda, et seda
teeks tema järelevalve all deklarant või deklarandi poolt selleksmääratud isik.
Proove ja näidiseid võetakse kasutades kehtivates õigusaktides ette-
nähtud meetodeid.
3. Proovideks ja näidisteks võetud kogused ei tohi ületada koguseid,
mis on vajalikud analüüsiks või üksikasjalikuks kontrolliks, kaasaarvatud võimalikud kontrollanalüüsid.
Artikkel 243
1. Deklarant või deklarandi poolt proovide ja näidiste võtmise juurde
määratud isik peab osutama tollile toimingu hõlbustamiseks kõigiti vaja-likku abi.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —75
▼M7
2. Kui deklarant keeldub proovide ja näidiste võtmise juures olemast
või keeldub määramast vastavaks toiminguks oma esindajat või ei osutatollile toimingu hõlbustamiseks kõigiti vajalikku abi, kohaldatakseartikli 241 lõike 1 teise lause ning lõigete 2, 3 ja 4 sätteid.
▼
B
Artikkel 244
Kui toll võtab analüüsideks või üksikasjalikumaks kontrolliks proove ja
näidiseid, peab ta analüüside või üksikasjalikuma kontrolli tulemusi äraootamata nimetatud kauba vabastama, kui ei ole teisi põhjusi kaupakinni pidada ja tingimusel, et kui tollivõlg on tekkinud või võib tekkida,
on kõnesolevate tollimaksude kohta juba arvestuskanne tehtud ja need
on makstud või nende maksmine tagatud.
Artikkel 245
1. Tolli poolt proovideks ja näidisteks võetud kaubakoguseid ei
arvata deklareeritud kaubakogusest maha.
2. Kui on tegemist ekspordideklaratsiooni või välistöötlemise protse-
duuri deklaratsiooniga, antakse deklarandile luba saadetist täiendada ja
asendada proovideks võetud kaubakogused identse kaubaga, kui
asjaolud seda võimaldavad.
Artikkel 246
1. Kui analüüside või üksikasjalikuma kontrolli käigus proovid ja
näidised ei hävine, tagastatakse need deklarandi taotlusel ja kulul dekla-
randile, kui tollil ei ole vaja neid enam kinni pidada, eriti kui deklarant
on ammendanud tolli poolt proovide ja näidiste analüüsi või üksikasjali-kuma kontrolli tulemuste põhjal vastu võetud otsuse peale kaebuse esita-mise võimalused.
2. Kui deklarant ei taotle proovide ja näidiste tagastamist, võib toll
need kas hävitada või alles hoida. Erijuhtudel võib toll siiski deklarandiltnõuda säilinud proovide ja näidiste äraviimist.
Artikkel 247
1. Kui toll kontrollib deklaratsiooni ja selle lisaks olevaid dokumente
või vaatab läbi kaupa, peab ta vähemalt tollile jääval eksemplaril võisellele lisatud dokumendil ära näitama niisuguse läbivaatuse või kont-rolli aluse ja tulemused. Kauba osalise kontrolli puhul tuleb ära näidata,milline osa saadetisest läbi vaadati.
Kui see on asjakohane, märgib toll deklaratsioonile, et deklarant või
tema esindaja ei olnud kohal.
2. Kui deklaratsiooni ja selle lisaks olevate dokumentide kontrolli või
kauba läbivaatuse tulemusena selgub, et see ei ole vastavuses deklarat-sioonis esitatud andmetega, täpsustab toll vähemalt tollile jääval eksem-plaril või sellele lisatud dokumendil need andmed, mida tuleb arvessevõtta kõnesolevalt kaubalt tasumisele kuuluvate maksude määramisel, ja
kui see on asjakohane, eksporditoetuste või teiste ekspordil makstavate
summade arvutamisel ning teiste sätete rakendamisel, mis reguleerivadneid tolliprotseduure, millele kaup suunatakse.
3. Kui see on asjakohane, viidatakse tolli järeldustes kasutatud identi-
fitseerimisvahenditele.
Tolli järeldused peavad olema kuupäevastatud ja sisaldama andmeid,
mis on vajalikud need väljaandnud tolliametniku identifitseerimiseks.
4. Kui toll ei kontrolli deklaratsiooni ega vaata kaupa läbi, ei pea ta
deklaratsiooni või lõikes 1 nimetatud lisatud dokumenti kinnitama.
Artikkel 248
1. Kauba vabastamisel tehakse deklaratsioonis esitatud andmete
põhjal kindlaksmääratud imporditollimaksude kohta arvestuskanne. Kuitoll on seisukohal, et tollikontrolli tulemusena võib imporditollimaksusumma olla suurem kui deklaratsiooni andmete põhjal kindlaksmääratud1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —76
▼B
summa, nõuab toll tagatise esitamist, mis on piisav deklaratsiooni
andmete põhjal kindlaksmääratud summa ja hiljem tasumisele kuuludavõiva lõppsumma vahe tasumiseks. Deklarant võib siiski nõuda, et taga-tise esitamise asemel tehakse tollimaksu arvestuskanne viivitamata selletollimaksu summa kohta, mis võib hiljem tasumisele kuuluda.
2. Kui tolli hinnangul on tollikontrolli tulemusena imporditollimak-
sude summa deklaratsioonis esitatud andmete põhjal kindlaksmääratud
summast erinev, tehakse kauba vabastamise järel selliselt kindlaksmää-
ratud summa kohta viivitamata arvestuskanne.
3. Kui toll kahtleb, kas kohaldada keelde või piiranguid, ja enne
kontrolli tulemuste kättesaamist ei saa seda otsustada, ei saa kõnesolevatkaupa vabastada.
▼
M12
4. Olenemata lõikest 1 võib toll loobuda tagatise nõudmisest kaubapuhul, mille suhtes on esitatud tariifikvoodi eraldustaotlus, kui tollotsustab vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal,et kõnealune tariifikvoot ei ole kriitiline artiklis 308c määratletud tähen-
duses.
▼
B
Artikkel 249
1. Toll määrab kauba vabastamise viisi, võttes tarvilikul määral
arvesse kauba asukohta ja järelevalve erikorda.
2. Kui esitatakse kirjalik deklaratsioon, tehakse deklaratsiooni ja vaja-
duse korral sellele lisatud dokumenti märkus kauba vabastamise kohta jamärgitakse vabastamise kuupäev ning koopia tagastatakse deklarandile.
Artikkel 250
1. Kui toll ei saa kaupa vabastada ühel neist põhjustest, millele osuta-
takse seadustiku artikli 75 punkti a teises või kolmandas taandes, annabta deklarandile tähtaja, mille jooksul tuleb kauba olukord lahendada.
2. Kui seadustiku artikli 75 punkti a teises taandes nimetatud asjao-
ludel ei ole deklarant lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul esitanud nõuta-vaid dokumente, on kõnesolev deklaratsioon kehtetu ja tolliametniktühistab selle. Kohaldatakse seadustiku artikli 66 lõiget 3.
3. Seadustiku artikli 75 punkti a kolmandas taandes nimetatud asjao-
ludel ja ilma et see piiraks seadustiku artikli 66 lõike 1 esimese punktivõi artikli 182 alusel võetud meetmete kohaldamist, kui deklarant ei ole
maksnud tasumisele kuuluvaid tollimakse ega esitanud tagatist nende
tasumiseks lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul, võib toll asuda kaubamüügieelseid formaalsusi täitma. Kui vahepealse aja jooksul ei ole vaja-likud tingimused täidetud, müüakse kaup vajaduse korral sundmüügil,kui asjaomase liikmesriigi seadused seda lubavad. Toll teatab sellestdeklarandile.
Toll võib deklarandi vastutusel ja kulul kõnesoleva kauba toimetada
oma järelevalve all olevasse erilisse hoiukohta.
Artikkel 251
Erandina seadustiku artikli 66 lõikest 2 võib deklaratsiooni peale kauba
vabastamist kehtetuks tunnistada järgmistel juhtudel.
1) Kui on kindlaks tehtud, et kauba teisele tolliprotseduurile suunamise
asemel on need ekslikult deklareeritud tolliprotseduurile, mille
puhul tuleb tasuda imporditollimaksud, tunnistab toll deklaratsioonikehtetuks, kui sellekohane taotlus esitatakse kolme kuu jooksulalates deklaratsiooni aktsepteerimisest, tingimusel et:
—kaupa ei ole kasutatud vastuolus selle tolliprotseduuri tingimus-
tega, millele kaup oleks tulnud suunata,
—kui kaup deklareeriti, kavatseti see suunata teisele tolliprotse-
duurile, mille kõikidele tingimustele see kaup vastas, ja
—kaup suunatakse viivitamata sellele tolliprotseduurile, millele
see tegelikult kavatseti suunata.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —77
▼B
Viimati mainitud tolliprotseduurile suunamise deklaratsioon jõustub
kehtetuks tunnistatud deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast.
Toll võib piisavalt põhjendatud erijuhtudel kolmekuulist tähtaega
pikendada.
▼M1
1a) Kui on kindlaks tehtud, et kaup on mõne muu kauba asemel eksli-
kult deklareeritud imporditollimaksude tasumist nõudvale tolliprot-seduurile, tunnistab toll deklaratsiooni kehtetuks, kui sellekohanetaotlus esitatakse kolme kuu jooksul alates deklaratsiooni aktseptee-rimisest, tingimusel et:
—esialgselt deklareeritud kaupa:
i) on kasutatud ainult selle esialgses staatuses lubatud viisil ja
ii) selle esialgne staatus on taastatud,
ja
—kaup, mille oleks pidanud deklareerima esialgselt kavandatud
tolliprotseduurile:
i) oleks võinud esialgse deklaratsiooni esitamise ajal esitada
samale tolliasutusele ja
ii) on deklareeritud esialgselt kavandatud tolliprotseduurile.
Toll võib piisavalt põhjendatud erijuhtudel eespool nimetatud
tähtaega pikendada.
▼
M12
1b) Posti teel tellitud kauba puhul, mis on tagastatud, tunnistab toll
vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid kehtetuks, kui selleks onkolme kuu jooksul alates deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast
esitatud taotlus, tingimusel et kaup on eksporditud esmase tarnija
aadressil või mõnel muul nimetatud tarnija esitatud aadressil.
▼
M20
1c) Kui luba antakse tagasiulatuvalt kooskõlas:
—artikliga 294 vabasse ringlusse lubamiseks soodustatud tariifi-
menetlusega või kauba eesmärgipärase kasutuse tõttu tollimaksu
vähendatud või nullmääraga või
—artikliga 508 majandusliku mõjuga tolliprotseduuri rakendami-
seks.
▼B
2) Kui kaup on deklareeritud ekspordiks või välistöötlemise protseduu-
rile, tunnistatakse deklaratsioon kehtetuks, tingimusel et:
a) kauba puhul, millelt tuleb tasuda eksporditollimaks, esitatakse
taotlus imporditollimaksu tagasimaksmiseks, eksporditoetuse võiteiste ekspordil makstavate summade saamiseks või milleekspordil on rakendatud erimeetmeid:
—deklarant esitab ekspordikoha tolliasutusele tõendeid, et kaup
ei ole ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud,
—deklarant tagastab nimetatud tolliasutusele kõik deklaratsioo-
nide eksemplarid koos kõigi teiste dokumentidega, mis talledeklaratsiooni aktsepteerimisel välja anti,
—deklarant esitab ekspordikoha tolliasutusele tõendid, et
eksporditoetus ja teised summad, mida kõnesoleva kaubaekspordideklaratsiooni alusel on makstud, on tagasi makstudvõi et on võetud vajalikud meetmed asjaomaste asutustepoolt kindlustamaks, et neid välja ei maksta, ja
—kooskõlas kehtivate õigusaktidega täidab deklarant kõiki teisi
kohustusi, mida ekspordikoha tolliasutus näeb ette kauba
olukorra lahendamiseks.
Deklaratsiooni kehtetuks tunnistamisega tühistatakse kõik dekla-
ratsiooniga koos esitatud ekspordilitsentsile ja eelkinnitussertifi-kaadile tehtud märkused.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —78
▼B
Kui ekspordiks deklareeritud kaup tuleb ühenduse tolliterritoo-
riumilt välja viia kindla tähtaja jooksul, kuid sellest tähtajast eipeeta kinni, tunnistatakse vastav deklaratsioon kehtetuks;
b) muu kauba puhul on ekspordikoha tolliasutusele kooskõlas arti-
kliga 796 teatatud, et deklareeritud kaup ei ole ühenduse tolliter-ritooriumilt välja viidud.
3) Kui reekspordil tuleb esitada deklaratsioon, kohaldatakse lõiget 2
mutatis mutandis.
4) Kui ühenduse kaup on suunatud tolliladustamisprotseduurile
seadustiku artikli 98 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses, võibtaotleda sellele tolliprotseduurile suunamise deklaratsiooni kehtetuks
tunnistamist ja see kehtetuks tunnistada tingimusel, et on võetud
meetmed, mis on õigusaktides ette nähtud juhuks, kui asjakohasttollikäitlusviisi reguleerivates õigusaktides ette nähtud tingimusi eitäideta.
Kui kaup on jäänud tolliladustamisprotseduurile ettenähtud tähtajast
kauemaks ja kui ei ole esitatud taotlust nendele vastavates õigusak-tides ettenähtud tollikäitlusviisi määramiseks, võtab toll nendesõigusaktides sätestatud meetmeid.
▼
M1
Artikkel 252
Kui toll müüb ühenduse kaupa vastavalt seadustiku artikli 75 punktile b,
tuleb seda teha kooskõlas liikmesriigis kehtiva korraga.
▼B
IX JAOTIS
LIHTSUSTATUD KORD
▼M1
1. PEATÜKK
Üldsätted
▼B
Artikkel 253
1. Mittetäielike deklaratsioonide kasutamise kord võimaldab tollil
nõuetekohaselt põhjendatud juhul aktsepteerida deklaratsiooni, mis ei
sisalda kõiki nõutavaid andmeid või millega ei ole kaasas kõiki kõnea-luse tolliprotseduuri jaoks vajalikke dokumente.
2. Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord lubab kauba kõnea-
lusele tolliprotseduurile suunata lihtsustatud deklaratsiooniga ja hilisemalisadeklaratsiooni esitamisega, mis võib vastavalt asjaoludele olla üldine,perioodiline või kokkuvõtlik.
3. Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise kord võimaldab
kauba kõnealusele tolliprotseduurile suunata asjaomase isiku valdustesvõi muudes tolli määratud või heakskiidetud kohtades.
▼
M1
Artikkel 253a
Kui tollideklaratsioonide koostamisel automaatse andmetöötluse süstee-
mide abil või automaatse andmetöötluse meetodite kasutamisel kohalda-takse lihtsustatud protseduuri, kohaldatakse artikli 199 lõikeid 2 ja 3ning artikleid 222, 223 ja 224 mutatis mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —79
▼B
2. PEATÜKK
Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid
1. jagu
Mittetäielikud deklaratsioonid
Artikkel 254
▼M24
Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid, mida toll võib deklaranditaotluse korral heaks kiita, ilma et see sisaldaks mõnda lisas 37 osutatudüksikasja, peavad sisaldama vähemalt ühtse haldusdokumendi lahtrite 1(esimene ja teine alajaotis), 14, 21 (riikkondsus), 31, 37, 40 ja 54 üksi-
kasju ja:
▼
B
—kauba kirjeldust sõnastuses, mis on piisavalt täpne, et toll saaks kohe
ja üheselt kindlaks määrata koondnomenklatuuri rubriigi ja alamru-briigi,
—kui kaubalt tuleb tasuda väärtuseline (ad valorem) tollimaks, siis
kauba tolliväärtust, või kui ilmneb, et deklarant ei saa seda väärtustdeklareerida, siis tolli jaoks vastuvõetavat viidet ajutisena määratudväärtuse kohta, võttes asjakohaselt arvesse deklarandile kättesaadavatteavet,
—muud täiendavat teavet, mis on tollile vajalik selleks, et kaupa iden-
tifitseerida, nende vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid sätteidkohaldada ja vajadusel määrata kindlaks tagatise summa enne kaubavabasse ringlusse lubamist.
Artikkel 255
1. Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile, mida toll võib dekla-
randi taotlusel aktsepteerida, ilma et sellele oleks lisatud teatavad vaja-likud täiendavad dokumendid, peavad olema lisatud vähemalt needdokumendid, mis tuleb esitada enne, kui deklareeritud kaup vabasseringlusse lubatakse.
2. Erandina lõikest 1 võib aktsepteerida deklaratsiooni, millele ei ole
lisatud ühte või rohkemat dokumenti, mis tuleb esitada enne kaubavabasse ringlusse lubamist, kui tollile on tõendatud, et:
a) asjaomane dokument on olemas ja kehtib;
b) seda ei saa deklaratsioonile lisada deklarandist olenematutel
põhjustel;
c) mis tahes viivitus deklaratsiooni aktsepteerimisel takistab kauba
vabasse ringlusse lubamist või toob kaasa kaubale kõrgema tollimak-sumäära kohaldamise.
Kõikidel juhtudel tuleb deklaratsioonis esitada puuduvate dokumenti-
dega seotud andmed.
Artikkel 256
1. Tolli poolt deklaratsiooni aktsepteerimisel deklarandile määratud
tähtaeg andmete või puuduvate dokumentide esitamiseks ei tohi olla
pikem kui üks kuu deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast alates.
▼
M22
Vähendatud või nullmääraga importtollimaksu kohaldamise taotlemiseksnõutava dokumendi puhul võib tolliasutus, kui tal on põhjust arvata, et
mittetäieliku deklaratsiooniga hõlmatud kaupade suhtes võib kohaldada
niisugust vähendatud või nullmääraga importtollimaksu, anda deklaranditaotluse korral põhjendatud asjaoludel dokumendi esitamiseks pikemaajavahemiku kui see, mis on sätestatud esimeses lõigus. See ajavahemikei tohi ületada nelja kuud, arvates deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäe-vast. Seda ei saa pikendada.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —80
▼B
Kui puuduvad andmed või dokumendid, mis tuleb esitada, käsitlevad
tolliväärtust, võib toll, kui see on möödapääsmatu, määrata pikematähtaja või pikendada eelnevalt määratud tähtaega. Kogutähtaja määra-misel võetakse arvesse kehtivaid aegumistähtaegu.
▼
M12
2. Kui tariifikvootide raames vabasse ringlusse lubatud kauba suhteson kohaldatav imporditollimaksu vähendatud või nullmäär või tavaliste
imporditollimaksudega maksustamist ei ole tariifilagede või muude
tariifsete soodusmeetmete raames taaskehtestatud, kohaldatakse tariifi-kvooti või tariifset soodusmeedet ainult pärast seda, kui tollile onesitatud dokument, millest vähendatud või nullmääraga imporditolli-maksu määramine sõltub. Dokument tuleb igal juhul esitada:
—enne tariifikvoodi ammendamist või
—muudel juhtudel enne kuupäeva, kui ühenduse meetmega taaskehtes-
tatakse tavaliste imporditollimaksudega maksustamine.
▼
B
3. Vastavalt lõigetele 1 ja 2 võib imporditollimaksu vähendatud võinullmäära kohaldamisel aluseks oleva dokumendi esitada pärast vähen-datud või nullmäära kohaldamise tähtaja lõppemist tingimusel, et kõnea-lust kaupa hõlmav deklaratsioon aktsepteeriti enne seda kuupäeva.
Artikkel 257
1. Mittetäieliku deklaratsiooni aktsepteerimine tolli poolt ei takista
ega lükka edasi deklareeritud kauba vabastamist, kui selleks puuduvadmuud põhjused. Ilma et see piiraks artikli 248 kohaldamist, vabastataksekaup vastavalt lõigetes 2–5 ettenähtud tingimustele.
2. Kui deklaratsiooni aktsepteerimise ajal puudunud andmete või
täiendavate dokumentide hilisem esitamine ei mõjuta nimetatud deklarat-
siooniga hõlmatud kaubalt tasumisele kuuluvate tollimaksude summat,
teeb toll viivitamata arvestuskande tasumisele kuuluva summa kohta,mis arvutatakse tavapärasel viisil.
3. Kui vastavalt artiklile 254 on deklaratsioonis ajutisena määratud
väärtus:
—teeb toll viivitamata arvestuskande selle väärtuse alusel kindlaksmää-
ratud tollimaksu summa kohta,
—nõuab toll vajaduse korral tagatise esitamist, mis kataks selle summa
ja kaubalt lõplikult tasumisele kuuluva tollimaksu summa vahe.
4. Kui muudel kui lõikes 3 osutatud asjaoludel võib deklaratsiooni
aktsepteerimise ajal puudunud andmete või täiendavate dokumentide
hilisem esitamine mõjutada nimetatud deklaratsiooniga hõlmatud kaubalt
tasutava tollimaksu summat:
a) kui mis tahes puuduvate andmete või dokumentide hilisem esitamine
võib kaasa tuua vähendatud tollimaksumäära kohaldamise:
—teeb toll viivitamata arvestuskande vähendatud maksumäära
kohaldamisel tasumisele kuuluva tollimaksu summa kohta,
—nõuab toll tagatise esitamist, mis kataks erinevuse selle summa ja
summa vahel, mis kuulub tasumisele, kui imporditollimaksud
kõnealuselt kaubalt on arvutatud tavalise määra alusel;
b) kui mis tahes puudunud andmete või dokumentide hilisem esitamine
võib kaasa tuua täieliku tollimaksudest vabastamise, nõuab toll taga-
tise esitamist, mis katab summa, mis kuuluks tasumisele, kui tolli-
maksu summa arvestataks tavalise määra alusel.
5. Ilma et see piiraks mis tahes edasisi muutusi, eriti tolliväärtuse
lõpliku määramise tulemusel, on deklarandil tagatise esitamise asemel
võimalus taotleda viivitamatut arvestuskande tegemist:
—kaubalt lõplikult tasumisele kuuluva tollimaksu summa kohta, kui
kohaldatakse lõike 3 teist taanet või lõike 4 punkti a teist taanet, või
—tavalise määra alusel arvutatud tollimaksu summa kohta, kui kohal-
datakse lõike 4 punkti b.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —81
▼B
Artikkel 258
Kui deklarant ei ole artiklis 256 osutatud tähtaja lõpuks esitanud kauba
tolliväärtuse lõplikuks määramiseks vajalikke üksikasju või kui ta onjätnud puuduvad andmed või dokumendid esitamata, teeb toll viivita-mata arvestuskande sellise kaubalt tasumisele kuuluva tollimaksusumma kohta, mis võrdub vastavalt artikli 257 lõike 3, artikli 257 lõike 4
punkti a teise taande või artikli 257 lõike 4 punkti b kohaselt esitatava
tagatise summaga.
Artikkel 259
Deklarant võib artiklites 254–257 sätestatud tingimustel aktsepteeritud
mittetäielikku deklaratsiooni täiendada või kokkuleppel tolliga selle
asendada teise deklaratsiooniga, mis vastab seadustiku artiklis 62 sätes-tatud tingimustele.
Mõlemal juhul on mis tahes tollimaksude määramist ja kauba vabasse
ringlusse lubamist reguleerivate muude sätete jõustumiskuupäev mitte-täieliku deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev.
2. jagu
Lihtsustatud deklaratsioonide menetlus
Artikkel 260
1. Kauba tollile esitamisel lubatakse deklarandil kogu vajalikku
teavet sisaldava kirjaliku taotluse alusel ning artiklites 261 ja 262 ette-
nähtud tingimustel ja korras koostada vabasse ringlusse lubamise dekla-
ratsioon lihtsustatud vormis.
2. Selline lihtsustatud deklaratsioon võib olla
—kas ühtsel haldusdokumendil koostatud mittetäielik deklaratsioon või
—haldus- või äridokument, millele on lisatud taotlus vabasse ringlusse
lubamiseks.
See peab sisaldama vähemalt neid andmeid, mis on vajalikud kauba
identifitseerimiseks.
3. Kui asjaolud seda võimaldavad, võib toll lubada lõike 2 teises
taandes nimetatud taotluse vabasse ringlusse lubamiseks asendadaüldtaotlusega kauba vabastamiseks teatava ajavahemiku jooksul. Viide
sellise üldtaotluse suhtes antud loale tehakse vastavalt lõikele 1 esitatud
äri- või haldusdokumendile.
4. Lihtsustatud deklaratsioonile peavad olema lisatud kõik doku-
mendid, mille esitamist võidakse nõuda kauba vabasse ringlusse lubami-seks. Kohaldatakse artikli 255 lõiget 2.
5. Käeolev artikkel ei piira artikli 278 kohaldamist.
Artikkel 261
1. Artiklis 260 nimetatud luba antakse deklarandile tingimusel, et on
võimalik tagada tõhus kontroll impordikeeldude ja -piirangute võimuude vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete järgimise üle.
2. Sellist luba ei anta üldiselt siis, kui taotluse esitanud isik:
—on tollieeskirju oluliselt või korduvalt rikkunud,
—deklareerib vabasse ringlusse lubatavat kaupa ainult juhuti.
Loa andmisest võidakse keelduda ka siis, kui kõnealune isik tegutseb
teise isiku nimel, kes deklareerib vabasse ringlusse lubatavaid kaupa
ainult juhuti.
3. Ilma et see piiraks seadustiku artikli 9 kohaldamist, võidakse luba
tühistada, kui ilmnevad lõikes 2 osutatud asjaolud.
Artikkel 262
1. Artiklis 260 osutatud loas:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —82
▼B
—määratakse tolliasutus(ed), kes on pädev(ad) aktsepteerima lihtsus-
tatud deklaratsioone,
—määratletakse lihtsustatud deklaratsioonide vorm ja sisu,
—määratletakse kaup, mille kohta luba on antud ja andmed, mis
peavad lihtsustatud deklaratsioonil olema kauba identifitseerimiseks,
—viidatakse tagatisele, mille asjaomane isik esitab tekkida võiva tolli-
võla tasumise kindlustamiseks.
Samuti määratletakse selles lisadeklaratsioonide vorm ja sisu ning
määratakse tähtaeg, mille jooksul need tuleb esitada selleks määratudtolliasutusele.
2. Toll võib lisadeklaratsiooni esitamise nõudest loobuda, kui lihtsus-
tatud deklaratsioon käsitleb kaupa, mille väärtus on väiksem kehtivateühenduse õigusaktidega ettenähtud statistilisest piirmäärast, ja kui liht-sustatud deklaratsioon juba sisaldab kogu vabasse ringlusse lubamiseks
vajalikku teavet.
3. jagu
Tollivormistus kohapeal
Artikkel 263
Luba kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamiseks antakse vastavalt
artiklitega 264–266 ettenähtud tingimustele ja nende artiklitega ette-nähtud korras isikule, kes soovib kauba vabasse ringlusse lubamist temavaldustes või muudes artiklis 253 osutatud kohtades ja kes esitab tollileselleks kirjaliku taotluse, mis sisaldab kõiki loa andmiseks vajalikkeandmeid:
—kauba kohta, mis on suunatud ühenduse transiidiprotseduurile või
ühistransiidiprotseduurile ja mille puhul eespool osutatud isikul onlubatud kasutada lihtsustatud korda sihttolliasutuses vastavalt
►
M19 artiklitele 406, 407 ja 408 ◄,
—kauba kohta, mis on eelnevalt suunatud majandusliku mõjuga tolli-
protseduurile, ilma et see piiraks artikli 278 kohaldamist,
—kauba kohta, mis pärast tollile esitamist vastavalt seadustiku arti-
klile 40 toimetatakse nendesse valdustesse või kohtadesse muud kuiesimeses taandes nimetatud transiidiprotseduuri kasutades,
—kauba kohta, mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile ja mida ei
pea vastavalt seadustiku artikli 41 punktile b tollile esitama.
Artikkel 264
1. Artiklis 263 osutatud luba antakse tingimusel, et:
—taotluse esitanud isiku raamatupidamine võimaldab tollil teha tõhusat
kontrolli, eriti järelkontrolli,
—on võimalik tagada tõhus kontroll impordikeeldude ja -piirangute
või muude vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete järgimiseüle.
2. Sellist luba ei anta üldiselt siis, kui taotluse esitanud isik:
—on tollieeskirju oluliselt või korduvalt rikkunud,
—deklareerib vabasse ringlusse lubatavat kaupa ainult juhuti.
Artikkel 265
1. Ilma et see piiraks seadustiku artikli 9 kohaldamist, võib toll jätta
loa tühistamata, kui:
—loa omanik täidab oma kohustused tolli määratud tähtaja jooksul,
—kohustuse täitmatajätmisel ei ole reaalseid tagajärgi tolliprotseduuri
nõuetekohase kohaldamise suhtes.
2. Luba tühistatakse üldiselt artikli 264 lõike 2 esimeses taandes
osutatud juhul.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —83
▼B
3. Luba võidakse tühistada artikli 264 lõike 2 teises taandes osutatud
juhul.
Artikkel 266
▼M4
1. Selleks et võimaldada tollil veenduda toimingute nõuetekohasestegemises, peab artiklis 263 nimetatud loa omanik:
a) artikli 263 esimeses ja kolmandas alapunktis nimetatud juhtudel:
i) kui kaup on lubatud vabasse ringlusse kauba saabumisel selleks
määratud kohta:
—teatama tollile kauba saabumisest tolli ettenähtud vormis ja
viisil selleks, et kauba saaks vabastada ja
—võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele;
ii) kui vabasse ringlusse lubamisele eelneb kauba ajutine ladusta-
mine seadustiku artikli 50 tähenduses samas kohas enne seadus-
tiku artiklis 49 sätestatud tähtaja möödumist:
—teatama tollile soovist lubada kaup vabasse ringlusse tolli ette-
nähtud vormis ja viisil selleks, et kauba saaks vabastada ja
—võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele;
b) artikli 263 teises alapunktis nimetatud juhtudel:
—teatama tollile soovist lubada kaup vabasse ringlusse tolli ette-
nähtud vormis ja viisil selleks, et kauba saaks vabastada ja
—võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele.
Esimeses alapunktis nimetatud teatamine ei ole nõutav, kui vabasse
ringlusse lubatav kaup on juba suunatud tolliladustamisprotseduurile
D-tüüpi tollilaos;
c) artikli 263 neljandas alapunktis nimetatud juhtudel kauba saabumisel
selleks määratud kohta:
—võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele;
d) hoidma alates punktides a, b ja c nimetatud arvelevõtmisest tollile
kättesaadavana kõik dokumendid, mille esitamine on nõutav kaubavabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete kohaldamiseks.
▼
B
2. Tingimusel et sellega ei mõjutata toimingute nõuetekohase tege-mise järelevalvet, võib toll:
▼
M4
a) lubada lõike 1 punktides a ja b osutatud teate anda niipea, kui on
oodata kauba saabumist;
▼B
b) teatavate eriliste asjaolude korral kõnealuse kauba laadi tõttu ja käibe
kiirendamise eesmärgil vabastada loa omanik kohustusest teatada
pädevale tolliasutusele igakordsest kauba saabumisest tingimusel, et
ta esitab nimetatud asutusele kogu viimase poolt vajalikuks peetavateabe, selleks et kaupa saaks läbi vaadata.
Sellisel juhul on kauba asjaomase isiku raamatupidamises arvelevõt-
mine võrdne kauba vabastamisega.
▼
M4
3. Lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud arvelevõtmise võib asendadamis tahes formaalsusega, mis annab tolli poolt nõutavaga võrdse taga-tise. Kanne peab sisaldama selle tegemise kuupäeva ja kauba identifit-seerimiseks vajalikke andmeid.
▼
B
Artikkel 267
Artiklis 263 nimetatud loas nähakse ette protseduuri kohaldamise eriees-
kirjad ja määratakse kindlaks:
—kaup, mille kohta see kehtib,
—artiklis 266 nimetatud kohustuste vorm ja viide asjaomase isiku
poolt antavale tagatisele,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —84
▼B
—kauba vabastamise aeg,
—tähtaeg, mille jooksul tuleb selleks määratud pädevale tolliasutusele
esitada lisadeklaratsioon,
—tingimused, mille kohaselt tuleb kauba kohta esitada üldine, perioo-
diline või kokkuvõtlik deklaratsioon.
3. PEATÜKK
Majandusliku mõjuga tolliprotseduuriga seotud deklaratsioonid
1. jagu
Suunamine majandusliku mõjuga tolliprotseduurile
1. alajagu
Suunamine tolliladustamisprotseduurile
A.Mittetäielikud deklaratsioonid
Artikkel 268
1. Tolliladustamisprotseduurile suunamise deklaratsioonid, mida prot-
seduurile suunav tolliasutus võib deklarandi taotluselaktsepteerida, ilmaet need sisaldaks teatavaid lisas 37 nimetatud andmeid, peavad sisal-dama vähemalt deklaratsiooniga hõlmatud kauba identifitseerimiseks
vajalikke andmeid, sealhulgas kauba kogust.
2. Artikleid 255, 256 ja 259 kohaldatakse mutatis mutandis.
3. Käesolevat artiklit ei kohaldata ►
M20 artiklis 524 ◄osutatud
ühenduse põllumajandustoodete protseduurile suunamisega seotuddeklaratsioonide suhtes.
B.Lihtsustatud deklaratsioonid
Artikkel 269
1. Kauba tollile esitamisel lubatakse deklarandil taotluse korral arti-
kliga 270 ettenähtud tingimustel ja korras koostada protseduurile suuna-mise deklaratsioon lihtsustatud vormis.
Selline lihtsustatud deklaratsioon võib olla
—kas artiklis 268 osutatud mittetäielik deklaratsioon või
—haldus- või äridokument, millele on lisatud protseduurile suunamise
taotlus.
See peab sisaldama artikli 268 lõikes 1 osutatud andmeid.
2. Kui seda menetlust kohaldatakse D-liiki tollilao puhul, peab liht-
sustatud deklaratsioon sisaldama ka asjaomase kauba tolliväärtust ja
piisavalt üksikasjalikku kauba kirjeldust, et võimaldada kaupa viivita-mata ja üheselt klassifitseerida.
▼
M1
3. Lõikes 1 osutatud korda ei kohaldata F-liiki tolliladude puhul ega►
M20 artiklis 524 ◄osutatud ühenduse põllumajandustoodete protse-
duurile suunamisel mis tahes liiki tollilao puhul.
▼M24
4. Lõike 1 teises taandes nimetatud korda kohaldatakse B-tüüpiladude suhtes, kuid äridokumenti pole sel puhul võimalik kasutada. Kuihaldusdokument ei sisalda lisa 37 I jaotise B osas esitatud andmeid,
tuleb need esitada sellele lisatud taotluses.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —85
▼B
Artikkel 270
1. Artikli 269 lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse kirjalikult ja see
peab sisaldama kõiki loa andmiseks vajalikke andmeid.
Kui asjaolud seda lubavad, võib artikli 269 lõikes 1 nimetatud taotluse
asendada teatava ajavahemiku jooksul tehtavaid toiminguid hõlmavaüldtaotlusega.
Sel juhul koostatakse taotlus ►
M20 artiklites 497, 498 ja 499 ◄ette-
nähtud tingimustel jA esitatakse koos tollilao pidamist käsitleva taotlu-sega või esialgse taotluse muudatusena tolliasutusele, kes andis protse-duuri kasutamiseks loa.
2. Artikli 269 lõikes 1 osutatud luba antakse asjaomasele isikule
tingimusel, et see ei mõjuta toimingute nõuetekohast tegemist.
3. Sellist luba ei anta üldiselt siis, kui:
—toimingute nõuetekohaseks tegemiseks ei anta vajalikke tagatisi,
—asjaomane isik suunab kaupa protseduurile ainult juhuti,
—asjaomane isik on tollieeskirju oluliselt või korduvalt rikkunud.
4. Ilma et see piiraks seadustiku artikli 9 kohaldamist, võidakse luba
tühistada, kui ilmnevad lõikes 3 osutatud asjaolud.
Artikkel 271
Artikli 269 lõikes 1 osutatud loas nähakse ette protseduuri kohaldamise
eeskirjad, sealhulgas:
—protseduurile suunav(ad) asutus(ed),
—lihtsustatud deklaratsiooni vorm ja sisu.
Lisadeklaratsiooni ei ole vaja esitada.
C.Tollivormistus kohapeal
Artikkel 272
1. Luba kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamiseks antakse
lõikes 2 ning artiklites 273 ja 274 ettenähtud tingimustel ja korras.
▼
M6
2. Kohapeal toimuvat tollivormistust ei kohaldata B- ja F-tüüpiladude puhul ega ►
M20 artiklis 524 ◄osutatud ühenduse põllumajan-
dussaaduste suunamisel protseduurile mis tahes laotüübi puhul.
3. Artiklit 270 kohaldatakse mutatis mutandis.
▼B
Artikkel 273
1. Selleks et võimaldada tollil veenduda toimingute nõuetekohases
tegemises, peab loa omanik kauba saabumisel:
a) teatama järelevalveasutusele nõuetekohaselt kauba saabumisest nende
poolt ettenähtud vormis ja viisil;
b) tegema kande laoarvestusse;
c) hoidma järelevalveasutusele kättesaadavana kõik kauba protseduurile
suunamist käsitlevad dokumendid.
Punktis b osutatud laoarvestuskanne peab sisaldama vähemalt neid
andmeid, mida kasutatakse kauba kaubanduslikul eesmärgil identifitsee-
rimiseks, sealhulgas andmeid kauba koguse kohta.
2. Kohaldatakse artikli 266 lõiget 2.
Artikkel 274
Artikli 272 lõikes 1 osutatud loas nähakse ette konkreetsed protseduuri
kohaldamise eeskirjad ja määratakse kindlaks:
—kaup, mille kohta see kehtib,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —86
▼B
—artiklis 273 osutatud kohustuste täitmise viis,
—kauba vabastamise aeg.
Lisadeklaratsiooni ei ole vaja esitada.
2. alajagu
Suunamine seestöötlemise, tollikontrolli all töötlemise või ajutise impordi
protseduurile
A.Mittetäielikud deklaratsioonid
Artikkel 275
▼M24
1. Muudele majandusliku mõjuga tolliprotseduuridele, v.
a välistöötlemise või tolliladustamise protseduur, suunamise deklarat-
sioonid, mida protseduurile suunav tolliasutus võib deklarandi taotlusekorral aktsepteerida, ilma et need sisaldaksid teatavaid lisas 37 nime-tatud andmeid või ilma et neile oleks lisatud teatavaid artiklis 220osutatud dokumente, peavad sisaldama vähemalt ühtse haldusdokumendilahtrites 1 (esimene ja teine alajaotis), 14, 21 (riikkondsus), 31, 37, 40 ja
54 osutatud andmeid ning lahtris 44 viidet loale või taotlusele, kui
kohaldatakse artikli 508 lõiget 1.
▼
B
2. Artikleid 255, 256 ja 259 kohaldatakse mutatis mutandis.
3. Artikleid 257 ja 258 kohaldatakse mutatis mutandis ka tagasimak-
sesüsteemi vormis toimuva seestöötlemise protseduuri suhtes.
B.Lihtsustatud deklaratsioon ja tollivormistus kohapeal
Artikkel 276
Artiklite 260–267 ja artikli 270 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis
kauba suhtes, mida deklareeritakse käesolevas alajaos hõlmatud majan-
dusliku mõjuga tolliprotseduuridele.
3. alajagu
Välistöötlemise protseduurile deklareeritud kaup
Artikkel 277
Artiklite 279–289 sätteid ekspordiks deklareeritud kauba kohta kohalda-
takse mutatis mutandis ka välistöötlemise protseduuri alusel ekspordiks
deklareeritud kauba suhtes.
▼M20
4. alajagu
Ühissätted
Artikkel 277a
Lisadeklaratsiooni ei pea nõudma, kui samale isikule antakse kaks või
mitu majandusliku mõjuga tolliprotseduure käsitlevat luba ning kui üksprotseduur lõpetatakse ja kauba suhtes rakendatakse kohapeal toimuvattollivormistust kasutades teist protseduuri.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —87
▼B
2. jagu
Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri lõpetamine
Artikkel 278
1. Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri, välja arvatud välistöötle-
mise ja tolliladustamise protseduur, lõpetamisel võib vabasse ringlusselubamise, ekspordi ja reekspordi suhtes kohaldada lihtsustatud korda.Reekspordi puhul kohaldatakse artiklite 279–289 sätteid mutatis
mutandis.
2. Artiklites 254–267 ettenähtud lihtsustatud korda võib kohaldada
kauba vabasse ringlusse lubamisel välistöötlemise protseduuri alusel.
3. Tolliladustamisprotseduuri lõpetamisel võib vabasse ringlusse luba-
mise, ekspordi või reekspordi suhtes kohaldada lihtsustatud menetlust.
Vaatamata sellele:
a) ei lubata lihtsustatud korda kasutada F-liiki tollilattu protseduurile
suunatud kauba suhtes;
b) võib B-liiki tollilattu protseduurile suunatud kauba suhtes kasutada
ainult mittetäielikke deklaratsioone ja lihtsustatud deklaratsioonide
korda;
c) tähendab loa andmine D-liiki tollilao jaoks automaatselt kohapeal
toimuva tollivormistuse kohaldamist kauba vabasse ringlusse luba-misel.
Seda korda ei või siiski kohaldada juhul, kui asjaomane isik soovib,
et kohaldataks tema kasuks neid maksustamiselemente, mida ei saailma kauba tegeliku läbivaatuseta kontrollida. Sellisel juhul võibkasutada muud korda, mille kohaselt tuleb kaup tollile esitada;
▼
M20
d) ei kohaldata lihtsustatud korda artiklis 524 nimetatud ühenduse
põllumajandustoodete suhtes, mille suhtes rakendatakse tolliladusta-misprotseduuri.
▼
B
4. PEATÜKK
Ekspordideklaratsioonid
Artikkel 279
Ekspordikoha tolliasutuses vastavalt artiklile 792 täidetavaid formaalsusi
võib lihtsustada vastavalt käesoleva peatüki sätetele.
Käesoleva peatüki suhtes kehtivad artiklite 793 ja 796 sätted.
1. jagu
Mittetäielikud deklaratsioonid
Artikkel 280
▼M24
1. Ekspordideklaratsioonid, mida tolliasutus võib deklarandi taotlusekorral aktsepteerida, ilma et need sisaldaks teatavaid lisas 37 osutatud
üksikasju, peavad sisaldama vähemalt ühtse haldusdokumendi lahtrites 1
(esimene ja teine alajaotis), 2, 14, 17a, 31, 33, 38, 44 ja 54 osutatudandmeid ning kauba identifitseerimiseks vajalikuks peetavat täiendavatteavet, et kohaldada kauba eksporti reguleerivaid sätteid või määratakindlaks tagatise suurus, mida nõutakse enne seda, kui kaupa võib
eksportida.
Kui kaupade eest tuleb maksta eksporditollimaksu või kui selle suhtes
kohaldatakse muid ühise põllumajanduspoliitika alusel sätestatud meet-meid, peavad ekspordideklaratsioonid sisaldama selliste tollimaksudevõi meetmete nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalikku teavet.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —88
▼M24
2. Toll võib lubada deklarandil mitte täita lahtreid 17a ja 33 tingi-
musel, et deklarant deklareerib, et kõnealuste kaupade ekspordi suhtes eikohaldata keeldusid või piiranguid, ja siis, kui tolliasutustel ei olepõhjust selles kahelda ning kui kaupade kirjeldus võimaldab kohe jaüheselt määrata kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifi-
katsiooni.
▼
B
3. Eksemplari 3 lahtris 44 peab olema üks järgmistest märkustest:
—Exportación simplificada,
—Forenklet udførsel,
—Vereinfachte Ausfuhr,
—Απλουστευμένη εξαγωγή,
—Simplified exportation,
—Exportation simplifée,
—Esportazione semplificata,
—Vereenvoudigde uitvoer,
—Exportação simplificada,
▼A1
—Yksinkertaistettu vienti/Förenklad export,
—Förenklad export,
▼A2
—Zjednodušený vývoz,
—Lihtsustatud väljavedu,
—Vienkāršotā izvešana,
—Supaprastintas eksportas,
—Egyszerűsített kivitel,
—Esportazzjoni simplifikata,
—Wywóz uproszczony,
—Poenostavljen izvoz,
—Zjednodušený vývoz.
▼B
4. Artikleid 255–259 kohaldatakse ekspordideklaratsioonide suhtes
mutatis mutandis.
Artikkel 281
Kui kohaldatakse artiklit 789, võib eksportija asukohajärgsele pädevale
tolliasutusele esitada lisa- või asendusdeklaratsiooni. Kui allhankijaasukoht on muus liikmesriigis kui eksportija asukoht, on see võimalus
ainult siis, kui asjaomaste liikmesriikide valitsuste vahel on sõlmitud
asjakohased kokkulepped.
Mittetäielikes deklaratsioonides peab olema märgitud asutus, kellele lisa-
deklaratsioon esitatakse. Tolliasutus, kellele mittetäielik deklaratsioonesitatakse, saadab eksemplarid 1 ja 2 sellele tolliasutusele, millele esita-
takse lisa- või asendusdeklaratsioon.
2. jagu
Lihtsustatud deklaratsioonide menetlus
Artikkel 282
1. Kauba tollile esitamisel on kirjaliku taotluse korral, mis sisaldab
loa andmiseks vajalikku teavet, deklarandil lubatud mutatis mutandis
kohaldatavates artiklites 261 ja 262 ettenähtud tingimustel ja korraskoostada deklaratsioon lihtsustatud vormis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —89
▼B
2. Ilma et see piiraks artikli 288 kohaldamist, esitatakse lihtsustatud
deklaratsioon ühtse haldusdokumendi vormis ja see sisaldab vähemaltkauba identifitseerimiseks vajalikke andmeid. Artikli 280 lõikeid 3 ja 4kohaldatakse mutatis mutandis.
3. jagu
Tollivormistus kohapeal
Artikkel 283
Luba kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamiseks antakse kirjalikul
taotlusel artiklis 284 ettenähtud tingimustel ja selles artiklis ettenähtudkorras isikule (edaspidi ”heakskiidetud eksportija”), kes soovib ekspor-
ditoimingute tegemist tema valdustes või muudes tolli poolt määratudvõi heakskiidetud kohtades.
Artikkel 284
Artikleid 264 ja 265 kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 285
1. Selleks et võimaldada tollil veenduda toimingute nõuetekohases
tegemises, peab heakskiidetud eksportija enne kauba äraviimist arti-klis 283 osutatud kohtadest:
a) teatama tollile nõuetekohaselt kauba äraviimisest tolli ettenähtud
vormis ja viisil selleks, et kaup vabastada;
b) nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele võtma. Selle võib
asendada mis tahes formaalsusega, mis annab tolli poolt nõutavagavõrdse tagatise. Kanne peab sisaldama selle tegemise kuupäeva jakauba identifitseerimiseks vajalikke andmeid;
c) hoidma tollile kättesaadavana kõik dokumendid, mille esitamist
võidakse nõuda kauba eksporti reguleerivate sätete kohaldamiseks.
2. Teatavate eriliste asjaolude korral kõnealuse kauba laadi tõttu ja
eksporditoimingute kiirendamise eesmärgil, võib toll vabastada heakskii-detud eksportija kohustusest teatada pädevale tolliasutusele igakordsestkauba äraviimisest tingimusel, et ta esitab nimetatud asutusele koguviimase poolt vajalikuks peetava teabe selleks, et kaupa saaks läbivaadata.
Sellisel juhul on kauba heakskiidetud eksportija raamatupidamises arvele
võtmine võrdne kauba vabastamisega.
Artikkel 286
1. Selleks et kontrollida kauba tegelikku väljaviimist ühenduse terri-
tooriumilt, kasutatakse väljaviimist tõendava dokumendina ühtse haldus-dokumendi eksemplari 3.
Loas nähakse ette, et ühtse haldusdokumendi eksemplari 3 ehtsust tuleb
eelnevalt tõendada.
2. Ehtsuse eelnev tõendamine võib toimuda ühel järgmistest viisidest:
a) lahtrisse A lüüakse eelnevalt pädeva tolliasutuse pitser ja selle allkir-
jastab nimetatud asutuse ametnik;
b) heakskiidetud eksportija lööb deklaratsioonile pitseri, kasutades
selleks lisas 62 näidatud eripitsatit.
Pitsati jäljendi võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usal-
datud selleks volitatud trükikojale.
3. Enne kauba väljaviimist tuleb heakskiidetud eksportijal:
—teha artiklis 285 nimetatud toimingud;
—osutada ühtse haldusdokumendi eksemplaris 3 raamatupidamiskan-
dele ja kande tegemise kuupäevale.
4. Vastavalt lõikele 2 täidetud eksemplari 3 lahter 44 sisaldab:
—loa numbrit ja selle loa väljaandnud tolliasutuse nime;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —90
▼B
—ühte artikli 280 lõikes 3 osutatud märkustest.
Artikkel 287
1. Artiklis 283 nimetatud loas nähakse ette protseduuri kohaldamise
erieeskirjad ja määratakse kindlaks:
—kaup, mille kohta see kehtib,
—artiklis 285 osutatud kohustuste täitmise viis,
—kauba vabastamise aeg,
—eksemplari 3 sisu ja selle tõendamise vahendid,
—lisadeklaratsiooni esitamise kord ja tähtaeg.
2. Luba peab sisaldama heakskiidetud eksportija kohustuse võtta kõik
vajalikud meetmed, et tagada eripitsati ning eksporditolliasutuse pitsatijäljendi või eripitsati jäljendiga vormide järelevalve all hoidmine.
4. jagu
2. ja 3. jao ühised sätted
Artikkel 288
1. Liikmesriigid võivad ühtse haldusdokumendi asemel lubada kasu-
tada äri- või haldusdokumenti või mis tahes muud teabekandjat, kui
kogu eksporditoiming toimub ühe ja sama liikmesriigi territooriumil võikui see võimalus on antud asjaomaste liikmesriikide valitsuste vahelsõlmitud kokkulepetega.
2. Lõikes 1 osutatud dokument või teabekandja peab sisaldama vähe-
malt kauba identifitseerimiseks vajalikke andmeid ja ühte artikli 280lõikes 3 osutatud märkustest ning sellele peab olema lisatud ekspordi-
taotlus.
Kui asjaolud seda võimaldavad, võib toll lubada selle taotluse asendada
üldtaotlusega eksporditoimingute läbiviimiseks teatava ajavahemikujooksul. Loale tuleb viidata kõnealuses dokumendis või teabekandjal.
3. Äri- või haldusdokument on samasugune tõend ühenduse territoo-
riumilt väljaviimise kohta kui ühtse haldusdokumendi eksemplar 3.Muude teabekandjate kasutamisel määratletakse väljaviimise tõendamisekord asjaomaste liikmesriikide valitsuste vahel sõlmitud kokkulepetes.
Artikkel 289
Kui kogu eksporditoiming toimub ühe ja sama liikmesriigi territoo-
riumil, võib see liikmesriik lisaks 2. ja 3. jaos osutatud menetlustele ja
ühenduse poliitikat järgides ette näha muid lihtsustusi.
II OSA
TOLLIKÄITLUS
I JAOTIS
VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE
1. PEATÜœKK
Üldsätted
Artikkel 290
1. Kui kaupa eksporditakse ATA-märkmiku alusel vastavalt arti-
klile 797, lubatakse kaup vabasse ringlusse ATA-märkmiku alusel.
2. Sel juhul peab tolliasutus, kus kaup vabasse ringlusse lubatakse,
täitma järgmised formaalsused:
a) kontrollima reimpordilehe lahtrites A–G olevat teavet;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —91
▼B
b) täitma reimpordilehe lõigendi ja lahtri H;
c) jätma reimpordilehe endale.
3. Kui ühenduse kauba ajutise ekspordi lõpetamise formaalsused
täidetakse muus tolliasutuses kui see, mille kaudu kaup ühenduse tolli-territooriumile tuuakse, ei pea kauba toimetamisel sellest tolliasutusestasutusse, kus formaalsused täidetakse, täitma täiendavaid formaalsusi.
▼
M28
1a. PEATÜKK
Banaane käsitlevad sätted
Artikkel 290a
Käesolevas peatükis ning lisades 38b ja 38c kasutatakse järgmisi mõis-
teid:
a) volitatud kaalujaettevõtja, kellele tolliasutus on andnud volituse
kaaluda värskeid banaane;
b) taotleja dokumendidkõik dokumendid, mis on seotud värskete banaa-
nide kaalumisega;
c) värskete banaanide netokaalbanaanide kaal ilma mis tahes pakkema-
terjalide ja pakenditeta;
d) värskete banaanide saadetisühte veovahendisse laaditud värskete
banaanide üldkogus, mida üks eksportija lähetab ühele või mitmelekaubasaajale;
e) mahalaadimiskohtmistahes koht, kuhu värskete banaanide saadetist
võib maha laadida või kuhu seda võib mingi tolliprotseduuri raamessaata või, juhul kui tegemist on veoga konteinerites, tähendab see
kohta, kus konteiner laaditakse maha laevalt või õhusõidukilt või
muult peamiselt veovahendilt, või kohta, kus banaanid konteineristvälja võetakse.
Artikkel 290b
1. Iga tolliasutus võib anda taotluse alusel volitatud kaaluja staatuse
ettevõtjatele, kes osalevad värskete banaanide impordil, veol, ladusta-misel või käitlemisel, juhul kui järgmised tingimused on täidetud:
a) taotleja tagab, et kaalumine teostatakse nõuetekohaselt;
b) taotlejal on olemas sobivad kaalumisseadmed;
c) taotleja dokumendid võimaldavad tolliasutustel teostada tõhusaid
kontrolle.
Tolliasutus keeldub volitatud kaaluja staatuse andmisest, kui taotleja on
tõsiselt või korduvalt rikkunud tollieeskirju.
Volitus piirdub värskete banaanide kaalumisega volitava tolliasutuse
valve all olevas kohas.
2. Volitav tolliasutus tühistab volitatud kaaluja staatuse, kui volitatud
kaaluja ei täida enam lõikes 1 sätestatud tingimusi.
Artikkel 290c
1. Netokaalu kontrollimiseks CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate
värskete banaanide ühendusse importimise puhul peab vabasse ringlusselubamise deklaratsiooniga olema kaasas banaanide kaalumissertifikaat,millele on märgitud asjaomase värskete banaanide saadetise netokaalpakendiliigi ja päritolu kaupa.
Banaanide kaalumissertifikaadi koostab volitatud kaaluja lisas 38b sätes-
tatud korras ning kasutades lisas 38c esitatud vormi.
Tolliasutuse sätestatud tingimustel võib kõnealuse sertifikaadi esitada
tolliasutusele elektrooniliselt.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —92
▼M28
2. Volitatud kaaluja teatab tolliasutusele ette värskete banaanide
saadetise kaalumisest banaanide kaalumissertifikaadi koostamiseeesmärgil, esitades andmed pakendiliigi, päritolu ning aja ja koha kohta.
3. Tolliasutused kontrollivad banaanide kaalumissertifikaatidesse
märgitud värskete banaanide netokaalu riskianalüüsi põhjal, kontrollidesvähemalt 5 % igal aastal esitatud sertifikaatidest, viibides volitatudkaaluja poolt läbiviidava representatiivsete proovide kaalumise juures
või lisa 38b punktides 1–3 sätestatud korras representatiivseid proove
ise kaaludes.
Artikkel 290d
Liikmesriigid edastavad komisjonile volitatud kaalujate nimekirja ning
kõik sellesse tehtud hilisemad muudatused.
Komisjon edastab sellise teabe teistele liikmesriikidele.
▼
M18
2. PEATÜKK
Eesmärgipärane kasutamine
Artikkel 291
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kauba suhtes, mis on lubatud
vabasse ringlusse soodustatud tariifimenetlusega või selle eesmärgipä-rase kasutamise tõttu tollimaksu vähendatud või nullmääraga, tingimusel
et kauba eesmärgipärase kasutamise suhtes kohaldatakse tollijärele-
valvet.
2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)ühtne luba —luba, millega on seotud erinevad tolliametid;
b)raamatupidamisarvestus —loa omaniku äri- või maksualane või
muu raamatupidamisarvestus või tema nimel peetav raamatupidami-sarvestus;
c)dokumentatsioon —andmed, mis sisaldavad kogu vajalikku teavet ja
tehnilisi üksikasju mis tahes andmekandjal ja mis võimaldavad tolliltehingute üle järelevalvet teostada ja neid kontrollida.
Artikkel 292
1. Soodustatud tariifimenetlus määratakse vastavalt seadustiku arti-
klile 21 kirjaliku loa alusel, tingimusel et kauba ees märgipärase kasuta-
mise suhtes kohaldatakse tollijärelevalvet.
Kui kaup lubatakse selle eesmärgipärase kasutamise tõttu vabasse ring-
lusse tollimaksu vähendatud või nullmääraga ja kehtivad sätted nõuavad,et kaup jääks tollijärelevalve alla vastavalt seadustiku artiklile 82, oneesmärgipärase kasutamise tollijärelevalve kohaldamise jaoks vajalikkirjalik luba.
2. Taotlused esitatakse kirjalikult, kasutades lisas 67 esitatud näidist.
Toll võib lubada, et loa uuendamiseks või muutmiseks esitatakse lihtne
kirjalik taotlus.
3. Erijuhtudel võib toll lubada esitada tavalise korra kohaselt vabasse
ringlusse lubamise deklaratsiooni kirjalikult või andmetöötlussüsteemi
kasutades, kui:
—taotlus hõlmab ainult üht tolliametit,
—taotleja kasutab kaupa täielikult ettenähtud eesmärgil, ja
—on tagatud toimingute nõuetekohane tegemine.
4. Kui toll loeb taotluses esitatud teavet ebapiisavaks, võib ta taotle-
jalt nõuda täiendavaid üksikasju.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —93
▼M18
Eriti juhtudel, kui taotluse võib esitada tollideklaratsiooni täites, nõuab
toll, et taotlusega oleks kaasas deklarandi koostatud dokument, missisaldab vähemalt järgmist teavet, kui sellist teavet ei loeta tarbetuks võisee on kirjas tollideklaratsioonis, ilma et see piiraks artikli 218 kohalda-mist:
a) taotleja, deklarandi ja ettevõtja nimi ja aadress;
b) eesmärgipärase kasutamise laad;
c) kaupade tehniline kirjeldus, nende eesmärgipärasest kasutamisest
tulenevad tooted ja identifitseerimisvahendid;
d) eeldatav tulemimäär või tulemimäära kindlaksmääramise meetod;
e) eeldatav ajavahemik, mille jooksul määratakse kauba eesmärgipärane
kasutamine;
f) koht, kus kaupa eesmärgipäraselt kasutatakse.
5. Kui taotletakse ühtset luba, on vajalik asutuste eelnev nõusolek
vastavalt järgmisele korrale.
Taotlus esitatakse selle koha jaoks määratud tolliasutusele,
—kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis hõlbustab audiitorkon-
trolle ja kus vähemalt osa loaga hõlmatud toimingutest tehakse; või
▼
M24
—vastasel juhul kohta, kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis
hõlbustab auditipõhiseid kontrolle.
▼M18
Tolliasutus edastab taotluse ja loa projekti teistele asjaomastele tolliasu-
tustele, kes teatavad nende saamise kuupäeva 15 päeva jooksul.
Teised asjaomased tolliasutused teatavad oma vastuväidetest 30 päeva
jooksul alates loa projekti saamise kuupäevast. Kui vastuväited on
eespool nimetatud ajavahemiku jooksul esitatud ja kokkuleppele ei olejõutud, lükatakse taotlus tagasi nende punktide osas, mille kohta vastu-väited esitati.
Tolliasutused võivad loa välja anda, kui loa projektile ei ole 30 päeva
jooksul vastuväiteid esitatud.
Luba välja andev tolliasutus saadab koopia kõikidele asjaomastele tollia-
sutustele.
6. Kui kaks või enam tolliametit on ühtse loa andmise kriteeriumide
ja tingimuste osas üldjoontes kokku leppinud, võivad kõnealused tollia-metid kokkuleppe korral asendada eelnevad läbirääkimised lihtsa teati-sega. Sellisest teatisest piisab alati, kui ühtset luba uuendatakse või see
tühistatakse.
▼
M21
7. Taotlejale teatatakse loa väljaandmise otsusest või taotluse tagasi-
lükkamise põhjustest kolmekümne päeva jooksul alates taotluse esita-mise kuupäevast või kuupäevast, mil tolliasutused said nõutud olulistvõi lisateavet.
Seda tähtaega ei kohaldata ühtse loa puhul, välja arvatud juhul, kui see
on välja antud lõike 6 alusel.
▼
M18
Artikkel 293
1. Lisas 67 esitatud näidisele vastav luba antakse isikutele, kelle elu-
või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, kui järgmised tingimused on
täidetud:
a) kavandatud tegevus vastab ettenähtud eesmärgipärasele kasutusele ja
artikli 296 kohasele kauba edasitoimetamist käsitlevatele sätetele
ning toimingute nõuetekohane tegemine on tagatud;
b) taotleja esitab kõik toimingute nõuetekohaseks tegemiseks vajalikud
tagatised ja kohustub:
—kasutama kaupa täielikult või osaliselt ettenähtud eesmärgil või
seda edasi toimetama ja tõendama kauba kasutamist või edasitoi-metamist vastavalt kehtivatele sätetele,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —94
▼M18
—mitte võtma meetmeid, mis ei ole vastavuses ettenähtud eesmär-
gipärase kasutusega,
—teatama pädevatele tolliasutustele kõikidest teguritest, mis võivad
luba mõjutada;
c) tagatakse tõhus tollijärelevalve ja tolli rakendatav halduskord ei ole
asjaomaste majandushuvide suhtes ebaproportsionaalne;
d) peetakse ja säilitatakse asjakohast dokumentatsiooni;
e) esitatakse tagatis, kui toll peab seda vajalikuks.
2. Artikli 292 lõikes 3 nimetatud taotluse puhul antakse luba isikule,
kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, aktsepteerides
tollideklaratsiooni vastavalt lõikes 1 sätestatud tingimustele.
3. Luba sisaldab järgmisi punkte, kui sellist teavet ei loeta tarbetuks:
a) loa omaniku andmed;
b) vajaduse korral kaupade koondnomenklatuuri või TARICi kood,
kauba liik ja kirjeldus, eesmärgipärase kasutamise toimingud ning
tulemimäära käsitlevad sätted;
▼M21
c) identifitseerimise ja tollijärelevalve vahendid ja meetodid, sealhulgas
järgmised meetmed:
—koosladustamine, mille suhtes kohaldatakse mutatis mutandis
artikli 534 lõikeid 2 ja 3,
—kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 27 ja 29 kuuluvate
toodete kooshoid, mille suhtes eesmärgipärase kasutamise tõttukohaldatakse tollijärelevalvet, või selliste toodete kooshoid CN-koodi 2709 00 alla kuuluvate toornaftaõlidega;
▼
M18
d) ajavahemik, mille jooksul tuleb määrata kauba ettenähtud eesmärgi-
pärane kasutamine;
e) tolliasutused, kus kaup vabasse ringlusse deklareeritakse, ja asutused,
kes meetmete üle järelevalvet teostavad;
f) kohad, kus tuleb määrata kauba ettenähtud eesmärgipärane kasutus;
g) vajaduse korral esitatav tagatis;h) loa kehtivusaeg;
i) vajaduse korral võimalus kaupu edasi toimetada vastavalt artikli 296
lõikele 1;
j) vajaduse korral kaupade edasitoimetamise lihtsustatud kord vastavalt
artikli 296 lõike 2 teisele lõigule ja lõikele 3;
k) vajaduse korral vastavalt seadustiku artiklile 76 lubatud lihtsustatud
kord;
l) teabe edastamise vahendid.
▼
M21
Kui esimese lõigu punkti c teises taandes nimetatud kaup ei ole sama
kaheksakohalise CN-koodi, kaubandusliku kvaliteedi ning tehniliste ja
füüsiliste näitajatega, siis on kooshoid lubatav ainult juhul, kui kogukooshoitav kaup peab läbima ühe kaupade koondnomenklatuuri grupi27 lisamärkustes 4 ja 5 nimetatud töötlemisviisidest.
▼
M18
4. Luba hakkab kehtima selle väljaandmise päeval või mõnel loas
nimetatud hilisemal kuupäeval, ilma et see piiraks artikli 294 kohalda-
mist.
▼M21
Kehtivusaeg on maksimaalselt kolm aastat alates loa jõustumise kuupäe-vast, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
▼
M18
Artikkel 294
1. Toll võib välja anda tagasiulatuva loa.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —95
▼M18
Tagasiulatuv luba hakkab kehtima taotluse esitamise kuupäevast, ilma et
see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist.
2. Kui taotlus käsitleb loa uuendamist sama liiki toimingu ja kauba
jaoks, võib loa anda tagasiulatuvalt alates algse loa kehtivusaja lõppe-
mise kuupäevast.
3. Erandjuhtudel võib loa tagasiulatuvat jõudu pikendada, kuid mitte
kauemaks kui üks aasta enne taotluse esitamise kuupäeva, tingimusel et
selle järele on tõendatud majanduslik vajadus ja:
a) taotlus ei ole seotud pettuse ega ilmse hooletusega;
b) taotleja raamatupidamisarvestus tõendab, et kõik menetlusele esitatud
nõuded võib lugeda täidetuks ja, kui see on asjakohane, saab kaupakõnealuse ajavahemiku jooksul asendamise vältimiseks identifitsee-
rida, ning raamatupidamisarvestus võimaldab menetlust kontrollida;
c) kauba olukorra reguleerimiseks vajalikke formaalsusi on võimalik
täita, sealhulgas vajaduse korral deklaratsioon kehtetuks tunnistada.
Artikkel 295
Loa kehtivusaja lõpp ei mõjuta kaupa, mis oli kõnealuse loa alusel vabas
ringluses enne selle kehtivusaja lõppemist.
Artikkel 296
1. Kaupa võib samas loas määratud eri kohtade vahel toimetada ilma
tolliformaalsusteta.
2. Kui kaupa toimetatakse kahe eri liikmesriigis asuva loaomaniku
vahel ja asjaomased tolliasutused ei ole kokku leppinud lihtsustatudkorra suhtes vastavalt lõikele 3, kasutatakse lisas 63 esitatud kontrollek-semplari T5 järgmise korra kohaselt:
a) üleandja täidab kontrolleksemplari T5 kolmes eksemplaris (ühe origi-
naali ja kahe koopiana)►
M21 ◄;
b) kontrolleksemplar T5 sisaldab:
—lahtris A (”Lähtetolliasutus”) üleandja loas nimetatud pädeva
tolliasutuse aadressi,
—lahtris 2 üleandja nime või ärinime, täielikku aadressi ja tolliloa
numbrit,
—lahtris 8 ülevõtja nime või ärinime ja täielikku aadressi,
—lahtris”Oluline märge” ja lahtris B läbikriipsutatud teksti,
—lahtrites 31 ja 33 vastavalt kauba kirjeldust kauba edasitoimeta-
mise hetkel, sealhulgas kaubanimetuste arvu ja asjakohast CN-koodi,
—lahtris 38 kauba netomassi,
—lahtris 103 kauba kogust sõnadega,
—lahtris 104 märget lahtris ”Muud (täpsustada)” ja suurtähtedega
üht järgmistest märkustest:
—DESTINO ESPECIAL: MERCANCÍAS RESPECTO DE
LAS CUALES, LAS OBLIGACIONES SE CEDEN AL
CESIONARIO (REGLAMENTO (CEE) N
o2454/93, ARTÍ-
CULO 296)
—SÆRLIGT ANVENDELSESFORMÅL: VARER, FOR
HVILKE FORPLIGTELSERNE OVERDRAGES TIL
ERHVERVEREN (FORORDNING (EØF) Nr. 2454/93,ARTIKEL 296)
—BESONDERE VERWENDUNG: WAREN MIT DENEN
DIE PFLICHTEN AUF DEN ÜBERNEHMER ÜBER-TRAGEN WERDEN (ARTIKEL 296 DER VERORDNUNG(EWG) Nr. 2454/93)
—ΕΙΔΙΚΟΣ ΠΡΟΟΡΙΣΜΟΣ: ΕΜΠΟΡΕΓΜΑΤΑ ΓΙΑ ΤΑ
ΟΠΟΙΑ ΟΙ ΥΠΟΧΡΕΩΣΕΙΣ ΕΚΧΩΡΟΥΝΤΑΙ ΣΤΟΝΕΚΔΟΧΕΑ (ΑΡΘΡΟ 296 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΟΚ) αριθ.
2454/93)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —96
▼M18
—END-USE: GOODS FOR WHICH THE OBLIGATIONS
ARE TRANSFERRED TO THE TRANSFEREE (REGU-LATION (EEC) nr 2454/93, ARTICLE 296)
—DESTINATION PARTICULIÈRE: MARCHANDISES
POUR LESQUELLES LES OBLIGATIONS SONT TRANS-
FÉRÉES AU CESSIONNAIRE [RÈGLEMENT (CEE) N
o
2454/93, ARTICLE 296]
—DESTINAZIONE PARTICOLARE: MERCI PER LE QUALI
GLI OBBLIGHI SONO TRASFERITI AL CESSIONARIO(REGOLAMENTO (CEE) N. 2454/93, ARTICOLO 296)
—BIJZONDERE BESTEMMING: GOEDEREN WAARVOOR
DE VERPLICHTINGEN AAN DE OVERNEMERWORDEN OVERGEDRAGEN (VERORDENING (EEG)Nr. 2454/93, ARTIKEL 296)
—DESTINO ESPECIAL: MERCADORIAS RELATIVA-
MENTE ÀS QUAIS AS OBRIGAÇÕES SÃO TRANSFE-
RIDAS PARA O CESSIONÁRIO [REGULAMENTO (CEE)
N.
o2454/93, ARTIGO 296.o]
—TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS: TAVARAT, JOIHIN LIIT-
TYVÄT VELVOITTEET SIIRRETÄÄN SIIRRONSAA-JALLE (ASETUS (ETY) N:o 2454/93, 296 ARTIKLA)
—ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL: VAROR
FÖR VILKA SKYLDIGHETERNA ÖVERFÖRS TILL DENMOTTAGANDE PARTEN (ARTIKEL 296 I FÖRORD-NING (EEG) nr 2454/93)
▼
A2
—KONEČNÉ POUŽITÍ: ZBOŽÍ, U KTERÉHO PŘECHÁZEJÍ
POVINNOSTI NA PŘÍJEMCE (ČLÁNEK 296 NAŘÍZENÍ
(EHS)č. 2454/93)
—EESMÄRGIPÄRANE KASUTAMINE: KAUP, MILLE
KORRAL KOHUSTUSED LÄHEVAD ÜLE KAUBASAAJALE (MÄÄRUSE ((EMÜ) NR 2454/93 ARTIKKEL296)
—IZMANTOŠANAS MĒR-IS: PREČU SAŅĒMĒJS ATBIL-
DĪGS PAR PREČU IZMANTOŠANU (REGULA (EEK)NR.2454/93, 296.PANTS)
—GALUTINIS VARTOJIMAS: PREKĖS, SU KURIOMIS
SUSIJUSIOS PRIEVOLĖS PERDUOTOS JŲ PERĖMĖJUI
(REGLAMENTAS (EEB) NR. 2454/93, 296 STRAIPSNIS)
—MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉNŐ FELHASZ-
NÁLÁS: AZ ÁRUKKAL KAPCSOLATOS KÖTELEZETT-SÉGEK AZ ÁRUK ÁTVEVŐJÉRE SZÁLLTAK ÁT (A2454/93/EGK RENDELET 296. CIKKE)
—UŻU AĦĦARI: OĠĠETTI LI GĦALIHOM L-OBBLIGI
HUMA TRASFERITI LIL MIN ISIR IT-TRASFERIMENT
(REGOLAMENT (KEE) 2454/93, ARTIKOLU 296)
—PRZEZNACZENIE SZCZEGÓLNE: TOWARY, W ODNIE-
SIENIU DO KTÓRYCH ZOBOWIĄZANIA SĄ PRZENOS-
ZONE NA OSOBĘ PRZEJMUJĄCĄ (ROZPORZĄDZENIE
(EWG) NR 2454/93, ART. 296)
—POSEBEN NAMEN: BLAGO, ZA KATERO SE OBVEZ-
NOSTI PRENESEJO NA PREJEMNIKA (UREDBA (EGS)ŠT. 2454/93, ČLEN 296)
—KONEČNÉ POUŽITIE: TOV AR, S KTORÝM PRECHÁD-
ZAJÚ POVINNOSTI NA PRÍJEMCU (NARIADENIE
(EHS)Č. 2454/93,ČLÁNOK 296)
▼
M18
—lahtris 106:
▼M21
—kauba maksustamiselemendid, kui toll ei ole kõnealusest
nõudest loobunud;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —97
▼M18
—vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni registrinumbrit ja
kuupäeva ning selle tolliasutuse nime ja aadressi, kus dekla-ratsioon esitati;
c) üleandja saadab ülevõtjale kogu kontrolleksemplaride T5 komplekti;
d) ülevõtja lisab kontrolleksemplaride T5 komplektile äridokumendi
originaali, millel on näidatud kauba saamise kuupäev, ja esitab kõikdokumendid oma loas määratud tolliasutusele. Ta teatab kõnealuseletolliasutusele viivitamata kauba ülejäägist, puudujäägist, asendami-sest või muust eeskirjade eiramisest;
e) ülevõtja loas täpsustatud tolliasutus täidab pärast vastavate äridoku-
mentide kontrollimist kontrolleksemplari T5 originaalis lahtri J, seal-hulgas kuupäeva, mil ülevõtja kauba sai, märgib originaaleksemplarilahtrisse J ning kahe koopia lahtrisse E kuupäeva ja paneb neilepitseri. Tolliasutus säilitab teise koopia oma dokumentides ja tagastab
ülevõtjale originaali ja esimese koopia;
f) ülevõtja säilitab esimese kontrolleksemplari T5 koopia oma raamatu-
pidamises ja saadab originaali üleandjale;
g) üleandja säilitab originaali oma raamatupidamises.
Asjaomased tolliasutused võivad kokku leppida lihtsustatud korra suhtes
vastavalt kontrolleksemplari T5 kasutamist käsitlevatele sätetele.
3. Kui asjaomased tolliasutused leiavad, et toimingute nõuetekohane
tegemine on tagatud, võivad nad nõustuda, et kahes eri liikmesriigisasuvate loaomanike vahel võib kaupa edasi toimetada ilma kontrollek-
semplari T5 kasutamata.
4. Kui kaupa toimetatakse kahe samas liikmesriigis asuva loaomaniku
vahel, kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.
5. Kauba vastuvõtmisel võtab ülevõtja endale üleantud kauba suhtes
käesolevas peatükis sätestatud kohustused.
6. Üleandja vabastatakse oma kohustustest, kui on täidetud järgmised
tingimused:
—ülevõtja on kauba kätte saanud ja talle on teatatud, et selle kauba
suhtes, mille osas kohustused üle antakse, kohaldatakse eesmärgipä-
rase kasutamise tollijärelevalvet;
—ülevõtja tolliasutus on tollikontrolli üle võtnud; kui toll ei ole ette
näinud teisiti, toimub see siis, kui ülevõtja on kauba oma raamatupi-damisarvestusse kandnud.
Artikkel 297
1. Nende materjalide puhul, mida rahvusvahelise õhutranspordiga
tegelevad lennuettevõtjad veavad vahetuskokkulepete alusel või oma
vajaduste jaoks õhusõidukite hoolduseks või remondiks, võib kontrol-
leksemplari T5 asemel kasutada lennuveokirja või samaväärset doku-menti.
2. Lennuveokiri või samaväärne dokument peab sisaldama vähemalt
järgmisi andmeid:
a) saatva lennuettevõtja nimi;
b) lähtelennujaama nimi;
c) vastuvõtva lennuettevõtja nimi;
d) sihtlennujaama nimi;
e) materjalide kirjeldus;
f) kaubanimetuste arv.
Esimeses lõigus osutatud andmeid võib esitada ka koodina või lisatud
dokumendi viitena.
3. Lennuveokirja või samaväärse dokumendi esiküljel peab suurtähte-
dega olema üks järgmistest märkustest:
—DESTINO ESPECIAL
—SÆRLIGT ANVENDELSESFORMÅL1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —98
▼M18
—BESONDERE VERWENDUNG
—ΕΙΔΙΚΟΣ ΠΡΟΟΡΙΣΜΟΣ
—END-USE
—DESTINATION PARTICULIÈRE
—DESTINAZIONE PARTICOLARE
—BIJZONDERE BESTEMMING
—DESTINO ESPECIAL
—TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS
—ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL
▼A2
—KONEČNÉ POUŽITÍ
—EESMÄRGIPÄRANE KASUTAMINE
—IZMANTOŠANAS MĒRĶIS
—GALUTINIS VARTOJIMAS
—MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁS
—UŻU AĦĦARI
—PRZEZNACZENIE SZCZEGÓLNE
—POSEBEN NAMEN
—KONEČNÉ POUŽITIE
▼M18
4. Saatev lennuettevõtja säilitab lennuveokirja või samaväärse doku-
mendi eksemplari oma raamatupidamisarvestuses ja hoiab lähteliikmes-
riigi tolli poolt ettenähtud viisil pädevale tolliasutusele kättesaadavanateise eksemplari.
Vastuvõttev lennuettevõtja säilitab lennuveokirja või samaväärse doku-
mendi eksemplari oma raamatupidamisarvestuses ja teeb teise eksem-plari lähteliikmesriigi tolli poolt ettenähtud viisil pädevale tolliasutusele
kättesaadavaks.
5. Materjalid puutumatul kujul ja lennuveokirja või samaväärse doku-
mendi eksemplarid antakse vastuvõtvale lennuettevõtjale üle kohtades,mille on kindlaks määranud lennuettevõtja asukoha liikmesriigi toll.Vastuvõttev lennuettevõtja kannab materjalid oma raamatupidamisarves-tusse.
6. Lõigetest 1–5 tulenevad kohustused lähevad saatvalt lennuettevõt-
jalt üle vastuvõtvale lennuettevõtjale hetkel, mil materjalid esialgselkujul ja lennuveokirja või samaväärse dokumendi eksemplarid antakseüle vastuvõtvale ettevõtjale.
Artikkel 298
1. Toll võib kauba ekspordi või hävitamise heaks kiita, kui tema
sätestatud tingimustest ei tulene teisiti.
2. Põllumajandustoodete eksportimisel peab ühtse haldusdokumendi
või mõne muu kasutatud dokumendi lahtris 44 olema suurtähtedega üksjärgmistest märkustest:
—ARTÍCULO 298, REGLAMENTO (CEE) N
o2454/93, DESTINO
ESPECIAL: MERCANCÍAS DESTINADAS A LA EXPORTA-
CIÓN—NO SE APLICAN RESTITUCIONES AGRÍCOLAS
—ART. 298 I FORORDNING (EØF) Nr. 2454/93 SÆRLIGT
ANVENDELSESFORMÅL: VARER BESTEMT TIL UDFØRSEL
—INGEN RESTITUTION
—ARTIKEL 298 DER VERORDNUNG (EWG) Nr. 2454/93 BESON-
DERE VERWENDUNG: ZUR AUSFUHR VORGESEHENEWAREN —ANWENDUNG DER LANDWIRTSCHAFTLICHEN
AUSFUHRERSTATTUNGEN AUSGESCHLOSSEN
—ΑΡΘΡΟ 298ΤΟΥ ΚΑΝ. (CEE) αριθ. 2454/93 ΕΙΔΙΚΟΣ ΠΡΟΟ-
ΡΙΣΜΟΣ: ΕΜΠΟΡΕΓΜΑΤΑ ΠΡΟΟΡΙZOMENA ΓΙΑ ΕΞΑΓΩΓΗ —
ΑΠΟΚΛΕΙΟΝΤΑ OIΓΕΩΡΓΙΚΕΣ ΕΠΙΣΤΡΟΦΕΣ1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —99
▼M18
—ARTICLE 298 REGULATION (EEC) nr 2454/93 END-USE:
GOODS DESTINED FOR EXPORTATION —AGRICULTURAL
REFUNDS NOT APPLICABLE
—ARTICLE 298, RÈGLEMENT (CEE) No2454/93 DESTINATION
PARTICULIÈRE: MARCHANDISES PRÉVUES POUR
L'EXPORTATION — APPLICATION DES RESTITUTIONS
AGRICOLES EXCLUE
—ARTICOLO 298 (CEE) No2454/93 DESTINAZIONE PARTICO-
LARE: MERCI PREVISTE PER L'ESPORTAZIONE —APPLICA-
ZIONE DELLE RESTITUZIONI AGRICOLE ESCLUSA
—ARTIKEL 298, VERORDENING (EEG) Nr. 2454/93 BIJZON-
DERE BESTEMMING: VOOR UITVOER BESTEMDE
GOEDEREN — LANDBOUWRESTITUTIES NIET VAN
TOEPASSING
—ARTIGO 298.oREG. (CEE) N.o2454/93 DESTINO ESPECIAL:
MERCADORIAS DESTINADAS À EXPORTAÇÃO —APLI-
CAÇÃO DE RESTITUIÇÕES AGRÍCOLAS EXCLUÍDA
—298 ART., AS. 2454/93 TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS: VIETÄ-
VIKSI TARKOITETTUJA TAVAROITA —MAATALOUSTUKEA
EI SOVELLETA
—ARTIKEL 298 I FÖRORDNING (EEG) nr 2454/93 AVSEENDE
ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL: VARORAVSEDDA FÖR EXPORT —JORDBRUKSBIDRAG EJ TILLÄM-
PLIGA
▼
A2
—ČLÁNEK 298 NAŘÍZENÍ (EHS) č. 2454/93 KONEČNÉ POUŽITÍ:
ZBOŽÍ URČENO K VÝVOZU - ZEMĚDĚLSKÉ NÁHRADY
NELZE UPLATNIT
—MÄÄRUSE (EMÜ) NR 2454/93 ARTIKKEL 298 ”EESMÄRGIPÄ-
RANE KASUTAMINE”: KAUBALE, MIS LÄHEB EKSPORDIKS,PÕLLUMAJANDUSTOETUSI EI RAKENDATA
—REGULAS (EEK) NR.2454/93, 298.PANTS: IZMANTOŠANAS
MĒR-IS: PRECES PAREDZĒTAS IZVEŠANAI - LAUKSAIMNIE-
CĪBAS KOMPENSĀCIJU NEPIEMĒRO
—REGLAMENTAS (EEB) NR. 2454/93, 298 STRAIPSNIS, GALU-
TINIS VARTOJIMAS: EKSPORTUOJAMOS PREKĖS - ŽEMĖS
ŪKIO GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS NETAIKOMOS
—MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁS A
2454/93/EGK RENDELET 298. CIKKE SZERINT: KIVITELI
RENDELTETÉSŰ ÁRUK - MEZŐGAZDASÁGI VISSZATÉRÍTÉS
NEM ALKALMAZHATÓ
—ARTIKOLU 298 REGOLAMENT (KEE) 2454/93 UŻU AĦĦARI:
OĠĠETTI DESTINATI GĦALL-ESPORTAZZJONI RIFUŻJONI-JIET AGRIKOLI MHUX APPLIKABBLI
—ARTYKUŁ 298 ROZPORZĄDZENIA (EWG) NR 2454/93 PRZEZ-
NACZENIE SZCZEGÓLNE: TOWARY PRZEZNACZONE DO
WYWOZU - NIE STOSUJE SIĘ DOPŁAT ROLNYCH
—ČLEN 298 UREDBE (EGS) ŠT. 2454/93 POSEBEN NAMEN:
BLAGO DEKLARIRANO ZA IZVOZ - UPORABA KMETIJSKIHIZVOZNIH NADOMESTIL IZKLJUČENA
—ČLÁNOK 298 NARIADENIA (EHS) Č. 2454/93 KONEČNÉ
POUŽITIE: TOVAR URČENÝ NA VÝVOZ - POĽNOHOSPO-DÁRSKE NÁHRADY NEMOŽNO UPLATNIŤ
▼
M18
3. Kauba eksportimisel loetakse see ühenduseväliseks kaubaks alatesekspordideklaratsiooni vastuvõtmisest.
4. Hävitamise puhul kohaldatakse seadustiku artikli 182 lõiget 5.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —100
▼M18
Artikkel 299
Kui toll nõustub, et kauba kasutamine muul kui loas ettenähtud viisil on
õigustatud, toob selline kasutamine, välja arvatud eksport või hävita-
mine, kaasa tollivõla tekkimise. Seadustiku artikli 208 sätteid kohalda-
takse mutatis mutandis.
Artikkel 300
1. Artikli 291 lõikes 1 nimetatud kaup jääb tollijärelevalve alla ja
sellelt tuleb tasuda imporditollimaksu, kuni:
a) kaubale määratakse ettenähtud eesmärgipärane kasutus;
b) kaup eksporditakse, hävitatakse või seda kasutatakse muul viisil
vastavalt artiklitele 298 ja 299.
Kui kaup sobib korduvkasutuseks ja toll peab seda kuritarvituste välti-
miseks asjakohaseks, kohaldatakse tollijärelevalvet kuni kahe aastajooksul alates selle esimesest eesmärgipärase kasutuse määramisest.
2. Kauba tootmisest ja töötlemisest tulenevaid jäätmeid ja jääke ning
loomulikku kadu käsitatakse kaubana, millele on määratud ettenähtudeesmärgipärane kasutus.
3. Kauba hävitamisest tulenevate jäätmete või jääkide puhul lõpeb
tollijärelevalve, kui neile määratakse lubatud tollikäitlusviis.
▼
M12
3. PEATÜKK
Tariifikvootide haldamine
1. jagu
Tollideklaratsioonide vastuvõtukuupäeva alusel kasutatavate tariifikvootide
korraldus
Artikkel 308a
1. Kui tariifikvoodid avatakse ühenduse õigusaktiga ja kui ei ole
sätestatud teisiti, korraldatakse neid vabasse ringlusse lubamise deklarat-
sioonide aktsepteerimise kuupäevade järjekorra alusel.
2. Kui aktsepteeritakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, mis
sisaldab deklarandi kehtiva taotluse tariifikvoodi kohaldamiseks, taotleb
asjaomane liikmesriik komisjoni kaudu sellest tariifikvoodist oma vaja-
dustele vastava koguse eraldamist.
3. Liikmesriigid ei taotle eraldist kvoodist enne, kui artikli 256 lõige-
tega 2 ja 3 ette nähtud tingimused on täidetud.
4. Lõike 8 kohaselt teeb komisjon eraldise asjakohase vabasse ring-
lusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeva alusel, kui asja-kohase tariifikvoodi maht seda võimaldab. Järjekord koostatakse vastu-võtmise kuupäevade alusel.
5. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõik kehtivad
eraldustaotlused. Need teatised sisaldavad lõikes 4 nimetatud kuupäevaja täpse koguse, mida asjakohases tollideklaratsioonis taotletakse.
6. Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel kinnitab komisjon järjekorranumbrid,
kui tariifikvooti avava ühenduse õigusaktiga pole neid ette nähtud.
7. Kui kogused, millele tariifikvoodist eraldist taotletakse, ületavad
olemasoleva kvoodimahu, tehakse eraldised taotletud koguste suhtesproportsionaalselt.
8. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse tolli poolt 1., 2. või 3.
jaanuaril aktsepteeritud deklaratsiooni 3. jaanuaril aktsepteerituks. Kuiüks nimetatud kuupäevadest on laupäev või pühapäev, loetakse deklarat-sioon aktsepteerituks 4. jaanuaril.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —101
▼M12
9. Kui avatakse uus tariifikvoot, ei tee komisjon eraldist enne 11.
tööpäeva, mis järgneb tariifikvoodi kehtestanud õigusakti avaldamisekuupäevale.
10. Liikmesriigid tagastavad komisjonile viivitamata kasutamata eral-
diste koguse. Kui eksliku eraldise tagajärjel tekkinud 10 eküü suurune
või väiksem tollivõlg avastatakse pärast esimest kuud, mis järgneb
asjaomase tariifikvoodi kehtivusaja lõppemisele, ei pea liikmesriigidkogust tagastama.
11. Kui toll tunnistab kehtetuks kauba vabasse ringlusse lubamise
deklaratsiooni, mille puhul taotletakse tariifikvoodi kohaldamist, tühista-
takse kogu taotlus selle kauba suhtes. Asjaomased liikmesriigid taga-
stavad komisjonile viivitamata kõik selle kauba suhtes tariifikvoodisttehtud eraldised.
12. Komisjon ja teised liikmesriigid käsitavad liikmesriikide taotletud
eraldiste üksikasju konfidentsiaalsetena.
Artikkel 308b
1. Komisjon eraldab kvoodid igal tööpäeval, välja arvatud:
—ühenduse Brüsselis asuvate institutsioonide puhkepäevadel või
—erandkorras muudel päevadel, tingimusel et liikmesriikide pädevatele
ametiasutustele on sellest eelnevalt teatatud.
2. Kui artikli 308a lõikest 8 ei tulene teisiti, võetakse eraldiste tege-
misel arvesse vastamata taotlusi, mis on seotud eelneva kahe päevajooksul aktsepteeritud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonideganing millest on komisjonile teatatud.
▼
M22
Artikkel 308c
1. Tariifikvooti loetakse kriitiliseks niipea, kui 75 % algsest mahust
on ära kasutatud, või kui seda loetakse kriitiliseks pädevate asutusteotsuse põhjal.
2. Erandina lõikest 1 loetakse tariifikvooti kriitiliseks alates selle
avanemisest järgmistel juhtudel:
a) see avatakse vähemaks kui kolmeks kuuks;
b) tariifikvoote, mis hõlmavad sama ulatuse ja päritoluga kaupu ning on
samaväärse kvoodi kehtivusajaga kui kõnealune tariifikvoot (sama-väärseid tariifikvoote), pole kahe eelmise aasta jooksul avatud;
c) kahe eelmise aasta jooksul avatud samaväärne tariifikvoot ammendati
kvoodi kehtivusaja kolmanda kuu viimasel päeval või enne seda või
kvoodi algne maht oli suurem kui kõnealusel kvoodil.
3. Tariifikvooti, mille ainus eesmärk on WTO eeskirjade kohase
kaitse- või survemeetme kohaldamine, loetakse kriitiliseks niipea, kui75 % algsest mahust on kasutatud, olenemata sellest, kas samaväärseidtariifikvoote on kahe eelmise aasta jooksul avatud või mitte.
▼
M12
2. jagu
▼M24
Kaupade järelevalve
▼M12
Artikkel 308d
▼M24
1. Kui tuleb teostada ühenduse järelevalvet, esitavad liikmesriigid
komisjonile vähemalt kord kuus järelevalvearuandeid, mis sisaldavadvabasse ringlusse lastud või eksporditud toodete koguste üksikasju.Impordi osas ja komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid andmedainult tariifse sooduskorra alusel imporditud toodete kohta.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —102
▼M24
2. Liikmesriikide järelevalvearuanded peavad vastavalt olukorrale
asjaomase ajavahemiku esimesest päevast alates sisaldama teavetvabasse ringlusse lastud või imporditud üldkoguste kohta.
▼
M12
3. Liikmesriigid edastavad oma igakuise järelevalvearuande komisjo-nile hiljemalt käsitletavale ajavahemikule järgneva kuu 15. päeval.
4. Liikmesriikide edastatud teavet käsitatakse konfidentsiaalsena.
▼
B
II JAOTIS
▼M19
KAUBA TOLLISTAATUS JA TRANSIIT
▼B
3. PEATÜKK
▼M13
Kauba tollistaatus
▼M7
1. jagu
Üldsätted
▼M13
Artikkel 313
1. Kui seadustiku artiklist 180 ja lõikes 2 loetletud eranditest ei tulene
teisiti, käsitletakse ühenduse tolliterritooriumil asuvat kaupa ühendusekaubana, kui ei ole kindlaks tehtud, et sellel ei ole ühenduse staatust.
2. Kui artiklite 314–323 kohaselt ei ole määratud kauba ühenduse
staatust, ei käsitleta ühenduse kaubana kaupa:
▼
M19
a) mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile vastavalt seadustiku arti-
klile 37.
Vastavalt seadustiku artikli 38 lõikele 5 käsitletakse ühenduse tolliter-
ritooriumile toodud kaupa siiski ühenduse kaubana, kui ei ole kind-
laks tehtud, et sellel ei ole ühenduse staatust:
—kui kaup on maha laaditud või ümber laaditud ühenduse lennu-
jaamas selle saatmiseks teise ühenduse tolliterritooriumil asuvasselennujaama liikmesriigis väljaantud ühtse veodokumendi alusel,kui vedu toimub õhuteed pidi või
—kui kaupa veetakse ühenduse tolliterritooriumil asuvate sadamate
vahel vastavalt artiklitele 313a ja 313b loa saanud laevaliinidega,
kui vedu toimub meritsi,
▼
M20
b) mis on ajutiselt ladustatud või mis asub artiklis 799 nimetatud I kont-
rollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos,
c) mille suhtes kohaldatakse peatamismenetlust või mis asub artiklis 799
nimetatud II kontrollitüübile vastavas vabatsoonis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —103
▼M19
▼M13
▼M13
Artikkel 313a
▼M20
1. Laevaliin on regulaarne, kui kaupa veetakse laevadega, missõidavad ainult ühenduse tolliterritooriumil asuvate sadamate vahel ja
mille lähte- või sihtpunktiks või külastatavaks sadamaks ei või olla
ükski punkt ühenduse tolliterritooriumil või seal asuva sadama arti-klis 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis.
▼
M13
2. Toll võib nõuda tõendit selle kohta, et loa saanud laevaliine käsit-
levaid sätteid järgitakse.
Kui toll teeb kindlaks, et loa saanud laevaliine käsitlevaid sätteid ei ole
järgitud, teatavad nad sellest viivitamata asjaomasele tollile.
Artikkel 313b
▼M19
1. Kui liinilaevandusega tegelev laevaühing esitab taotluse, võib selleliikmesriigi toll, mille territooriumil ühing on asutatud, teiste asjaomasteliikmesriikide nõusolekul lubada laevaliini avamist.
2. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:
a) asjaomased sadamad;
b) laevaliinil sõitvate laevade nimed ja
c) tolli nõutav täiendav teave, eriti laevaliini sõiduplaan.
▼
M13
3. Luba antakse ainult nendele laevaühingutele, kes:
▼M19
a) asuvad ühenduses ja kelle raamatupidamine on pädevale tollile kätte-
saadav;
b) ei ole toime pannud olulisi ega pidevaid rikkumisi seoses liinilaevade
tegevusega;
▼M13
c) suudavad tollile tõendada, et nad hoiavad laevaliini käigus nii, nagu
see on määratletud artikli 313a lõikes 1; ja
d) kohustuvad:
▼M20
—marsruutide puhul, mille jaoks luba taotletakse, mitte külastama
kolmanda riigi sadamaid ega sisenema ühenduse tolliterritoo-riumil asuvate sadamate artiklis 799 nimetatud kontrollitüübile
vastavatesse vabatsoonidesse ning avamerel mitte teostama
ümberlaadimisi, ja
▼
M13
—loa saamise tõendit hoidma laeva pardal ja esitama nõudmise
korral pädevale tollile.
4. Loa taotluse saanud liikmesriigi toll (luba väljaandvad asutused)
teatab sellest teiste liikmesriikide tollidele, kelle territooriumil asuvadsadamad, mida laevaliinide laevad kavatsevad külastada (vastavadametiasutused).
Vastavad ametiasutused teatavad taotluse saamisest.
Vastavad ametiasutused teatavad 60 päeva jooksul alates sellise teate
saamisest oma nõusolekust või keeldumisest. Taotlusest keeldumisekorral esitab liikmesriik selle põhjused. Kui luba väljaandev asutusvastust ei saa, annab ta välja loa, mida asjaomased liikmesriigid aktsep-teerivad.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —104
▼M13
Luba väljaandvad asutused annavad välja lisas 42 A esitatud näidisele
vastava loa vastavalt vajadusele kas ühes või mitmes eksemplaris jateatavad sellest teiste asjaomaste liikmesriikide vastavatele asutustele.Igal loal on seerianumber, mille abil saab seda identifitseerida. Igal loaeksemplaril on sama number.
5. Kui laevaliinile on luba antud, peab asjaomane laevaühing seda
kasutama. Laevühing teatab luba väljaandvatele asutustele lubatud laeva-
liini sulgemisest või sellega seotud muutustest.
6. Kui luba võetakse tagasi või laevaliin lõpetab tegevuse, teatavad
luba väljaandvad asutused sellest asjaomaste liikmesriikide vastavateleametiasutustele. Samuti teatavad luba väljaandvad asutused vastavateleametiasutustele laevaliinidel toimunud muudatus-test►
M19 ◄.► M19 Kui lõike 2 punktis a nõutud
andmed muutuvad, kohaldatakse lõikes 4 sätestatud korda. ◄
▼M20
7. Kui artikli 313a lõikes 1 nimetatud tüüpi laev on sunnitud temast
sõltumatute asjaolude tõttu kaupa ümber laadima merel või jääma ajuti-selt ankrusse kolmanda riigi sadamas või ühenduse tolliterritooriumilasuva sadama artikli 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavas vabat-soonis, teatab laevaühing sellest viivitamata nende sadamate tollile, midalaev kavatseb külastada.
▼
M13
Artikkel 314
1. Kui kaupa ei käsitleta ühenduse kaubana artikli 313 tähenduses,
võib selle ühenduse staatuse ►M19 artikli 314c lõike 1 kohaselt ◄
kinnitada siis, kui:
a) kaup on toodud mõnest teisest liikmesriigist ilma kolmanda riigi
territooriumi läbimata;
b) kaup on toodud mõnest teisest liikmesriigist kolmanda riigi territoo-
riumi kaudu liikmesriigis väljaantud ühtse veodokumendi alusel;
c) kaup on kolmandas riigis ümber laaditud mõnele muule transpordiva-
hendile kui see, millele see algselt laaditi, ja välja on antud uus
veodokument, tingimusel et uue dokumendiga kaasneb lähteliikmes-
riigist sihtliikmesriiki toimuvat vedu hõlmava originaaldokumendikoopia. Kooskõlas liikmesriikide vahelise halduskoostöö nõuetegaviib sihttolliasutus läbi tollivormistusjärgse kontrolli, et kindlaks tehaoriginaalveodokumendi koopial märgitud teabe õigsus.
▼
M19
▼M13
3.►M19 Artikli 314c lõikes 1 kohaselt ◄nimetatud dokumente
või eeskirju ei kasutata kauba suhtes, mille puhul ekspordiformaalsusedon täidetud või mis on suunatud seestöötlemise protseduurile (tagasi-maksesüsteemi vormis).
▼
M19
Artikkel 314a
Liikmesriikide tolliametid abistavad üksteist, et kontrollida dokumentide
ehtsust ja õigsust ning käesoleva jaotise sätete kohaselt kauba ühendusestaatuse tõendamiseks kasutatavate protseduuride nõuetekohast kohalda-mist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —105
▼M19
2. jagu
Ühenduse staatuse tõendamine
Artikkel 314b
Käesolevas jaos on ”pädev asutus” tolliasutus, kes vastutab kauba ühen-
duse staatuse tõendamise eest.
Artikkel 314c
1. Ilma et see piiraks ettenähtud sätete kohaldamist kauba suhtes,
mille suhtes rakendatakse ühenduse sisetransiidiprotseduuri, võib kauba
ühenduse staatust tõendada üksnes ühel järgneval viisil:
a) ühega artiklites 315–317b ettenähtud dokumentidest;
b) vastavalt artiklites 319-323 sätestatud eeskirjadele;
c) komisjoni määruses (EMÜ) nr 2719/92 (1) nimetatud saatedokumen-
diga;
d) artiklis 325 ettenähtud dokumendiga;
e) artikli 462a lõikes 2 ettenähtud etiketiga;
f)►M21 Artikkel 812 ◄ettenähtud dokumendiga, mis tõendab kauba
ühenduse staatust; või
g) artiklis 843 kirjeldatud kontrolleksemplariga T5.
2. Kui lõikes 1 nimetatud dokumente või eeskirju kasutatakse ühen-
duse kauba puhul, mille pakendil ei ole ühenduse staatust, tehakse ühen-
duse staatust tõendavale dokumendile üks järgmistest märkustest:
—envases N
—N-emballager
—N-Umschließungen
—Συσκευασία Ν
—N packaging
—emballages N
—imballaggi N
—N-verpakkingen
—embalagens N
—N-pakkaus
—N förpackning
▼A2
—obal N
—N-pakendamine
—N iepakojums
—N pakuotė
—N csomagolás
—ippakkjar N
—opakowania N
—N embalaža
—N - obal
▼M19
3. Kui dokumentide väljaandmise tingimused on täidetud, võib arti-klites 315-323 nimetatud dokumente välja anda tagasiulatuvalt. Sel juhultuleb nendesse teha punasega üks järgmistest märkustest:
—Expedido a posteriori,
—Udstedt efterfoelgende,
—Nachträglich ausgestellt,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —106
(1) EÜT L 276, 19.9.1992, lk 1.
▼M19
—Εκδοθέν εκ των υστέρων,
—Issued retroactively,
—Délivré a posteriori,
—Rilasciato a posteriori,
—Achteraf afgegeven,
—Emitido a posteriori,
—Annettu jälkikäteen,
—Utfärdat i efterhand,
▼A2
—Vystaveno dodatečně,
—Välja antud tagasiulatuvalt,
—Izsniegts retrospektīvi,
—Retrospektyvusis išdavimas,
—Kiadva visszamenőleges hatállyal,
—Maħruġ retrospettivament,
—Wystawione retrospektywnie,
—Izdano naknadno,
▼M26
—Vyhotovené dodatočne.
▼M19
1. alajagu
DOKUMENT T2L
Artikkel 315
1. Kauba ühenduse staatus tõendatakse dokumendi T2L esitamisega.
See dokument koostatakse lõigete 3-5 kohaselt.
2. Kauba ühenduse staatus, mis on saadetud ühenduse tolliterritoo-
riumi osasse või osast, kus direktiivi 77/388/EMÜ ei kohaldata, tõenda-
takse dokumendi T2LF esitamisega.
Käesoleva artikli lõikeid 3-5 ja artikleid 316–324f kohaldatakse doku-
mendi T2LF suhtes mutatis mutandis.
3. Dokument T2L antakse välja vormil, mis vastab lisas 31 ja 32
esitatud näidise eksemplarile 4 või 4/5.
Vajaduse korral võib kõnesolevat vormi täiendada ühe või mitme lisale-
hega, mis vastavad lisas 33 ja 34 esitatud näidise eksemplarile 4 või 4/5.
Kui liikmesriigid ei luba lisalehti kasutada deklaratsioonide esitamisel
automaatse andmetöötlussüsteemi abil, lisatakse kõnealusele vormile üks
või mitu lisa 31 ja 32 näidise eksemplarile 4 või 4/5 vastavat vormi.
4. Asjaomane isik märgib vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise
”T2L” ja iga kasutatud lisalehe lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise
”T2Lbis”.
5. Lisalehtede asemel võib dokumendi T2L kirjeldava osana kasutada
lisas 45 esitatud näidisel põhinevaid ja lisas 44a esitatud juhiste järgi
täidetud lastinimekirju.
Artikkel 315a
Toll võib lubada artiklis 373 esitatud nõudeid täitval isikul kasutada
lastinimekirjadena selliseid nimekirju, mis ei vasta kõigile lisades 44a ja45 esitatud nõuetele.
Artikli 385 lõike 1 teist lõiku ning lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis
mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —107
▼M19
Artikkel 316
1. Dokument T2L koostatakse ühes eksemplaris, kui artiklist 324f ei
tulene teisiti.
2. Dokumendile T2L ja vajaduse korral ka kõikidele kasutatud lisa-
lehtedele ja lastinimekirjadele annab asjaomase isiku taotluse korralpädev asutus kinnituse. Kinnitusmärge sisaldab järgmist teavet, misvõimaluse korral kantakse nimetatud dokumendi lahtrisse C ”Lähtetolli-
asutus”:
a) dokumendi T2L puhul pädeva asutuse nimi ja pitser, selle asutuse
ametniku allkiri, kinnituskuupäev ning registreerimisnumber võilähetusdeklaratsiooni number, kui sellist deklaratsiooni nõutakse;
b) lisalehtede või lastinimekirjade puhul dokumendil T2L olev number,
mis kantakse pitsatiga, millel on pädeva asutuse nimi, või käsitsi; kuisee kantakse sisse käsitsi, tuleb sellele lisada nimetatud asutuseametlik pitser.
Dokumendid tagastatakse asjaomasele isikule.
▼
M19
2. alajagu
Äridokumendid
▼B
Artikkel 317
▼M13
1. Kauba ühenduse staatus tõendatakse allpool esitatud tingimustekohaselt kaubaga seonduva kaubaarve või veodokumendi esitamisega.
▼
M19
2. Lõikes 1 osutatud kaubaarve või veodokument peab sisaldamavähemalt kaubasaatja täieliku nime ja aadressi või asjaomase isiku oma,kui kõnealune isik ei ole kaubasaatja, samuti pakkeüksuste arvu, tüübi,
markeeringu ja viitenumbrid, kauba kirjelduse, brutomassi kilogram-
mides ja vajadusel ka konteinerite numbrid.
Asjaomane isik märgib kõnealusesse dokumenti selgelt tähise ”T2L” ja
selle kõrvale oma käsitsi kirjutatud allkirja.
3. Asjaomase isiku poolt nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud
kaubaarvele või veodokumendile annab tema taotluse korral pädevasutus kinnituse. Kinnitusmärge sisaldab pädeva asutuse nime ja pitserit,
selle asutuse ametniku allkirja, kinnituskuupäeva ning registreerimis-
numbrit või lähetusdeklaratsiooni numbrit, kui sellist deklaratsiooninõutakse.
4. Kui käesoleva artikli lõike 2 või artikli 224 kohaselt koostatud ja
allkirjastatud kaubaarve või veodokumendiga hõlmatud ühenduse kauba
koguväärtus on alla 10 000 euro, ei pea asjaomane isik kõnesolevatdokumenti pädevale asutusele kinnitamiseks esitama.
Sel juhul sisaldab kaubaarve või veodokument lisaks lõikes 2 sätestatud
teabele ka andmeid pädeva asutuse kohta.
▼
B
5. Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult siis, kui kaubaarve võiveodokument on seotud ainult ühenduse kaubaga.
▼
M13
Artikkel 317a
1. Kauba ühenduse staatust tõendatakse allpool esitatud tingimuste
kohaselt laevaühingu kauba kohta käiva manifesti esitamisega.
2. Manifest sisaldab vähemalt järgmist teavet:
a) laevaühingu nimi ja täielik aadress;
b) laeva nimi;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —108
▼M13
c) laadimise koht ja kuupäev;
d) mahalaadimise koht.
Lisaks sisaldab manifest iga saadetise kohta järgmist teavet:
a) viide konossemendile või muule äridokumendile;
b) pakendite number, kirjeldus, tähised ja viitenumbrid;
▼M19
c) kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identi-
fitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid;
▼M13
d) brutomass kilogrammides;
e) vajaduse korral konteineri identifitseerimisnumbrid; ja
▼M19
f) järgmised tähised kauba staatuse kohta:
—täht”C” (vastab tähisele ”T2L”) kauba puhul, mille ühenduse
staatust saab tõendada,
—täht”F”(vastab tähisele ”T2LF”) kauba puhul, mille ühenduse
staatust saab tõendada ja mis on saadetud ühenduse tolliterritoo-
riumi osasse või osast, kus direktiivi 77/388/EMÜ ei kohaldata,
—täht”N”muu kauba puhul.
3. Laevaühingu poolt nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud mani-
festile annab tema taotluse korral pädev asutus kinnituse. Kinnitusmärge
sisaldab pädeva asutuse nime ja pitserit, selle asutuse ametniku allkirja
ja kinnituskuupäeva.
Artikkel 317b
Kui kasutatakse ►M21 artiklites 445 ja 448 ◄ettenähtud ühenduse
lihtsustatud transiidiprotseduure, tõendatakse kauba ühenduse staatust
tähega ”C”(vastab tähisele ”T2L”), mis märgitakse manifesti vastavate
kaubanimetuste juurde.
▼M19
▼M19
3. alajagu
Muu tõendamine teatavate vedude puhul.
▼B
Artikkel 319
1. Kui kaupa veetakse TIR- või ATA-märkmike alusel, võib dekla-
rant, selleks et tõendada kauba ühendusestaatust►
M19 ◄, märkida enne kasutatud märkmiku
esitamist lähtetolliasutuses kinnitamiseks selle kõigil asjakohastellehtedel kauba kirjelduse jaoks ettenähtud lahtrisse selgesti loetavalt
tähise”T2L” ja oma allkirja. Kõikide kõnesoleva märkega lehtede puhul
kinnitatakse tähis ”T2L” lähtetolliasutuse pitseri ja pädeva ametniku
allkirjaga.
2. Kui TIR- või ATA-märkmik hõlmab nii ühenduse kui ka ühendu-
sevälist kaupa, märgitakse kõnealused kaks liiki eraldi ja märge ”T2L”
kirjutatakse sel viisil, et see selgelt seonduks ainult ühenduse kaubaga.
Artikkel 320
Kui on vaja määrata liikmesriigis registreeritud maantee-mootorsõidukite
ühenduse staatus, on mootorsõidukil ühenduse staatus:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —109
▼B
a) kui sellega on kaasas registreerimismärgid ja -dokumendid ning
kõnealustel märkidel ja dokumentidel olevad registreerimisandmedkinnitavad üheselt selle ühenduse staatust;
▼
M19
b) muudel juhtudel kooskõlas artiklitega 315-319 ja 321, 322 ja 323.
▼B
Artikkel 321
Kui on vaja määrata liikmesriigi raudtee-ettevõtjale kuuluvate kaubava-
gunite ühenduse staatus, on sellistel kaubavagunitel ühenduse staatus:
a) kui selle koodnumber ja vagunile märgitud omanikutähis kinnitavad
üheselt selle ühenduse staatust;
b) muudel juhtudel ühe ►M19 artiklites 315–317b ◄osutatud doku-
mendi esitamisel.
Artikkel 322
1. Kui on vaja määrata pakendi, mida kasutatakse ühendusesisesel
kaubaveol ja mille kuuluvust ühenduses registreeritud isikule saab tõen-dada ning mis pärast kasutamist saadetakse mõnest teisest liikmesriigist
tagasi tühjalt, ühenduse staatus, on sellisel pakendil ühenduse staatus:
a) kui see on deklareeritud ühenduse kaubana ja deklaratsiooni tõesuses
ei ole põhjust kahelda;
b) muudel juhtudel kooskõlas artiklitega 315–323.
2. Lõikega 1 ettenähtud võimalust kohaldatakse anumate, pakendite,
kaubaaluste ja muu sellise varustuse suhtes, välja arvatud konteine-rid►
M20 ◄.
Artikkel 323
Kui on vaja määrata reisija pagasis oleva kauba ühenduse staatus, on
järgmine kaup ühenduse staatusega, tingimusel et see ei ole mõeldudärilisel eesmärgil kasutamiseks:
a) kui see on deklareeritud ühenduse kaubana ja deklaratsiooni tõesuses
ei ole põhjust kahelda;
b) muudel juhtudel kooskõlas artiklitega 315–322.
▼
M19
4. alajagu
Kauba ühenduse staatuse tõendamine volitatud kaubasaatja poolt
Artikkel 324a
1. Iga liikmesriigi toll võib lubada isikul, edaspidi ”volitatud kaubas-
aatja”, kes täidab artiklis 373 esitatud nõudeid ja soovib tõendada kaubaühenduse staatust dokumendiga T2L vastavalt artiklile 315 või teatavateartiklites 317–317b sätestatud dokumentidega, edaspidi ”äridoku-
mendid”, kasutada nimetatud dokumente, ilma et need tuleks esitada
pädevale asutusele kinnitamiseks.
2. Lõikes 1 osutatud loa suhtes kohaldatakse artikleid 374-378
mutatis mutandis.
Artikkel 324b
Loas täpsustatakse eelkõige:
a) asutus, kes artikli 324c lõike 1 punkti a kohaselt vastutab asjaomaste
dokumentide jaoks kasutatavate vormide ehtsuse eelneva tõendamise
eest;
b) viis, kuidas volitatud kaubasaatja teeb kindlaks, et vorme on nõuete-
kohaselt kasutatud;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —110
▼M19
c) loast väljajäetud kaubakategooriad või kauba liikumine;
d) ajavahemik, mille jooksul, ning viis, kuidas volitatud kaubasaatja
teatab pädevale asutusele, et see saaks teha vajalikku kontrolli ennekauba väljaviimist.
Artikkel 324c
1. Loas nähakse ette, et asjaomaste äridokumentide esiküljele või
dokumendi T2L koostamisel kasutatavate vormide esiküljel olevasse
lahtrisse C ”Lähtetolliasutus” või vajaduse korral lisalehtedele peab:
a) artikli 324b punktis a osutatud asutus eelnevalt panema oma pitseri
ning kõnealuse asutuse ametnik oma allkirja või
b) volitatud kaubasaatja panema tolli kinnitatud ja lisas 62 esitatud
näidisele vastava pitseri erilise metallpitsatiga. Selle pitsati jäljendi
võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud selleksvolitatud trükikojale.
Artikli 401 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis.
2. Volitatud kaubasaatja täidab ja allkirjastab vormi hiljemalt kauba
lähetamise ajal. Ta märgib ka kasutatud äridokumendi mõnda selgeltmärgatavasse kohta või dokumendi T2L lahtrisse D, mis on jäetud lähte-tolliasutuse kontrolli kohta tehtava märkuse jaoks, pädeva asutuse nime,dokumendi täitmise kuupäeva ja ühe järgmistest märkustest:
—Expedidor autorizado
—Godkendt afsender
—Zugelassener Versender
—Εγκεκριμένος αποστολέας
—Authorised consignor
—Expéditeur agréé
—Speditore autorizzato
—Toegelaten afzender
—Expedidor autorizado
—Hyväksytty lähettäjä
—Godkänd avsändare
▼
A2
—Schválený odesílatel
—Volitatud kaubasaatja
—Atzītais nosūtītājs
—Įgaliotas siuntėjas
—Engedélyezett feladó
—Awtorizzat li jibgħat
—Upoważniony nadawca
—Pooblaščeni pošiljatelj
—Schválený odosielateľ.
▼M19
Artikkel 324d
1. Volitatud kaubasaatjal võib lubada jätta allkirjastamata sellised
dokumendid T2L või äridokumendid, millel on lisas 62 osutatud
eripitser ja mis on koostatud elektroonilise või automaatse andmetöötlus-süsteemi abil. Luba antakse siis, kui volitatud kaubasaatja on eelnevaltpädevale asutusele esitanud kirjaliku dokumendi, millega ta kohustubvastutama kõikidest kõnealust pitserit kandvatest dokumentidest T2Lvõi muudest äridokumentidest tulenevate õiguslike tagajärgede eest.
2. Lõike 1 kohaselt koostatud dokumenti T2L või muudesse äridoku-
mentidesse märgitakse volitatud kaubasaatja allkirja jaoks ettenähtudkohta üks järgmistest märkustest:
—Dispensa de firma1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —111
▼M19
—Fritaget for underskrift
—Freistellung von der Unterschriftsleistung
—Δεν απαιτείται υπογραφή
—Signature waived
—Dispense de signature
—Dispensa dalla firma
—Van ondertekening vrijgesteld
—Dispensada a assinatura
—Vapautettu allekirjoituksesta
—Befriad från underskrift► A2 ◄
▼A2
—Podpis se nevyžaduje
—Allkirjanõudest loobutud
—Derīgs bez paraksta
—Leista nepasirašyti
—Aláírás alól mentesítve
—Firma mhux meħtieġa
—Zwolniony ze składania podpisu
—Opustitev podpisa
▼M26
—Oslobodenie od podpisu.
▼M19
Artikkel 324e
1. Liikmesriigi toll võib anda laevaühingule loa koostada kauba
ühenduse staatust tõendav manifest hiljemalt laeva väljumisele järgne-vaks päevaks, kuid igal juhul enne laeva saabumist sihtsadamasse.
2. Lõikes 1 osutatud luba antakse ainult sellistele rahvusvahelistele
laevaühingutele, kes:
a) vastavad artiklis 373 ettenähtud tingimustele; erandina artikli 373
lõike 1 punktist a ei pea laevaühing olema asutatud ühenduses, kuital on seal piirkondlik kontor, ja
b) kasutavad ühenduse lähte- ja sihtsadamate vaheliseks teabevahetu-
seks elektroonilist andmevahetussüsteemi ja
c) teenindavad suurel hulgal liikmesriikide vahelisi reise kindlaksmää-
ratud marsruutidel.
3. Kui taotlus esitatakse, teatab selle liikmesriigi toll, kus kõnesolev
laevaühing asub, sellest teistele liikmesriikidele, kelle territooriumileeldatavad lähte- ja sihtsadamad paiknevad.
Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata,
annab toll loa kasutada lõikes 4 kirjeldatud lihtsustatud korda.
Nimetatud luba kehtib kõikides liikmesriikides ja seda kohaldatakse
ainult selles nimetatud sadamate vaheliste transiitvedude suhtes.
4. Lihtsustatud korda kohaldatakse järgmiselt:
a) lähtesadamas koostatud manifest edastatakse elektroonilise andmeva-
hetussüsteemi kaudu sihtsadamale;
b) laevaühing märgib manifesti artikli 317a lõikes 2 nimetatud andmed;
c) taotluse korral esitatakse lähtesadama tollile elektroonilise andmeva-
hetussüsteemi abil edastatud manifesti väljatrükk hiljemalt laeva
väljumisele järgnevaks tööpäevaks, kuid igal juhul enne laeva saabu-mist sihtsadamasse;
d) sihtsadama tollile esitatakse andmevahetussüsteemi abil edastatud
manifesti väljatrükk.
5.►
M21 Artikli 448 lõige 5 ◄kohaldatakse mutatis mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —112
▼M19
Artikkel 324f
Volitatud kaubasaatja teeb koopia igast käesoleva alajao kohaselt
väljaantud dokumendist T2L või äridokumendist. Toll määrab kindlaks,millistel tingimustel esitatakse dokumendi koopia kontrollimiseks jasäilitatakse seda vähemalt kaks aastat.
5. alajagu
Erisätted merekalapüügisaaduste ja laevade poolt merest püütud muude
saaduste kohta
▼M7
Artikkel 325
1.►M19 Käesolevas alajaos kohaldamisel ◄kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a)ühenduse kalalaev —ühenduse tolliterritooriumil asuva liikmesriigi
territooriumi osas nimekirja ja laevaregistrisse kantud laev, mis
sõidab liikmesriigi lipu all, püüab merekalapüügisaadusi ja vajaduse
korral töötleb neid oma pardal;
b)ühenduse kalatöötlemislaev —ühenduse tolliterritooriumil asuva
liikmesriigi territooriumi osas nimekirja ja laevaregistrisse kantud
laev, mis sõidab liikmesriigi lipu all, ei püüa merekalapüügisaadusi,kuid töötleb neid saadusi oma pardal.
2. Ühenduse staatuse tõendamiseks esitatakse artiklite 327-337 koha-
selt väljaantud T2M vorm:
a) merekalapüügisaaduste puhul, mis on püütud ühenduse kalalaevaga
väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuva riigi või territooriumiterritoriaalvetest väljaspool;
ja
b) kauba puhul, mis on valmistatud nendest toodetest kalalaeva või
ühenduse kalatöötlemislaeva pardal ja mille valmistamisel on vaja-
duse korral kasutatud muid ühenduse staatusega tooteid,
mis võivad olla ühenduse staatusega pakendis ja mis tuleb ühenduse
tolliterritooriumile tuua artiklis 326 sätestatud juhtudel.
3. Merekalapüügisaaduste ja muude saaduste puhul, mis on püütud
liikmesriigi lipu all sõitvate ning ühenduse tolliterritooriumil asuva riigi
või territooriumi osas nimekirja või laevaregistrisse kantud laevadepoolt, või saaduste puhul, mis on püütud ühenduse tolliterritooriumiterritoriaalvetest ühendusse mittekuuluvate laevade poolt, tuleb ühendusestaatuse tõendamiseks esitada logiraamat või mõni muu ühenduse staa-tust kinnitav tõend.
Artikkel 326
1. T2M vorm esitatakse artikli 325 lõikes 2 nimetatud toodete ja
kaupade puhul, mis veetakse otse ühenduse tolliterritooriumile:
a) ühenduse kalalaevaga, millega nimetatud saadused on püütud, või
vastavalt olukorrale, mille pardal neid töödeldi;
b) mõne muu ühenduse kalalaevaga või ühenduse kalatöötlemislaevaga,
mille pardal kõnealuseid saadusi pärast nende ümberlaadimist punktisa nimetatud aluselt töödeldi;
c) mõne muu laevaga, millele kõnealused tooted ja kaubad punktides
a ja b nimetatud laevadelt ümber laaditi ilma edasiste muudatusteta;
d) transpordivahendiga, millele on antud üksainus veodokument, mis on
välja antud riigis või territooriumil, mis ei kuulu ühenduse tolliterri-tooriumi alla, kust tooted või kaup on lossitud punktides a, b ja c
nimetatud laevadelt.
Pärast seda ei või T2M vormi enam kasutada nende toodete või kauba
ühenduse staatuse tõendamiseks, mida see hõlmab.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —113
▼M7
2. Selle sadama toll, kus lõike1 punktis a nimetatud aluselt tooteid ja/
või kaupa lossitakse, võib loobuda lõike 1 kohaldamisest, kui nendetoodete ja/või kauba päritolus ei ole kahtlust või kui kohaldataksenõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 (
1) artikli 8 lõikes 1 nimetatud
deklaratsiooni.
▼B
Artikkel 327
1. Dokumendi T2M vorm vastab lisas 43 esitatud näidisele.
2. Originaaleksemplar trükitakse puitmassi jääkideta kirjapaberile,
mis kaalub vähemalt 55 g/m2. Selle mõlemale küljele on trükitud rohe-
line giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehhaaniliste või keemi-liste vahenditega teostatud võltsingud.
3. Dokumendi T2M vormi suurus on 210 × 297 mm, kusjuures
pikkuse puhul on lubatud hälve vahemikus –5 kuni +8 mm.
4. Vorm trükitakse ühenduse ametlikus keeles, mille määravad selle
liikmesriigi pädevad asutused, kus laev on registrisse kantud.
5. Dokumendi T2M vormid köidetakse 10 kaupa vihikutesse, kus igal
vormil on üks rebitav originaaleksemplar ja üks eraldamatu kopeerpaberi
abil saadud koopiaeksemplar. Vihikukaane sisekülg sisaldab lisas 44
esitatud märkusi.
6. Igal vormil T2M on järjekorranumber. Originaal- ja koopiaeksem-
plaril on üks ja sama number.
7. Liikmesriigid võivad vorme T2M ise trükkida ja neid vihikutesse
köita või usaldada kõnealuse töö nende poolt selleks volitatud trükikoda-dele. Viimasel juhul peab vihikukaane esiküljel ja iga vormi originaalilolema viide kõnesolevale volitusele. Samuti peab vihikukaane esiküljelja igal originaalil olema trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille abiltrükikoda identifitseerida.
8. Vorm T2M täidetakse ühes ühenduse ametlikest keeltest kas masi-
nakirjas või loetavalt käsitsi; käsitsi täitmise korral tuleb kirjutadatindiga ja kasutada suurtähti. Kustutada ega üle kirjutada ei tohi. Kui onvaja teha parandusi, kriipsutatakse vale sõna läbi ja lisatakse vajalikudandmed. Iga paranduse juures peavad olema selle isiku nimetähed, kes
on kirjutanud alla parandusi sisaldavale deklaratsioonile.
▼
M7
Artikkel 328
Ühenduse kalalaevale annab asjaomase isiku taotluse korral T2M
vormid välja tolliasutus, kes vastutab selle laeva kodusadama järelevalve
eest.
Vihik antakse välja ainult siis, kui asjaomane isik on täitnud lahtrid 1 ja
2 vormis kasutatavas keeles ning täitnud ja kirjutanud alla kõikidevihikus olevate vormide originaal- ja koopiaeksemplaride lahtris 3
olevale deklaratsioonile. Vihiku väljaandmisel täidab toll lahtri B vihiku
kõikide vormide originaal- ja koopiaeksemplaridel.
Vihik kehtib kaks aastat alates selle kaane 2. tiitelleheküljel nimetatud
väljaandmise kuupäevast. Lisaks tagab vormide kehtivuse iga originaal-ja koopiaeksemplari lahtris A oleva asutuse templijäljend, kes vastutab
ühenduse kalalaeva laevaregistrisse kandmise eest, millele vihik välja on
antud.
Artikkel 329
Ühenduse kalalaeva kapten täidab vihiku ühe vormi originaal- ja
koopiaeksemplari lahtri 4 ja kui saaki on töödeldud pardal, lahtri 6, ning
täidab lahtris 9 oleva deklaratsiooni ja kirjutab sellele alla, kui ta:
a) laadib tooted ümber ühele artikli 326 lõike 1 punktis b nimetatud
laevadest, mille pardal neid tooteid töödeldakse;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —114
(1) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.
▼M7
b) laadib tooted või kauba ümber teisele alusele, mille pardal neid ei
töödelda, vaid viiakse otse ühenduse tolliterritooriumil asuvassesadamasse või mõnda teise sadamasse selle edasiseks saatmiseksühenduse tolliterritooriumile;
c) lossib tooted või kauba ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas,
ilma et see piiraks artikli 326 lõike 2 kohaldamist;
d) lossib tooted või kauba väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvas
sadamas nende edasiseks saatmiseks ühenduse tolliterritooriumile.
Kõikide eespool nimetatud toodete töötlemise kohta tehakse kanne laeva
logiraamatusse.
Artikkel 330
Artikli 326 lõike 1 punktis b nimetatud laeva kapten täidab T2M vormi
originaaleksemplari lahtri 6 ning täidab deklaratsiooni lahtris 11 jakirjutab sellele alla, kui ta lossib kauba ühenduse tolliterritooriumilasuvas sadamas või väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvas
sadamas selle edasiseks saatmiseks ühenduse tolliterritooriumile või kui
ta laadib kauba sel eesmärgil ümber teisele laevale.
Laevale ümberlaaditud toodete töötlemise kohta tehakse kanne laeva
logiraamatusse.
Artikkel 331
Kui artikli 329 punktides a ja b osutatud tooted või kaup laaditakse
ümber esimest korda, täidetakse T2M vormi originaal- ja koopiaeksem-plaril lahter 10; artiklis 330 nimetatud edasise ümberlaadimise puhul
täidetakse selle T2M vormi originaaleksemplaril ka lahter 12. Ümberlaa-
dimisdeklaratsioonile kirjutavad alla mõlemad asjaomased kaptenid ningdokumendi T2M originaal jääb selle laeva kaptenile, mille pardaletooted või kaup ümber laaditakse. Ümberlaadimise kohta tehakse kannemõlema laeva logiraamatusse.
Artikkel 332
1. Kui T2M vormiga hõlmatud tooted või kaup toimetatakse riiki või
territooriumile, mis ei kuulu ühenduse tolliterritooriumi hulka, kehtibkõnealune vorm ainult siis, kui vormi lahtris 13 esitatud sertifikaadi ontäitnud ja kinnitanud selle riigi või territooriumi toll.
2. Kui mõningaid tooteid või kaupu ühenduse tolliterritooriumile ei
toimetata, märgitakse nende saadetiste nimetus, liik, brutomass ja neilemääratud käitlusviis T2M vormi lahtrisse ”Märkused”.
Artikkel 333
1. Kui T2M vormiga hõlmatud tooted või kaup toimetatakse riiki või
territooriumile, mis ei kuulu ühenduse tolliterritooriumi alla, et sedaühenduse tolliterritooriumile osasaadetistena edasi saata, asjaomane isikvõi tema esindaja:
a) märgib esialgse T2M vormi lahtrisse ”Märkused” pakendite arvu
liikide kaupa, brutomassi, saadetisele määratud tollikäitlusviisi japunktis b nimetatud ”väljavõtete” arvu;
b) annab välja T2M ”väljavõtte”, kasutades selleks vastavalt artiklile 328
väljaantud T2M vormide vihiku originaalvormi.
Iga”väljavõte” ja selle koopia, mis jääb T2M vihikusse, sisaldab viidet
punktis a nimetatud esialgsele T2M vormile ja tähistatakse selgelt ühega
järgmistest märkustest:
—Extracto,
—Udskrift,
—Auszug,
—Απόσπασμα,
—Extract,
—Extrait,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —115
▼M7
—Estratto,
—Uittreksel,
—Extracto,
—Ote,
—Utdrag,
▼A2
—Výpis,
—Väljavõte,
—Izraksts,
—Išrašas,
—Kivonat,
—Estratt,
—Wyciąg,
—Izpisek,
—Výpis.
▼M7
Osasaadetistena ühenduse tolliterritooriumile saadetud kaubaga kaas-nevas T2M ”väljavõttes” märgitakse lahtritesse 4, 5, 6, 7 ja 8 selle
saadetise moodustavate toodete või kaupade nimetus, liik, CN-kood jakogus. Lisaks täidab ja kinnitab selle riigi või territooriumi toll, kuhu
tooted või kaubad transiidi ajal jäid, lahtris 13 oleva sertifikaadi.
2. Kui kõik lõike 1 punktis a nimetatud esialgse T2M vormiga
hõlmatud tooted ja kaup on saadetud ühenduse tolliterritooriumile,
täidab ja kinnitab kõnealuses lõikes nimetatud toll vormi lahtris 13
esitatud sertifikaadi. Seejärel saadetakse vorm artiklis 328 nimetatudtolliasutusele.
3. Kui mõningaid tooteid või kaupu ühenduse tolliterritooriumile ei
toimetata, märgitakse esialgse T2M vormi lahtrisse ”Märkused” toodete
või kaupade nimetus, liik, brutomass ja neile määratud tollikäitlusviis.
Artikkel 334
Kõik T2M vormid, nii esialgsed kui ka ”väljavõtted”, esitatakse tolliasu-
tusele, kus asjaomased tooted või kaup ühenduse tolliterritooriumile
tuuakse. Kui tooted või kaup tuuakse sisse väljaspool ühenduse tolliterri-
tooriumi algava transiidiprotseduuri alusel, esitatakse vormid selle prot-seduuri sihttolliasutuses.
Sihttolliasutus võib nõuda vormi tõlget. Lisaks võib ta vormis T2M
esitatud andmete täpsuse kontrollimiseks nõuda kõikide asjakohastedokumentide, sealhulgas vajaduse korral laevadokumentide, esitamist.Asutus täidab iga T2M vormi lahtri C, mille koopia saadetakse arti-klis 328 nimetatud tolliasutusele.
Artikkel 335
Erandina artiklitest 332, 333 ja 334, kui T2M vormiga hõlmatud tooted
toimetatakse kolmandasse riiki, mis on ühise transiidiprotseduurikonventsiooni lepinguosaline, ”T2” protseduuri alusel täielikult või
osasaadetistena ühenduse tolliterritooriumile tagasisaatmiseks, märgi-takse kõnealuse protseduuri andmed T2M vormi lahtrisse ”Märkused”.
Kui kõik kõnealuse T2M vormiga hõlmatud tooted ja/või kaup on
saadetud ühenduse tolliterritooriumile, täidab ja kinnitab toll vormilahtris 13 esitatud sertifikaadi. Vormi täidetud koopia saadetakse arti-
klis 328 nimetatud tolliasutusele.
Vajaduse korral kohaldatakse artikli 332 lõiget 2.
Artikkel 336
Kui toll seda nõuab, esitatakse T2M vorme sisaldav vihik.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —116
▼M7
Kui laev, millele artiklis 327 nimetatud T2M vormide vihik välja anti, ei
täida enne kõikide vormide kasutamist enam ettenähtud tingimusi võikõik vihikus esitatud vormid on kasutatud või vihiku kehtivusaeg lõpeb,tagastatakse vihik viivitamata selle väljaandnud tolliasutusele.
▼M19
4. PEATÜKK
Ühenduse transiit
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 340a
Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühenduse välis- ja sisetransiidi
suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.
Suurema pettuseohuga seotud kaubad on loetletud lisas 44c. Kui käes-
oleva määruse sättes viidatakse sellele lisale, kohaldatakse loetletudkaubaga seotud meetmeid ainult juhul, kui selle kogus ületab vastavamiinimumkoguse. Lisa 44c vaadatakse läbi vähemalt üks kord aastas.
Artikkel 340b
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.lähtetolliasutus: tolliasutus, kus aktsepteeritakse kauba suhtes
ühenduse transiidiprotseduuri rakendamise deklaratsioone;
2.vahetolliasutus:
a) ühenduse tolliterritooriumilt väljumise kohas paiknev tolliasutus,
kui kaubasaadetis viiakse välja kõnesolevalt territooriumilt tran-siitveo käigus, mille teekonnal ületatakse liikmesriigi ja kolm-anda riigi, mis ei ole EFTA riik, vaheline piir või
b) ühenduse tolliterritooriumile sisenemise kohas paiknev tolli-
asutus, kui kaup on läbinud transiitveo käigus kolmanda riigiterritooriumi;
3.sihttolliasutus: tolliasutus, kus ühenduse transiidiprotseduuril olev
kaup tuleb esitada transiitveo lõpetamiseks;
4.tagatistolliasutus: iga liikmesriigi tolli määratud tolliasutus, kus
esitatakse käendaja tagatis;
5.EFTA riigid: kõik EFTA riigid ja 20. mai 1987. aasta ühistransiidi-
protseduuri konventsiooniga (
1) ühinenud riigid.
Artikkel 340c
1. Ühenduse kauba suhtes rakendatakse ühenduse sisetransiidiprotse-
duuri, kui kaup saadetakse:
a) ühenduse tolliterritooriumi sellest osast, kus kohaldatakse direktiivi
77/388/EMÜ, ühenduse tolliterritooriumi sellesse ossa, kus seda eikohaldata; või1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —117
(1) EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.
▼M19
b) ühenduse tolliterritooriumi sellest osast, kus direktiivi 77/388/EMÜ
ei kohaldata, ühenduse tolliterritooriumi sellesse ossa, kus sedakohaldatakse; või
c) ühenduse tolliterritooriumi sellest osast, kus direktiivi 77/388/EMÜ
ei kohaldata, ühenduse tolliterritooriumi sellesse ossa, kus sedasamuti ei kohaldata.
2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, rakendatakse ühenduse
sisetransiidiprotseduuri ühenduse kauba suhtes, mis saadetakse ühenduse
tolliterritooriumi ühest punktist teise ühe või mitme EFTA riigi kauduühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel.
Esimeses lõigus nimetatud täielikult meritsi või õhuteed pidi veetud
kauba puhul ei nõuta ühenduse sisetransiidiprotseduuri rakendamist.
3. Kui ühenduse kaupa eksporditakse EFTA riiki või see ekspordi-
takse ja seda veetakse läbi ühe või mitme EFTA riigi territooriumi ühis-transiidiprotseduuri konventsiooni alusel, rakendatakse selle suhtesühenduse välistransiidiprotseduuri järgmistel tingimustel:
a) kui kaup on läbinud ekspordiga seotud tolliformaalsused eksporditoe-
tuste saamiseks selle kolmandatesse riikidesse eksportimisel ühise
põllumajanduspoliitika alusel või
b) kui kaup tuleb sekkumisvarudest, kohaldatakse selle suhtes kasuta-
mise ja/või sihtkohaga seotud kontrollimeetmeid ja need on läbinudühise põllumajanduspoliitika alusel kolmandatesse riikidesse ekspor-timisega seotud tolliformaalsused, või
c) kui kaup vastab imporditollimaksude tagasimaksmise või nende
vähendamise nõuetele, tingimusel et see eksporditakse ühendusetolliterritooriumilt, või
d) kui kaup on läbinud kolmandatesse riikidesse eksportimisel tollifor-
maalsused kompensatsioonitoodetena või muutmata seisundis
kaubana, et lõpetada tagasimaksesüsteemi puhul kohaldatavat sees-töötlemise tolliprotseduuri tollimaksude tagasimaksmise või nendevähendamise taotlemiseks.
Artikkel 340d
Kaupa, mille suhtes rakendatakse ühenduse transiidiprotseduuri, võib
vedada ühest ühenduse tolliterritooriumi punktist teise kolmanda riigiterritooriumi kaudu, välja arvatud EFTA riigid, kui seda veetakse nime-tatud kolmanda riigi kaudu liikmesriigis väljaantud üheainsa veodoku-mendi alusel. Sel juhul peatatakse nimetatud transiidiprotseduuri kohal-damine kolmanda riigi territooriumil.
Artikkel 340e
1. Ühenduse transiidiprotseduuri rakendamine on kohustuslik ainult
õhuteed pidi veetava kauba suhtes, kui kaup laaditakse peale või ümberühenduse lennujaamas.
2. Ilma et see piiraks seadustiku artikli 91 lõike 1 kohaldamist, on
ühenduse transiidiprotseduuri kasutamine kohustuslik meritsi veetavakauba puhul, kui seda veetakse artiklite 313a ja 313b kohaselt loasaanud laevaliinidega.
Artikkel 341
Seadustiku VII jaotise 1. ja 2. peatüki sätteid ning käes-oleva jaotise
sätteid kohaldatakse mutatis mutandis muude seadustiku artikli 91
lõike 1 punktis a ettenähtud maksude suhtes.
Artikkel 342
1. Printsipaali esitatav tagatis kehtib kogu ühenduses.
2. Kui tagatise esitab käendaja, teatab käendaja oma ametliku
asukoha või nimetab oma esindaja igas liikmesriigis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —118
▼M19
3. Tagatis tuleb esitada ühenduse transiitvedude puhul, mida teos-
tavad liikmesriikide raudtee-ettevõtjad muu kui artikli 372 lõike 1 punktig alapunktis i nimetatud lihtsustuse alusel.
Artikkel 343
Iga liikmesriik esitab komisjonile kokkulepitud vormis nende tolliasu-
tuste nimekirja, kes on pädevad käsitlema ühenduse transiitvedusid,
märkides ära nende asutuste identifitseerimisnumbrid, kohustused ning
lahtioleku päevad ja aja. Kõikidest muudatustest tuleb komisjonileteatada.
Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.
Artikkel 344
Ühenduse transiidisüsteemis kasutatavate muude kui ühtse haldusdoku-
mendi vormide nõuded sätestatakse lisas 44b.
2. jagu
Protseduur
1. alajagu
Üksiktagatis
Artikkel 345
▼M21
1. Üksiktagatis katab tekkida võiva tollivõla kogusumma, mis arvuta-takse lähteliikmesriigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes kohaldatavatekõrgeimate maksumäärade alusel. Arvutamisel käsitatakse ühistransiidi-
protseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühendusevä-
lise kaubana.
▼
M19
Üksiktagatise arvutamisel aluseks võetavad maksumäärad ei tohi olla
väiksemad miinimummäärast, juhul kui sellele on osutatud lisa 44c
viiendas veerus.
2. Sularahasissemaksena esitatavad üksiktagatised esitatakse lähtetol-
liasutusele. Need makstakse tagasi pärast protseduuri lõpetamist.
3. Käendaja võib esitada kuni 7 000 euro suuruse üksiktagatise
maksekviitungina, mille käendaja väljastab printsipaalina tegutsemahakkavatele isikutele.
Käendaja vastutus on kuni 7 000 eurot maksekviitungi kohta.
Artikkel 346
1. Käendaja esitatav üksiktagatis peab vastama lisas 49 esitatud näidi-
sele.
Kui tagatistolliasutus ei ole lähtetolliasutus, jätab tagatistolliasutus
endale koopia dokumendist, mis tõendab, et ta on käendaja võetud
kohustust aktsepteerinud. Printsipaal saadab dokumendi originaali lähte-tolliasutusele, kus see säilitatakse. Lähtetolliasutus võib vajaduse korralnõuda dokumendi tõlget asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde võiühte ametlikest keeltest.
▼
M20
Kui tagatistolliasutus ja lähtetolliasutus vahetavad andmeid tagatisekohta infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil, säilitatakse garantiidokumendioriginaali lähtetolliasutuses.
▼
M19
2. Kui riigi õigusnormid või üldine tava seda nõuavad, võib iga liik-mesriik lubada koostada lõikes 1 osutatud kohustuse teistsugusesvormis, tingimusel et sellel on näidisdokumendis esitatud kohustusegavõrdne õiguslik jõud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —119
▼M19
Artikkel 347
1. Artikli 345 lõikes 3 nimetatud juhul peab üksiktagatis vastama
lisas 50 esitatud näidisele.
Artikli 346 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.
2. Üksiktagatise maksekviitung tuleb esitada vormil, mis peab
vastama lisas 54 esitatud näidisele. Käendaja märgib kviitungile selleviimase kasutuskuupäeva, mis ei või olla hilisem kui üks aasta alatesdokumendi väljaandmiskuupäevast.
3. Käendaja võib välja anda üksiktagatise maksekviitungeid, mis ei
kehti lisas 44c loetletud kaupa hõlmava ühenduse transiitveo korral.
Selleks märgib käendaja igale üksiktagatise maksekviitungile diagonaal-
selt ühe järgmistest kinnitustest:
—Validez limitada
—Begrænset gyldighed
—Beschränkte Geltung
—Περιορισμένη ισχύς
—Limited validity
—Validité limitée
—Validità limitata
—Beperkte geldigheid
—Validade limitada
—Voimassa rajoitetusti
—Begränsad giltighet
▼
A2
—Omezená platnost
—Piiratud kehtivus
—Ierobežots derīgums
—Galiojimas apribotas
—Korlátozott érvényű
—Validita' limitata
—Ograniczona ważność
—Omejena veljavnost
—Obmedzená platnosť.
▼M20
3a. Kui tagatistolliasutus ja lähtetolliasutus vahetavad andmeid taga-
tise kohta infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil, esitab käendaja tolli ette-
nähtud korras tagatistolliasutusele kõik nõutavad üksikasjad tema pooltmaksekviitungina esitatud üksiktagatiste kohta.
▼
M19
4. Printsipaal esitab lähtetolliasutusele sellise arvu üksiktagatisemaksekviitungeid, mis vastab 7 000 euro täiskordsele, mida on vajaartikli 345 lõikes 1 nimetatud kogusumma katmiseks. Lähtetolliasutus
säilitab need maksekviitungid.
Artikkel 348
1. Tagatistolliasutus tühistab oma otsuse, millega ta on aktsepteerinud
käendaja võetud kohustuse, kui väljaandmise ajal kehtestatud tingimusienam ei täideta.
Ka käendaja võib enda võetud kohustuse igal ajal kehtetuks tunnistada.2. Tühistamine jõustub kuueteistkümnendal päeval alates käendaja
või tagatistolliasutuse teavitamisest.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —120
▼M19
Alates nimetatud tühistamise jõustumise kuupäevast ei või kauba suhtes
ühenduse transiidiprotseduuri rakendamisel kasutada varem välja antudmaksekviitungeid.
3. Liikmesriik, kus vastav tagatistolliasutus asub, teatab komisjonile
kohe sellisest tühistamisest ning selle jõustumiskuupäevast. Komisjonteavitab sellest teisi liikmesriike.
2. alajagu
Transpordivahendid ja deklaratsioonid
Artikkel 349
1. Igale transiidideklaratsioonile märgitakse ainult ühele ja samale
transpordivahendile laaditud või laadimisele kuuluv kaup, mis veetakse
ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse.
Tingimusel et veetav kaup lähetatakse koos, käsitatakse käesoleva artikli
kohaldamisel ühe transpordivahendina järgmisi transpordivahendeid:
a) haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk;
b) koosseis raudteevaguneid;
c) ühendatud veesõidukid;
d) konteinerid, mis on laaditud ühele transpordivahendile käesoleva
artikli tähenduses.
2. Ühte ja samasse transpordivahendisse võib kaupa laadida enam kui
ühes lähtetolliasutuses ja kaupa võib maha laadida enam kui ühes siht-
tolliasutuses.
Artikkel 350
Lisalehtede asemel võib transiidideklaratsiooni kirjeldava osana kasutada
lisas 44a esitatud juhiste kohaselt täidetud ja lisas 45 esitatud näidisel
põhinevaid lastinimekirju, mis moodustavad selle lahutamatu osa.
Artikkel 351
Kui kaubasaadetis sisaldab kaupa, mille suhtes tuleb rakendada ühen-
duse välistransiidiprotseduuri, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendadaühenduse sisetransiidiprotseduuri, lisatakse tähisega ”T”tähistatud tran-
siidideklaratsioonile:
a) lisalehed, millel on vastavalt tähis ”T1bis”, ”T2bis” või”T2Fbis” või
b) lastinimekirjad, millel on vastavalt tähis ”T1”,”T2” või”T2F”.
Artikkel 352
Kui transiidideklaratsiooni lahtri 1 parempoolses osas puuduvad tähised
”T1”, ”T2”, ”T2F” või kui kaubasaadetiste puhul, mis koosnevad
kaubast, mille suhtes tuleb rakendada ühenduse sisetransiidiprotseduuri,ja kaubast, mille suhtes tuleb rakendada ühenduse välistransiidiprotse-
duuri, ei ole artikli 351 nõuded täidetud, käsitatakse veetavat kaupa
ühenduse välistransiidiprotseduuril oleva kaubana.
Eksporditollimaksude kohaldamisel või ühiste kaubanduspoliitiliste
ekspordimeetmete rakendamisel loetakse, et see kaup liigub ühendusesisetransiidiprotseduuri alusel.
▼
M25
Artikkel 353
1. Transiidideklaratsioonid peavad vastama lisas 37a sätestatud nõue-
tele ülesehituse ja esitatavate andmete kohta ning need tuleb esitadaandmetöötlusmeetodeid kasutades lähtetolliasutusele.
2. Tolliasutused võtavad vastu lisas 31 toodud näidisele vastaval
vormil esitatud paberkandjal tollideklaratsioone vastastikusel kokku-
leppel kehtestatud menetluse kohaselt järgmistel juhtudel:
a) kui tolliasutuse arvutipõhine transiidisüsteem ei tööta;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —121
▼M25
b) kui printsipaali rakendus ei tööta.
3. Kui paberkandjal transpordideklaratsioon esitatakse lõike 2 punkti
b alusel, peab tolliasutus selle heaks kiitma.
4. Kui kaupu transpordivad reisijad, kellel puudub otsene juurdepääs
tolli arvutipõhisele süsteemile ning seega ka võimalus esitada transiidi-
deklaratsioon andmetöötlustehnika abil lähtetolliasutuses, annab tolli-asutus reisijale loa esitada transiidideklaratsioon paberkandjal lisas 31toodud näidisele vastaval vormil.
Sellisel juhul tagab tolliasutus, et transiidiandmeid vahetatakse tolliasu-
tuste vahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil.
▼M19
3. alajagu
Formaalsused lähtetolliasutuses
Artikkel 355
1. Ühenduse transiidiprotseduuril olev kaup veetakse sihttolliasutusse
majanduslikult põhjendatud teed pidi.
2. Ilma et see piiraks artikli 387 kohaldamist, näeb lähtetolliasutus
lisas 44c loetletud kauba puhul või juhul, kui toll või printsipaal seda
vajalikuks peab, ette kindla teekonna ning märgib transiidideklaratsiooni
lahtrisse 44 liikmesriigid, mis tuleb kindlasti läbida, võttes arvesse kõikiprintsipaali poolt edastatud üksikasju.
Artikkel 356
1. Lähtetolliasutus määrab kauba sihttolliasutusele esitamise tähtaja,
võttes arvesse veose teekonda, transpordieeskirju ja muid õigusakte ningvajaduse korral printsipaali poolt edastatud üksikasju.
2. Lähtetolliasutuse määratud tähtaeg on siduv nende liikmesriikide
tolli suhtes, kelle territooriumile ühenduse transiitveo käigus sisenetakse,ning need asutused kõnealust tähtaega muuta ei tohi.
3. Kui kaup esitatakse sihttolliasutusele pärast lähtetolliasutuse
määratud tähtaja möödumist ja hilinemine on tingitud veoettevõtjast võiprintsipaalist olenematutest asjaoludest, mida on sihttolliasutusele rahu-ldavalt selgitatud, loetakse, et veoettevõtja või printsipaal on ettenähtudtähtajast kinni pidanud.
Artikkel 357
1. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, ei või kaupa, mille suhtes
tuleb rakendada ühenduse transiidiprotseduuri, vabastada, kui sellele ei
ole paigaldatud tollitõkendit.
2. Tollitõkend paigaldatakse:
a) koormaruumile, kui transpordivahendile tollitõkendi paigaldamine on
heaks kiidetud muude eeskirjade alusel või kui lähtetolliasutus on
selle tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistanud;
b) muudel juhtudel igale üksikpakendile.
Tollitõkend peab vastama lisas 46a esitatud nõuetele.
3. Transpordivahendi võib tunnistada tollitõkendi paigaldamiseks
sobivaks, kui:
a) tollitõkendit on võimalik paigaldada lihtsalt ja tõhusalt;
b) see on ehitatud nii, et kaupa ei saa välja võtta ega juurde panna ilma
avamisjälgi jätmata või tollitõkendeid rikkumata;
c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;
d) kaubaruum on tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetav.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —122
▼M19
Maanteesõidukit, haagist, poolhaagist või konteinerit, mis on tollitõken-
diga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt rahvusvahelisele lepingule,mille osaliseks on Euroopa Ühendus, peetakse tollitõkendi paigaldami-seks sobivaks.
4. Arvestades muid võimalikke identifitseerimismeetmeid, ei pruugi
lähtetolliasutus tollitõkendi paigaldamist nõuda, kui transiidideklarat-sioonis või täiendavates dokumentides esitatud kauba kirjeldusvõimaldab seda kergesti identifitseerida.
Kauba kirjeldus on kauba identifitseerimiseks piisav, kui see sisaldab
kaubakoguse ja laadi identifitseerimiseks piisavalt täpseid andmeid.
Kui lähtetolliasutus annab tollitõkendi paigaldamisest vabastuse, märgi-
takse transiidideklaratsiooni lahtri D ”Lähtetolliasutuse tollikontroll”
lahtri”Paigaldatud tõkendid” juurde ühe järgmistest märkustest:
—Dispensa
—Fritaget
—Befreiung
—Απαλλαγή
—Waiver
—Dispense
—Dispensa
—Vrijstelling
—Dispensa
—Vapautettu
—Befrielse
▼
A2
—Osvobození
—Loobumine
—Derīgs bez zīmoga
—Leista neplombuoti
—Mentesség
—Tneħħija
—Zwolnienie
—Opustitev
▼M26
—Oslobodenie.
▼M19
Artikkel 358
1. Kui transiidideklaratsiooni töödeldakse lähtetolliasutuses arvutisüs-
teemi abil, tuleb deklaratsiooni eksemplarid 4 ja 5 asendada transiidi
saatedokumendiga lisas 45a esitatud näidise ja juhiste kohaselt.
▼M22
2. Vajaduse korral lisatakse transiidi saatedokumendile lisas 45besitatud näidisele vastav ja nõutud andmeid sisaldav kaubanimekiri. See
nimekiri moodustab transiidi saatedokumendi lahutamatu osa.
▼
M19
3. Lõikes 1 osutatud juhul säilitab lähtetolliasutus deklaratsiooni ja
annab loa kauba vabastamiseks, väljastades printsipaalile transiidi saate-
dokumendi.
4. Transiidi saatedokumendi võib trükkida välja printsipaali arvutisüs-
teemist, kui selleks on antud luba.
5. Kui käesoleva jaotise sätetes viidatakse kaubasaadetise lisaks oleva
deklaratsiooni eksemplaridele, kohaldatakse neid sätteid transiidi saate-dokumendi suhtes mutatis mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —123
▼M19
4. alajagu
Teekonnal täidetavad formaalsused
Artikkel 359
1. Ühenduse transiidiprotseduuri rakendamisel veetakse kaupa lähte-
tolliasutuse poolt printsipaalile tagastatud transiidideklaratsiooni eksem-
plaride 4 ja 5 alusel.
Kaubasaadetis ning transiidideklaratsiooni eksemplarid 4 ja 5 tuleb
esitada igas vahetolliasutuses.
▼M20
2. Veoettevõtja esitab lisas 46 esitatud näidisele vastava transiiditea-tise igale vahetolliasutusele, kes need säilitab. Kui lähtetolliasutus javahetolliasutus vahetavad andmeid transiidi kohta infotehnoloogia jaarvutivõrgu abil, transiiditeatist ei esitata.
▼
M21
3. Kui kaup veetakse muu kui transiidideklaratsiooni eksemplarides 4ja 5 nimetatud vahetolliasutuse kaudu, siis saadab kasutatud vahetolli-asutus transiiditeatise viivitamata algselt kindlaksmääratud vahetolliasu-
tusele või teatab kaubasaadetisest lähtetolliasutusele tolliasutustega
kokkulepitud korras ja juhtudel.
▼
M19
Artikkel 360
1. Veoettevõtja peab tegema transiidideklaratsiooni eksemplaridesse 4
ja 5 vajalikud kanded ning esitama need koos kaubasaadetisega selleliikmesriigi tollile, kus transpordivahend asub, kui:
a) ettenähtud teekonda muudetakse ja kohaldatakse artikli 355 lõiget 2;
b) veo jooksul on tollitõkendid rikutud veoettevõtjast olenematutel
põhjustel;
c) kaup laaditakse ümber teisele transpordivahendile; ümberlaadimine
peab toimuma tolli järelevalve all, kes võib siiski lubada järeleval-veta ümberlaadimist;
d) otsese ohu tõttu on vaja kaup transpordivahendilt kohe osaliselt või
täielikult maha laadida;
e) leiab aset vahejuhtum või õnnetusjuhtum, mis võib mõjutada printsi-
paali või veoettevõtja võimet täita oma kohustusi.
2. Kui toll otsustab, et asjaomast ühenduse transiitvedu võib jätkata
tavalisel viisil, kinnitab ta pärast asjakohaste meetmete võtmist transiidi-
deklaratsiooni eksemplarid 4 ja 5.
5. alajagu
Formaalsused sihttolliasutuses
Artikkel 361
1. Kaup ning transiidideklaratsiooni eksemplarid 4 ja 5 tuleb esitada
sihttolliasutuses.
2. Sihttolliasutus registreerib transiidideklaratsiooni eksemplarid 4 ja
5 ning märgib neile saabumiskuupäeva ja üksikasjad kontrolli kohta.
3. Printsipaali taotluse korral ning et tõendada protseduuri lõppemist
kooskõlas artikli 365 lõikega 2, teeb sihttolliasutus eksemplari 5 lisaek-semplarile või koopiale ühe järgmistest märkustest:
—Prueba alternativa
—Alternativt bevis
—Alternativnachweis
—Εναλλακτική απόδειξη
—Alternative proof1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —124
▼M19
—Preuve alternative
—Prova alternativa
—Alternatief bewijs
—Prova alternativa
—Vaihtoehtoinen todiste
—Alternativt bevis
▼A2
—Alternativní důkaz
—Alternatiivsed tõendid
—Alternatīvs pierādījums
—Alternatyvusis įrodymas
—Alternatív igazolás
—Prova alternattiva
—Alternatywny dowód
—Alternativno dokazilo
—Alternatívny dôkaz.
▼M19
4. Transiitvedu võib lõppeda ka tolliasutuses, mida ei ole transiidide-
klaratsiooni märgitud. Sel juhul on kõnealune tolliasutus sihttolliasutus.
Kui uus sihttolliasutus asub sellise liikmesriigi jurisdiktsiooni all, kellel
ei ole jurisdiktsiooni selle algselt määratud asutuse üle, teeb uus sihttolli-asutus transiidideklaratsiooni eksemplari 5 lahtrisse I ”Sihttolliasutuse
tollikontroll” lisaks oma tavapärastele märkustele ühe järgmistest
märkustest:
—Diferencias: mercancías presentadas en la oficina(nombre y país)
—Forskelle: det sted, hvor varerne blev frembudt(navn og land)
—Unstimmigkeiten: Stelle, bei der die Gestellung erfolgte(Name und
Land)
—Διαφορές: εμπορεύματα προσκομισθέντα στο τελωνείο(Όνομα και
χώρα)
—Differences: office where goods were presented(name and country)
—Différences: marchandises présentées au bureau(nom et pays)
—Differenze: ufficio al quale sono state presentate le merci(nome e
paese)
—Verschillen: kantoor waar de goederen zijn aangebracht(naam en
land)
—Diferenças: mercadorias apresentadas na estãncia(nome e país)
—Muutos: toimipaikka, jossa tavarat esitetty(nimi ja maa)
—Avvikelse: varorna uppvisade för kontor(namn, land)
▼
A2
—Nesrovnalosti: úřad, kterému bylo zboží předloženo(název a země)
—Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati(nimi ja riik)
—Atšķirības: muitas iestāde, kurā preces tika uzrādītas(nosaukums un
valsts)
—Skirtumai:įstaiga, kuriai pateiktos prekės(pavadinimas ir valstybė)
—Eltérések: hivatal, ahol az áruk bemutatása megtörtént(név és
ország)
—Differenzi: uffiċċju fejn l-oġġetti kienu ppreżentati(isem u pajjiż)
—Niezgodności: urząd w którym przedstawiono towar(nazwa i kraj)
—Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo(naziv in država)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —125
▼M26
—Nezrovnalosti: úrad, ktorému bol tovar dodaný(názov a krajina).
▼M19
Artikkel 362
1. Sihttolliasutus väljastab transiidideklaratsiooni eksemplaride 4 ja 5
esitajale viimase taotluse korral kviitungi.
2. Kviitungi vorm peab vastama lisas 47 esitatud näidisele. Kviitungi
asemel võib täita ka ettenähtud koha transiidideklaratsiooni eksemplari 5tagaküljel.
3. Kviitungi täidab asjaomane isik eelnevalt. See võib sisaldada muid
kaubasaadetisega seonduvaid andmeid, välja arvatud lahtris, mille täidabsihttolliasutus. Kviitungit ei tohi kasutada tõendusena protseduuri lõppe-
misest artikli 365 lõike 2 tähenduses.
Artikkel 363
Sihtliikmesriigi toll tagastab transiidideklaratsiooni eksemplari 5 lähte-
liikmesriigi tollile viivitamata ning hiljemalt ühe kuu jooksul pärast prot-seduuri lõppemise kuupäeva.
Artikkel 364
Iga liikmesriik teavitab komisjoni kesktolliasutusest, kuhu koondatakse
dokumentide vastuvõtmine ja edastamine, asjaomastest dokumendiliiki-dest ning kõnealustele asutustele antud ülesannetest. Komisjon teavitabteisi liikmesriike.
6. alajagu
Transiitveo lõppemise kontroll
Artikkel 365
1. Kui transiidideklaratsiooni eksemplari 5 ei ole lähteliikmesriigi
tollile tagastatud kahe kuu jooksul alates deklaratsiooni aktsepteerimi-sest, teavitab kõnealune toll printsipaali ja palub tal tõendada, et protse-
duur on lõppenud.
▼
M20
1a. Kui kohaldatakse 2. jao 7. alajao sätteid ja lähteliikmesriigi toll eiole saanud saabumisteadet aja jooksul, mil kaup tuleb sihttolliasutusele
esitada, teavitab toll printsipaali ja palub tal tõendada, et transiitvedu on
lõppenud.
▼
M19
2. Lõikes 1 osutatud tõendi võib tollile esitada sihtliikmesriigi tolli
poolt kinnitatud dokumendina, milles kaup identifitseeritakse ja tõenda-takse, et see on esitatud sihttolliasutusele või, artikli 406 kohaldamisel,volitatud kaubasaajale.
3. Ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppenuks ka juhul, kui
printsipaal esitab tollile kauba suhtes tollikäitlusviisi rakendanudkolmandas riigis väljastatud tollidokumendi, milles kaup identifitseeri-takse, või selle dokumendi koopia või valguskoopia. Koopia või valgus-koopia õigsust peab tõestama kas originaaldokumendid kinnitanudasutus või asjaomase kolmanda riigi või ühe liikmesriigi asutus.
Artikkel 366
1. Kui lähteliikmesriigi toll ei ole saanud nelja kuu jooksul alates
transiidideklaratsiooni aktsepteerimisest tõendit transiitveo lõppemisekohta, algatab ta kohe uurimise, et saada vajalikku teavet protseduurilõpetamiseks, või kui see ei ole võimalik, teha kindlaks võimaliku tolli-
võla tekkimine ja võlgnik ning tolliasutus, kes vastutab arvestuskande
tegemise eest.
Kui tollile on eelnevalt teatatud, et transiidiprotseduur ei ole lõppenud,
või kui tal on põhjust seda arvata, algatab ta kohe uurimise.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —126
▼M20
Kui kohaldatakse 2. jao 7. alajao sätteid, algatab toll alati viivitamata
uurimise, kui ta ei ole saanud saabumisteadet aja jooksul, mil kaup tulebsihttolliasutusele esitada, või kui ta ei ole saanud kontrolli tulemusteteadet kuue päeva jooksul saabumisteate saamisest.
▼
M19
2. Uurimine algatatakse ka siis, kui tagantjärele selgub, et transiitveo
lõppemise tõend oli võltsitud ning uurimist on vaja lõikes 1 ettenähtud
eesmärkide saavutamiseks.
3. Uurimise algatamiseks saadab lähteliikmesriigi toll sihtliikmesriigi
tollile taotluse koos kõigi vajalike andmetega.
4. Sihtliikmesriigi toll ning vajaduse korral uurimisse kaasatud vahe-
tolliasutused vastavad viivitamata.
5. Kui uurimisel tehakse kindlaks, et transiidiprotseduur on nõueteko-
haselt lõppenud, teavitab lähteliikmesriigi toll viivitamata printsipaalining vajaduse korral tolliasutusi, kes võivad olla algatanud sissenõud-
mismenetluse kooskõlas seadustiku artiklitega 217-232.
7. alajagu
Lisasätted, mida kohaldatakse, kui tolliasutused vahetavad transiidialaseid
andmeid infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil
Artikkel 367
1. Ilma et see piiraks erakordsete asjaoludega arvestamist ning ühen-
duse transiidiprotseduuri käsitlevate ja vajaduse korral mutatis mutandis
kohaldatavate sätete kohaldamist, toimub käes-olevas alajaos kirjeldatud
teabe vahetamine tolliasutuste vahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil.
2. Käesoleva alajao sätteid ei kohaldata artikli 372 lõike 1 punktis g
osutatud transpordiliikide puhul sätestatud lihtsustuse suhtes.
Artikkel 368
1. Lisaks artikli 4a lõikes 2 esitatud turvalisusnõuetele peab toll kasu-
tusele võtma piisava turvasüsteemi ja seda käigus hoidma, et kogu tran-siidisüsteem toimiks tõhusalt, usaldusväärselt ja turvaliselt.
2. Eespool nimetatud turvalisuse taseme tagamiseks tuleb kõik
andmete sisestused, muudatused ja kustutused registreerida koos andme-tega sellise töötlemise eesmärgi, täpse aja ja töötlemise läbiviinud isiku
kohta. Lisaks sellele säilitatakse originaalandmed või selliselt töödeldud
andmed vähemalt kolm kalendriaastat selle aasta lõpust arvestades,millele andmed viitavad, või kauem, kui see on mujal kindlaksmääratud.
3. Toll kontrollib turvalisust regulaarselt.4. Asjaomased tolliasutused teavitavad üksteist kõigist turvalisuse
rikkumise kahtlustest.
▼
M20
Artikkel 368a
Kui tagatistolliasutus ja lähtetolliasutus asuvad eri liikmesriikides, kasu-
tatakse tagatisi käsitlevate andmete vahetamiseks selliseid teateid, mis
vastavad tolliasutuste ühiskokkuleppel määratletud näidisele ja andme-
tele.
▼M19
Artikkel 369
▼M20
Kauba vabastamisel edastab lähtetolliasutus ühenduse transiiditoiminguüksikasjad deklareeritud sihttolliasutusele, kasutades eeldatava saabu-mise teadet, ja igale deklareeritud vahetolliasutusele, kasutades eeldatavatransiidi teadet. Teated põhinevad vajadusel muudetud transiidideklarat-1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —127
▼M20
sioonist pärinevatel andmetel, mida vajaduse korral täiendatakse. Teated
vastavad tolliasutuste ühiskokkuleppel määratletud näidisele ja andme-tele.
Artikkel 369a
Vahetolliasutus dokumenteerib piiriületuse lähtetolliasutuselt saadud
eeldatava transiidi teate alusel. Kauba läbivaatamisel võetakse aluseks
eeldatava transiidi teade. Piiriületusest teatatakse lähtetolliasutusele,kasutades piiriületusteadet. Teade vastab tolliasutuste ühiskokkuleppelmääratletud näidisele ja andmetele.
▼
M19
Artikkel 370
1. Sihttolliasutus säilitab transiidi saatedokumendi ja teavitab lähtetol-
liasutust kauba saabumisest selle sihttolliasutuses esitamise kuupäeval,kasutades ”Saabumisteadet”. Teadet ei tohi kasutada tõendina transiitveo
lõppemisest artikli 365 lõike 2 tähenduses.
2. Sihttolliasutus edastab kontrolli tulemused lähtetolliasutusele hilje-
malt esimesel tööpäeval pärast kauba esitamist sihttolliasutusele, väljaarvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhul.
3. Teade vastab tolliasutuste ühiskokkuleppel määratletud näidisele ja
andmetele.
Artikkel 371
Kauba läbivaatamisel võetakse aluseks lähtetolliasutusest saadud eelda-
tava saabumise teade.
3. jagu
Tolliformaalsuste lihtsustamine
1. alajagu
Üldsätted tolliformaalsuste lihtsustamise kohta
Artikkel 372
1. Toll võib printsipaali või kaubasaaja taotlusel lubada vajaduse
korral kohaldada järgmisi lihtsustusi:
a) üldtagatise kasutamine või tagatise esitamisest vabastamine;
b) spetsiaalsete lastinimekirjade kasutamine;
c) eri liiki tõkendite kasutamine;
d) ettenähtud teekonna kasutamise nõudest vabastamine;
e) volitatud kaubasaatja staatus;
f) volitatud kaubasaaja staatus;
g) lihtsustatud protseduuride rakendamine kaubale, mida veetakse:
i) raudteel või suurtes konteinerites;
ii) õhuveoga;
iii) meritsi;
iv) torujuhtme kaudu;
h) seadustiku artikli 97 lõikel 2 põhineva muu lihtsustatud korra alusel.
2. Kui antakse luba lõike 1 punktides a, b ja g osutatud lihtsustuse
kohaldamiseks, kohaldatakse seda kõikides liikmesriikides, kui käeso-
levas jaos või loas ei ole sätestatud teisiti. Kui antakse luba lõike 1
punktides c, d ja e osutatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakseseda ainult loa andnud liikmesriigis alustatud ühenduse transiidiprotse-duuride suhtes. Kui antakse luba lõike 1 punktis f osutatud lihtsustusekohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult liikmesriigis, kus luba onantud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —128
▼M19
Artikkel 373
1. Artikli 372 lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:
a) kelle asukoht on ühenduses, tingimusel et luba kasutada üldtagatist
antakse ainult selles liikmesriigis asuvatele isikutele, kus tagatis tulebesitada;
b) kes kasutavad korrapäraselt ühenduse transiidiprotseduure või kelle
kohta toll teab, et nad on suutelised täitma selle korraga seotud
kohustused, või kes võtavad artikli 372 lõike 1 punktis f osutatudlihtsustuse alusel korrapäraselt vastu ühenduse transiidiprotseduurilolevat kaupa; ning
c) kes ei ole tõsiselt ega pidevalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi.
2. Lihtsustuse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks antakse luba
ainult juhul, kui:
a) toll on suuteline tegema protseduuri järelevalvet ja kontrolli, ilma et
sellega kaasneks asjaomase isiku nõuetega võrreldes ülemääraseid
haldusprobleeme; ning
b) asjaomane isik peab arvestust, mis võimaldab tollil teha tõhusat kont-
rolli.
Artikkel 374
1. Taotlus lihtsustuse kohaldamiseks, edaspidi ”taotlus”, tehakse
kirjalikult. Taotlus kuupäevastatakse ja allkirjastatakse.
2. Taotlus peab sisaldama üksikasju, mille alusel toll saab kontrollida,
kas lihtsustuse kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud.
Artikkel 375
1. Taotlus esitatakse taotleja asukoha liikmesriigi tollile.2. Luba antakse välja või taotlus lükatakse tagasi kolme kuu jooksul
taotluse esitamise kuupäevast alates.
Artikkel 376
1. Loa kuupäevastatud ja allkirjastatud originaaleksemplar ning üks
või mitu koopiaeksemplari antakse loa omanikule.
2. Loas määratakse kindlaks lihtsustuse kohaldamise tingimused ning
sätestatakse tegevus- ja kontrollimeetodid. Luba kehtib alates selle
väljaandmise kuupäevast.
3. Artikli 372 lõike 1 punktides c, d ja g osutatud lihtsustuse puhul
tuleb lähtetolliasutuse nõudmisel luba alati esitada.
Artikkel 377
1. Loa omanik teatab tollile kõikidest pärast loa andmist ilmnenud
asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.
2. Otsuse jõustumise kuupäev märgitakse otsusesse, millega luba
tunnistatakse kehtetuks või muudetakse.
Artikkel 378
1. Toll säilitab taotlused ja neile lisatud tõendavad dokumendid ning
välja antud lubade koopiad.
2. Kui taotlus jäetakse rahuldamata või luba tühistatakse või tunnista-
takse kehtetuks, säilitatakse taotlust ja vastavalt asjaoludele kas taotluse
tagasilükkamise või kehtetuks tunnistamise otsust ning kõiki lisatudtõendavaid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaastalõpust, millal taotlus jäeti rahuldamata või luba tühistati või kehtetukstunnistati.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —129
▼M19
2. alajagu
Üldtagatis ja tagatisest vabastamine
Artikkel 379
1. Printsipaal võib kasutada üldtagatist või tagatisest vabastamist
tollivõla limiidi ulatuses.
▼M20
Esimese lõigu kohaldamisel arvutatakse iga transiitveoga seoses tekkida
võiva tollivõla summa. Kui vajalikud andmed ei ole kättesaadavad, on
eeldatav summa 7 000 eurot, kui tolli käsutuses oleva teabe põhjal eikasutata muud summat.
▼
M19
2. Tollivõla limiit võrdub tollivõlaga, mis võib tuleneda kaubast,mille printsipaal esitab ühenduse transiidiprotseduurile vähemalt ühe
nädala jooksul.
Tagatistolliasutus määrab tollivõla limiidi kindlaks kokkuleppel asjao-
mase isikuga, võttes arvesse teavet isiku poolt eelnevalt veetud kaubakohta ning kavandatavate ühenduse transiitvedude eeldatavat mahtu, mison muu hulgas näidatud tema äri- ja raamatupidamisdokumentides.
▼
M21
Ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetud või veetavat ühen-
duse kaupa käsitatakse ühendusevälise kaubana.
▼M19
3. Eelkõige arvesse võttes lähtetolliasutuselt või lähtetolliasutusteltsaadud andmeid, vaatab tagatistolliasutus tollivõla limiidi igal aastaluuesti läbi ning vajaduse korral kohandab seda.
4. Võttes arvesse kõiki vedusid, mille puhul protseduur ei ole veel
lõppenud, peab printsipaal tagama, et tollivõlg ei oleks suurem kui tolli-võla limiit.
Kui tollivõla limiit langeb alla taseme, mida on vaja printsipaali ühen-
duse transiitvedude hõlmamiseks, teavitab printsipaal sellest tagatistollia-sutust.
Artikkel 380
1. Üldtagatise tagatissumma võrdub artiklis 379 osutatud tollivõla
limiidiga.
2. Üldtagatise tagatissummat võib vähendada:
a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on
kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid ja et ta on oman-danud ühenduse transiidiprotseduuriga seoses piisavalt kogemusi;
b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on
kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid ja et ta on oman-
danud ühenduse transiidiprotseduuriga seoses piisavalt kogemusining ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd.
3. Printsipaali võib tagatise esitamisest vabastada, kui ta tõendab, et
ta täidab lõike 2 punktis b kirjeldatud usaldusnorme, kontrollib vedusid
ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.
4. Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse lisas 46b
sätestatud kriteeriume.
Artikkel 381
1. Selleks et saada luba üldtagatise esitamiseks lisas 44c osutatud
kaubaliikide puhul, peab printsipaal lisaks artiklis 373 sätestatud tingi-
muste täitmisele tõendama, et tal on kohustuste täitmiseks piisavad raha-lised vahendid, et ta on omandanud ühenduse transiidiprotseduurigaseoses piisavalt kogemusi ning ta kas teeb tolliga tihedat koostööd võikontrollib vedusid.
2. Lõikes 1 nimetatud üldtagatise tagatissummat võib vähendada:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —130
▼M19
a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb
tolliga tihedat koostööd ja kontrollib vedusid;
b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb
tolliga tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustustetäitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab toll arvesse lisas 46b sätestatud
kriteeriume.
▼
M21
3a. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka juhul, kui taotlus on otseseltseotud üldtagatise kasutamisega ning kui sama üldtagatissertifikaati
kasutatakse nii lisas 44c nimetatud kaubaliikide kui ka nende kaubalii-
kide puhul, mis ei ole kõnealuse lisa toodete loetelusse kantud.
▼
M19
4. Seadustiku artikli 94 lõigetes 6 ja 7 ettenähtud rakenduseeskirjad
üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise ajutise kasutuskeelu
kohta on sätestatud käesoleva määruse lisas 47a.
Artikkel 382
Üldtagatise esitab käendaja.
Selle kohta tuleb esitada lisas 48 esitatud näidisele vastav garantiidoku-
ment.
Artikli 346 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 383
1. Toll väljastab printsipaalile loa alusel ühe või mitu üldtagatise
garantiisertifikaati või tagatisest vabastamise sertifikaati, edaspidi ”serti-
fikaadid”, mis koostatakse lisas 51 esitatud või vajaduse korral lisas 51aesitatud näidise kohaselt ning täiendatakse kooskõlas lisaga 51b, etprintsipaalil oleks võimalik üldtagatise olemasolu või tagatise esitamisestvabastamist tõendada.
2. Need sertifikaadid esitatakse lähtetolliasutusele. Sertifikaadi
andmed märgitakse transiidideklaratsiooni.
▼
M20
Kui tagatistolliasutus ja lähtetolliasutus vahetavad andmeid tagatisekohta infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil, lähtetolliasutusele sertifikaatiei esitata.
▼
M19
3. Sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutusvõib kõnealust tähtaega üks kord pikendada kuni kahe aasta võrra.
Artikkel 384
1. Üldtagatise kehtetuks tunnistamisel ja tühistamisel kohaldatakse
artikli 348 lõiget 1 ja artikli 348 lõike 2 esimest lõiku mutatis mutandis.
2. Pärast seda, kui on jõustunud tolliasutuse otsus tunnistada kehte-
tuks üldtagatise kasutamise või tagatise esitamisest vabastamise luba võikui tagatistolliasutus on käendaja võetud kohustuse tühistanud või kui
käendaja on kohustuse tühistanud, ei tohi kauba suhtes ühenduse transii-
diprotseduuri rakendamisel enam kasutada varem välja antud sertifikaatening need tuleb viivitamata tagastada tagatistolliasutusele.
3. Iga liikmesriik edastab komisjonile tunnused, mille järgi on
võimalik kehtima jäänud, kuid veel tagastamata sertifikaate identifitsee-
rida. Komisjon teavitab teisi liikmesriike.
4. Lõiget 3 kohaldatakse ka selliste sertifikaatide suhtes, mis dekla-
reeritakse varastatud, kaotatud või võltsitud sertifikaatidena.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —131
▼M19
3. alajagu
Spetsiaalsed lastinimekirjad
Artikkel 385
1. Toll võib lubada printsipaalil kasutada lastinimekirjana selliseid
nimekirju, mis ei vasta kõigile lisas 44a ja lisas 45 esitatud nõuetele.
Selliseid nimekirju võib kasutada ainult järgmistel juhtudel:
a) neid annavad välja äriühingud, kelle raamatupidamine toimub ühtse
elektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil;
b) need on kujundatud ja koostatud sellisel viisil, et toll saab neid hõlp-
sasti kasutada;
c) need sisaldavad iga kaubanimetuse kohta lisas 44a ettenähtud
andmeid.
2. Lastinimekirjana lõike 1 tähenduses võib lubada kasutada ka
lähetus-/ekspordiformaalsuste täitmiseks koostatud kaubakirjeldusdoku-mente, isegi kui need on välja andnud äriühingud, kelle raamatupida-mine ei toimu ühtse elektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi
abil.
3. Äriühingul, kelle raamatupidamine toimub ühtse elektroonilise või
automaatse andmetöötlussüsteemi abil ja kellel lõigete 1 ja 2 kohaselt on
õigus kasutada spetsiaalseid lastinimekirju, võidakse lubada kasutada
selliseid nimekirju ka üht liiki kaupa hõlmavate ühenduse transiitvedudepuhul, kuivõrd seda tingib asjaomase äriühingu arvutiprogramm.
4. alajagu
Eri liiki tõkendite kasutamine
Artikkel 386
1. Toll võib lubada printsipaalil kasutada transpordivahenditel ja
pakkeüksustel eri liiki tõkendeid, kui toll on kinnitanud nende tõkenditevastavust lisa 46a nõuetele.
2. Printsipaal märgib transiidideklaratsiooni lahtri D ”Lähtetolliasu-
tuse tollikontroll” lahtri”Paigaldatud tõkendid” juurde kasutatud tollitõ-
kendite liigi, arvu ja margi.
Printsipaal paigaldab tõkendid hiljemalt kauba vabastamisel.
5. alajagu
Vabastamine ettenähtud teekonna nõudest
Artikkel 387
1. Toll võib vabastada ettenähtud teekonna järgimise nõudest printsi-
paali, kes tagab, et tollil oleks alati võimalik asjaomaste kaubasaadetisteasukohta jälgida.
2. Vabastuse saaja teeb transiidideklaratsiooni lahtrisse 44 ühe järg-
mistest märkustest:
—Dispensa de itinerario obligatorio
—fritaget for bindende transportrute
—Befreiung von der verbindlichen Beförderungsroute
—Απαλλαγή από την υποχρέωση τήρησης συγκεκριμένης διαδρομής
—Prescribed itinerary waived
—Dispense d'itinéraire contraignant
—Dispensa dall'itinerario vincolante
—Geen verplichte route
—Dispensa de itinerário vinculativo1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —132
▼M19
—Vapautettu sitovan kuljetusreitin noudattamisesta
—Befrielse från bindande färdväg
▼A2
—Osvobození od stanovené trasy
—Ettenähtud marsruudist loobutud
—Atļauts novirzīties nonoteiktā maršruta
—Leista nenustatyti maršruto
—Előírt útvonal alól mentesítve
—Tneħħija ta' l-itinerarju preskritt
—Zwolniony z wiążącej trasy przewozu
—Opustitev predpisane poti
▼M26
—Oslobodenie od predpísanej trasy
▼M19
6. alajagu
Volitatud kaubasaatja staatus
Artikkel 398
Isikule, kes soovib läbi viia ühenduse transiitvedusid lähtetolliasutusele
kaupa ja vastavat transiidideklaratsiooni esitamata, võib anda volitatudkaubasaatja staatuse.
Seda lihtsustust võib kasutada ainult isik, kellel on lubatud kasutada
üldtagatist või kes on tagatise esitamisest vabastatud.
Artikkel 399
Loas täpsustatakse eelkõige:
a) lähtetolliasutus või -asutused, kes vastutavad tulevaste ühenduse tran-
siitvedude eest;
b) kuidas ja mis ajaks peab volitatud kaubasaatja teatama lähtetolliasu-
tusele tulevastest ühenduse transiitvedudest, et enne kauba väljumistoleks kõnealusel asutusel võimalik teha vajalikku kontrolli;
c) kasutatavad identifitseerimismeetmed, mille puhul võib toll ette näha,
et transpordivahenditele või pakkeüksustele tuleb paigaldada spet-siaalsed tõkendid, mille puhul pädev asutus on kinnitanud, et needvastavad II lisas sätestatud nõuetele, ja mille paigaldab volitatudkaubasaatja;
d) keelatud kaubakategooriad ja kauba liikumise keeld.
Artikkel 400
1. Loas nähakse ette, et transiidideklaratsiooni lahtrisse C ”Lähtetolli-
asutus” peab:
a) lähtetolliasutus eelnevalt panema oma pitseri ja kõnealuse asutuse
ametnik oma allkirja või
b) volitatud kaubasaatja panema tolli kinnitatud ja lisas 62 esitatud
näidisele vastava pitseri erilise metallpitsatiga. Selle pitsati jäljendivõib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud selleksvolitatud trükikojale.
Volitatud kaubasaatja märgib kõnealusesse lahtrisse kauba lähetamise
kuupäeva ja nummerdab transiidideklaratsiooni loaga ettenähtud korrakohaselt.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —133
▼M19
2. Toll võib nõuda, et kasutataks vorme, mis kannavad identifitseeri-
miseks vajalikku eristusmärki.
Artikkel 401
1. Volitatud kaubasaatja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada
eripitsati ja/või lähtetolliasutuse pitsati jäljendiga või kõnesoleva eripit-sati jäljendiga vormide säilitamine.
Ta teatab tollile esimese lõigu kohaselt võetud turvameetmetest.2. Kui mis tahes isik kuritarvitab vorme, mis on eelnevalt märgistatud
lähtetolliasutuse pitsati või eripitsatiga, on volitatud kaubasaatja kohus-tatud, ilma et see takistaks kriminaalõiguslike meetmete võtmist, tasumakõik kõnealuses liikmesriigis tasumisele kuuluvad tolli- ja muud
maksud, mis on seotud nimetatud vormide alusel veetava kaubaga, kui
ta ei suuda talle loa andnud tolliasutusele tõendada, et ta on võtnud kõiklõikes 1 nõutud meetmed.
Artikkel 402
1. Hiljemalt kauba lähetamise ajal täidab volitatud kaubasaatja tran-
siidideklaratsiooni ning märgib vajaduse korral transiidideklaratsioonilahtrisse 44 artikli 355 lõikes 2 ettenähtud teekonna ning lahtrisse D”Lähtetolliasutuse tollikontroll” artiklis 356 ettenähtud tähtaja, mille
jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada, kohaldatavad identifitseeri-
mismeetmed ning ühe järgmistest märkustest:
—Expedidor autorizado
—Godkendt afsender
—Zugelassener Versender
—Εγκεκριμένος αποστολέας
—Authorised consignor
—Expéditeur agréé
—Speditore autorizzato
—Toegelaten afzender
—Expedidor autorizado
—Hyväksytty lähettäjä
—Godkänd avsändare
▼
A2
—Schválený odesílatel
—Volitatud kaubasaatja
—Atzītais nosūtītājs
—Įgaliotas siuntėjas
—Engedélyezett feladó
—Awtorizzat li jibgħat
—Upoważniony nadawca
—Pooblaščeni pošiljatelj
—Schválený odosielateľ.
▼M19
2. Kui lähteliikmesriigi toll kontrollib kaubasaadetist enne selle lähe-
tamist, tehakse selle kohta märge transiidideklaratsiooni lahtrisse D”Lähtetolliasutuse tollikontroll”.
3. Pärast kauba lähetamist saadetakse transiidideklaratsiooni eksem-
plar 1 viivitamata lähtetolliasutusele. Toll võib loas ette näha, et eksem-plar 1 saadetakse lähteliikmesriigi tollile kohe pärast transiidideklarat-siooni täitmist. Ülejäänud eksemplarid lisatakse kaubale.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —134
▼M19
Artikkel 403
1. Volitatud kaubasaatjal võib lubada jätta allkirjastamata transiidide-
klaratsioonid, millel on lisas 62 esitatud eripitser ja mis on esitatud ühtseelektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil. Allkirjastamatajätmise luba antakse siis, kui volitatud kaubasaatja on eelnevalt esitanud
tollile kirjaliku dokumendi, millega ta kohustub olema kõnealust eripit-
serit kandvate transiidideklaratsioonide alusel toimuvate vedude printsi-paal.
2. Lõike 1 kohaselt koostatud transiidideklaratsiooni sellesse
lahtrisse, mis on ette nähtud printsipaali allkirja jaoks, kantakse üks järg-mistest märkustest:
—Dispensa de firma
—Fritaget for underskrift
—Freistellung von der Unterschriftsleistung
—Δεν απαιτείται υπογραφή
—Signature waived
—Dispense de signature
—Dispensa dalla firma
—Van ondertekening vrijgesteld
—Dispensada a assinatura
—Vapautettu allekirjoituksesta
—Befriad från underskrift
▼
A2
—Podpis se nevyžaduje
—Allkirjanõudest loobutud
—Derīgs bez paraksta
—Leista nepasirašyti
—Aláírás alól mentesítve
—Firma mhux meħtieġa
—Zwolniony ze składania podpisu
—Opustitev podpisa
▼M26
—Oslobodenie od podpisu.
▼M19
Artikkel 404
1. Kui transiidideklaratsioonid esitatakse lähtetolliasutustele, kes
kohaldavad 2. jao 7. alajao sätteid, võib volitatud kaubasaatja staatuseanda isikule, kes lisaks artiklites 373 ja 398 sätestatud tingimuste täitmi-
sele kasutab transiidideklaratsiooni esitamisel ja tolliga suhtlemisel auto-
maatse andmetöötluse meetodeid.
2. Volitatud kaubasaatja esitab lähtetolliasutusele transiidideklarat-
siooni enne kauba vabastamist.
3. Loas nähakse muu hulgas ette tähtaeg, mille jooksul volitatud
kaubasaatja peab transiidideklaratsiooni esitama, et toll saaks enne kaubavabastamist teha vajalikku kontrolli.
▼
M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —135
▼M19
7. alajagu
Volitatud kaubasaaja staatus
Artikkel 406
1. Isikutele, kes soovivad oma valdustes või mõnes muus kindlaks-
määratud kohas võtta vastu ühenduse transiidiprotseduuril olevat kaupaseda sihttolliasutusele koos transiidideklaratsiooni eksemplaridega 4 ja 5esitamata, võib anda volitatud kaubasaaja staatuse.
2. Printsipaal on täitnud seadustiku artikli 96 lõike 1 punktist
a tulenevad kohustused ja ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppe-
nuks siis, kui kaubasaadetisele lisatud transiidideklaratsiooni eksem-
plarid 4 ja 5 koos puutumatul kujul kaubaga on ettenähtud tähtajajooksul antud üle volitatud kaubasaajale tema valdustes või loas kind-laksmääratud kohas, kusjuures identifitseerimismeetmeid on järgitudnõuetekohaselt.
3. Veoettevõtja nõudmisel väljastab volitatud kaubasaaja iga lõike 2
kohaselt tarnitud kaubasaadetise kohta kviitungi, mis on ette nähtud arti-kliga 362, mida kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 407
1. Loas täpsustatakse eelkõige:
a) sihttolliasutus või -asutused, kes vastutavad volitatud kaubasaaja
poolt vastu võetava kauba eest;
b) kuidas ja mis ajaks volitatud kaubasaaja peab teatama sihttolliasutu-
sele kauba saabumisest, selleks et kauba saabumisel oleks kõnealuselasutusel võimalik teha vajalikku kontrolli;
c) keelatud kaubakategooriad ja kauba liikumise keeld.
2. Toll täpsustab kõnealuses loas, kas sihttolliasutus peab võtma
meetmeid enne seda, kui volitatud kaubasaaja võib saadud kaupa käsu-
tama asuda.
Artikkel 408
1. Kui kaup jõuab volitatud kaubasaaja valdustesse või loas kindlaks-
määratud kohta, siis volitatud kaubasaaja:
a) teatab kohe sihttolliasutusele loas ettenähtud korras üleliigsetest
kogustest, puudujääkidest, kauba asendamistest ja muudest sellistest
eeskirjade eiramistest, nagu näiteks rikutud tollitõkendid;
▼
M20
b) saadab sihttolliasutusele viivitamata kaubasaadetisega kaasas olnud
transiidideklaratsiooni eksemplarid 4 ja 5, märkides ära, välja arvatudjuhul, kui teave edastatakse automaatse andmetöötlussüsteemi abil,saabumiskuupäeva ja kõikide tollitõkendite seisundi.
▼
M19
2. Sihttolliasutus teeb kõnealustesse transiidideklaratsiooni eksempla-ridesse 4 ja 5 artiklis 361 ettenähtud kanded.
▼
M20
Artikkel 408a
1. Kui sihttolliasutus kohaldab 2. jao 7. alajao sätteid, võib volitatud
kaubasaajastaatuse anda isikule, kes lisaks artiklis 373 sätestatud tingi-muste täitmisele kasutab tolliga suhtlemisel automaatse andmetöötlusemeetodeid.
2. Volitatud kaubasaaja teatab sihttolliasutusele kauba saabumisest
enne selle mahalaadimist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —136
▼M20
3. Artikli 371 kohaldamisel mutatis mutandis on volitusel eelkõige
ära näidatud, kuidas ja millal volitatud kaubasaaja saab sihttolliasutuselteeldatava saabumise teate.
▼
M19
8. alajagu
Lihtsustatud kord, mida kohaldatakse kauba vedamisel raudteel või suurtes
konteinerites
▼M19
A.
Kauba raudteevedu käsitlevad üldsätted
Artikkel 412
Artiklit 359 ei kohaldata kauba raudteeveo suhtes.
▼B
Artikkel 413
Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamise korral lihtsustatakse seda
vastavalt artiklitele 414–425, 441 ja 442 kauba puhul, mida raudtee-ette-võtjad veavad CIM-saatelehe alusel ja ekspresspakkides, edaspidi ”CIM-
saatelehe” alusel.
▼
M19
Artikkel 414
CIM-saatelehel on ühenduse transiidideklaratsiooniga võrdne õiguslik
jõud.
▼B
Artikkel 415
Iga liikmesriigi raudtee-ettevõtja võimaldab oma riigi tollil kontrollida
oma raamatupidamisdokumente.
Artikkel 416
▼M19
1. Kui raudtee-ettevõtja võtab kauba vedada CIM-saatelehe alusel,
mis asendab ühenduse transiidideklaratsiooni, on tema nimetatud veose
printsipaal.
▼B
2. Selle liikmesriigi raudtee-ettevõtja, kelle territooriumi kaudusiseneb kaup ühenduse territooriumile, on kolmanda riigi raudteelvõetud kauba suhtes printsipaal.
Artikkel 417
Raudtee-ettevõtjad tagavad, et ühenduse transiidiprotseduuri alusel
veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil,millel on lisas 58 esitatud näidisele vastav piktogramm.
Kõnesolevad sildid kinnitatakse CIM-saatelehele ja vastavale raudteeva-
gunile, kui see on täis laaditud, ning muudel juhtudel pakkeüksusele võipakkeüksustele.
▼
M12
Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga,millel on kujutatud lisas 58 esitatud piktogramm.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —137
▼B
Artikkel 418
Kui veolepingut muudetakse nii, et:
—vedu, mis pidi lõppema väljaspool ühenduse tolliterritooriumi, lõpeb
selle piires,
—vedu, mis pidi lõppema ühenduse tolliterritooriumil, lõpeb väljaspool
seda,
ei täida raudtee-ettevõtjad muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutu-
sega on eelnevalt kokku lepitud.
Kõikidel muudel juhtudel võivad raudtee-ettevõtjad muudetud lepinguid
täita; nad teatavad muudatusest lähtetolliasutusele.
Artikkel 419
1. CIM-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele kõikide vedude puhul,
mille suhtes kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuri ja mis algavadja peavad lõppema ühenduse tolliterritooriumil.
▼
M13
2. Lähtetolliasutus kannab CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse järgmise tähise:
a) tähise ”T1”, kui kaup liigub ühenduse välistransiidiprotseduuri
alusel,
b) tähise ”T2”, kui kaup, välja arvatud ►
M19 artikli 340c lõikes 1 ◄
nimetatud kaup, liigub ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel koos-kõlas seadustiku artikliga 165;
c) tähise ”T2F”, kui kaup liigub ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel
kooskõlas seadustiku ►
M19 artikli 340c lõikes 1 ◄.
Tähiste ”T2” või”T2F” ehtsust kinnitatakse lähtetolliasutuse templiga.
▼B
3. CIM-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.
4. Liikmesriikide kindlaksmääratud korras kohaldatakse
►M19 artikli 340c lõikes 2 ◄osutatud kauba suhtes ühenduse sise-
transiidiprotseduuri kogu teekonna vältel ühenduse lähtejaamast kuniühenduse tolliterritooriumil paikneva sihtjaamani, ilma et kauba kohtaoleks lähtetolliasutusele vajA esitada CIM-saatelehte ega kinnitada arti-
klis 417 osutatud silte. Kõnealune vabastus ei hõlma siiski
►
M18 artikkel 843 ◄osutatud kauba kohta koostatud CIM-saatelehti.
5. Lõikes 2 nimetatud kauba puhul on sihttolliasutus sihtjaama tolli-
asutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele
teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnesoleva jaama
eest vastutav tolliasutus.
►M19 Artikli 340c lõikes 2 ◄osutatud kauba suhtes ei ole vaja täita
tolliformaalsusi sihttolliasutuses.
6. Artiklis 415 osutatud kontrollimiseks hoiavad raudtee-ettevõtjad
sihtriigis tollile kättesaadavana kõik CIM-saatelehed, mis hõlmavadlõikes 4 nimetatud vedusid, vastavalt tolliga sõlmitud vastastikusekokkuleppega määratletud tingimustele.
7. Kui ühenduse kaupa veetakse raudteel ühe liikmesriigi mingist
punktist teise liikmesriigi mingisse punkti läbi sellise kolmanda riigi
territooriumi, mis EFTA riikide hulka ei kuulu, kohaldatakse ühendusesisetransiidiprotseduuri. Sellisel juhul kohaldatakse lõike 4, lõike 5 teiselõigu ning lõike 6 sätteid mutatis mutandis.
Artikkel 420
Üldjuhul ja arvestades raudtee-ettevõtjate poolt kohaldatavaid identifit-
seerimismeetmeid, ei pane lähtetolliasutus transpordivahenditele egapakkeüksustele tollitõkendeid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —138
▼B
Artikkel 421
1. Artikli 419 lõike 5 esimeses lõigus osutatud juhtudel edastab siht-
tolliasutuse liikmesriigi raudtee-ettevõtja kõnesolevale asutusele CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3.
2. Sihttolliasutus tagastab eksemplari 2 raudtee-ettevõtjale pärast selle
tembeldamist ja jätab eksemplari 3 endale.
Artikkel 422
1. Artikleid 419 ja 420 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad
ühenduse tolliterritooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.
2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu transiit-
kaup ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse.
3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.
Artikkel 423
1. Kui vedu algab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ja peab
lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, mille
kaudu kaup ühenduse tolliterritooriumile toimetatakse.
Kõnesolevas lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.
▼
M4
2. Sihttolliasutus on sihtjaama tolliasutus. Artiklis 421 nimetatud
tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.
3. Kui kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele
teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnesoleva jaamatolliasutus. Nimetatud tolliasutus tembeldab eksemplarid 2 ja 3 ningraudtee-ettevõtja edastatud eksemplari 3 lisakoopia ning teeb neile ühejärgmistest märkustest:
—Cleared,
—Dédouané,
—Verzollt,
—Sdoganato,
—Vrijgemaakt,
—Toldbehandlet,
—Εκτελωνισμένο,
—Despachado de aduana,
—Desalfandegado,
▼
M21
—Tulliselvitetty,
—Tullklarerat,
▼A2
—Propuštěno,
—Lõpetatud,
—Nomuitots,
—Išleista,
—Vámkezelve,
—Mgħoddija,
—Odprawiony,
—Ocarinjeno,
—Prepustené.
▼M4
Kõnealune asutus tagastab eksemplarid 2 ja 3 pärast nende tembeldamist
viivitamata raudtee-ettevõtjale ja jätab eksemplari 3 lisakoopia endale.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —139
▼M4
4. Lõikes 3 nimetatud protseduuri ei kohaldata nõukogu direktiivi
92/12/EMÜ artikli 3 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 määratletud aktsiisi-maksuga maksustatavate toodete suhtes. (
1)
5. Lõikes 3 nimetatud juhtudel võivad sihtjaama pädevad tolliasu-
tused nõuda järelkontrolli vahejaama pädevate tolliasutuste eksemplari-
dele 2 ja 3 tehtud märkuste üle.
▼B
Artikkel 424
1. Kui vedu algab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ja peab seal
ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 423 lõikes 1 jaartikli 422 lõikes 2 osutatud tolliasutused.
2. Kõnealustes lähte- ja sihttolliasutustes ei ole tarvis täita tollifor-
maalsusi.
Artikkel 425
Artikli 423 lõike 1 või artikli 424 lõike 1 kohaselt veetavat kaupa käsita-
takse veetavana ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel, kui kaubaühenduse staatus ei ole määratud vastavalt artiklitele 313–340.
▼
M19
B. Suurtes konteinerites veetavat kaupa käsitlevad sätted
▼M12
Artikkel 426
Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamisel lihtsustatakse kõnealuse
protseduuri tolliformaalsusi kooskõlas artiklitega 427-442 kauba suhtes,mida raudtee-ettevõtjad veavad suurtes konteinerites saatelehtede alusel,mida nimetatakse ”saatelehtedeks TR”, kusjuures vahendajatena kasuta-
takse veoettevõtjaid. Kõnealused veod hõlmavad ka kaubasaadetisi,
mida veoettevõtjad lähetavad pealelaadimiskohale lähimasse sobivasseraudteejaama ning mahalaadimiskohale lähimast sobivast raudteejaamastmingil muul viisil kui raudteetranspordiga, samuti kõiki kahe nimetatudjaama vahelisi merevedusid.
▼
B
Artikkel 427
Artiklite 426–442 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.veoettevõtja —raudtee-ettevõtja asutatud äriühing, mille aktsiad ja
osad kuuluvad talle ja mille eesmärk on vedada kaupa suurte kontei-neritega saatelehe TR alusel;
2.suur konteiner —konteiner►
M20 ◄:
—mis on valmistatud nii, et sellele on võimalik korralikult panna
tollitõkend, kui artikli 435 kohaldamine seda nõuab,
—mille suurus on selline, et põhja pindala ei ole väiksem kui 7 m2;
3.TR-saateleht —dokument, mis hõlmab veolepingut, mille alusel
veoettevõtja korraldab ühe või mitme suure konteineri vedu kaubas-
aatjalt kaubasaajale rahvusvaheliste vedude raames. TR-saateleheüleval parempoolses nurgas on järjekorranumber, mille järgi seda onvõimalik identifitseerida. Kõnealune number on kaheksakohaline,millele eelnevad tähed TR.
TR-saateleht koosneb järgmistest eksemplaridest vastavalt numbrite
järjekorrale:
—1: veoettevõtja peakontori eksemplar,
—2: sihtjaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar,
—3A: tolli eksemplar,
—3B: kaubasaaja eksemplar,
—4: veoettevõtja peakontori eksemplar,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —140
(1) EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.
▼B
—5: lähtejaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar,
—6: kaubasaatja eksemplar.
TR-saatelehe igal eksemplaril, välja arvatud eksemplaril 3A, on
parempoolses servas umbes 4 cm laiune roheline riba.
4.suurte konteinerite loend, edaspidi ”loend” — TR-saatelehele lisatud
dokument, moodustab saatelehe lahutamatu osa ja hõlmab mitmest
suurest konteinerist koosneva saadetise saatmist ühest lähtejaamastühte sihtjaama, kusjuures tolliformaalsused täidetakse kõnealustesjaamades.
Loendi eksemplare esitatakse sellega seonduva TR-saatelehe eksem-
plaridega võrdne arv.
Loendite arv märgitakse TR-saatelehe üleval parempoolses nurgas
selleks ettenähtud lahtrisse.
Lisaks sellele märgitakse vastava TR-saatelehe järjekorranumber iga
loendi ülemisse parempoolsesse nurka.
▼
M12
5.lähim sobiv raudteejaam –peale- või mahalaadimiskohale lähim
raudteejaam või terminaal, kus on punktis 2 määratletud suurte
konteinerite laadimiseks vastav varustus.
▼M19
Artikkel 428
Veoettevõtjate poolt kasutataval TR-saatelehel on transiidideklaratsioo-
niga võrdne õiguslik jõud.
▼B
Artikkel 429
1. Kõikide liikmesriikide veoettevõtjad võimaldavad oma kohaliku
esindaja või -esindajate kaudu kontrollida tollil oma raamatupidamisdo-kumente või kohaliku esindaja või -esindajate dokumente.
2. Tolli nõudmisel esitavad veoettevõtja või selle kohalik esindaja või
-esindajad kõik dokumendid ja raamatupidamisandmed, mille esitamist
toll peab vajalikuks, samuti teabe lõpetatud või pooleliolevate vedude
kohta.
3. Kui artikli 428 kohaselt käsitatakse TR-saatelehti võrdsetena
►
M19 ühenduse transiidideklaratsioonidega ◄, teatab veoettevõtja või
selle kohalik esindaja:
a) sihttolliasutusele kõikidest TR-saatelehtede eksemplaridest 1, mis on
neile lähetatud ilma tolli kinnitusmärketa;
b) lähtetolliasutusele kõikidest TR-saatelehtede eksemplaridest 1, mida
ei ole talle tagastatud ja mille puhul ei ole olnud võimalik kindlaks
määrata, kas kõnealune saadetis on sihttolliasutusele nõuetekohaselt
esitatud või eksporditud ühenduse tolliterritooriumilt kolmandasseriiki vastavalt artiklile 437.
Artikkel 430
1. Artiklis 426 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teostab liik-
mesriigis, on printsipaal kõnealuse liikmesriigi raudtee-ettevõtja.
2. Artiklis 426 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teostab
kolmandas riigis, on printsipaal selle liikmesriigi raudtee-ettevõtja, kelle
territooriumi kaudu toimetatakse kaup ühenduse tolliterritooriumile.
Artikkel 431
Kui tolliformaalsusi täidetakse veo puhul, mis toimub muul viisil kui
raudteetranspordivahenditega lähtejaama või sihtjaamast, hõlmab igaTR-saateleht ainult üht suurt konteinerit.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —141
▼B
Artikkel 432
Veoettevõtja tagab, et ühenduse transiidiprotseduuri kohaselt toimuvad
vedusid oleks võimalik identifitseerida sildi abil, millel on lisa 58 näidi-sele vastav piktogramm. Kõnealused sildid lisatakse TR-saatelehele jaasjaomasele suurele konteinerile või konteineritele.
▼
M12
Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga,
millel on kujutatud lisas 58 esitatud piktogramm.
▼B
Artikkel 433
Kui veolepingut muudetakse nii, et:
—vedu, mis pidi lõppema väljaspool ühenduse tolliterritooriumi, lõpeb
selle piires,
—vedu, mis pidi lõppema ühenduse tolliterritooriumil, lõpeb väljaspool
seda,
ei täida veoettevõtjad muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutusega
on eelnevalt kokku lepitud.
Kõikidel muudel juhtudel võib veoettevõtja muudetud lepinguid täita; ta
teatab muudatusest lähtetolliasutusele.
Artikkel 434
1. Kui vedu, mille suhtes kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuri,
algab ühenduse tolliterritooriumil ja peab seal ka lõppema, esitatakse
lähtetolliasutusele TR-saateleht.
▼M13
2. Lähtetolliasutus kannab TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3Btollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse järgmise tähise:
a) tähise ”T1”, kui kaup liigub ühenduse välistransiidiprotseduuri
alusel;
b) tähise ”T2”, kui kaup, välja arvatud ►
M19 artikli 340c lõikes 1 ◄
nimetatud kaup, liigub ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel koos-
kõlas seadustiku artikliga 165;
c) tähise ”T2F”, kui kaup liigub ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel
kooskõlas seadustiku ►M19 artikli 340c lõikes 1 ◄.
Tähiste ”T2” või”T2F” ehtsust kinnitatakse lähtetolliasutuse templiga.
3. Lähtetolliasutus viitab TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ning
3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtris kõnesoleva(te)le konteineri(te)le
vastavalt neis sisalduvale kaubaliigile, ning lisab kõnealustele viidetelevastavad tähised ”T1”,”T2” või”T2F”, kui TR-saateleht hõlmab:
a) konteinereid, milles veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri
alusel liikuvat kaupa;
b) konteinereid, milles veetakse seadustiku artikli 165 kohaselt ühen-
duse sisetransiidiprotseduuri alusel liikuvat kaupa, välja arvatud
►
M19 artikli 340c lõikes 1 ◄nimetatud kaupa;
c) konteinereid, milles veetakse ►M19 artikli 340c lõikes 1 ◄koha-
selt ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel liikuvat kaupa.
4. Lõikes 3 osutatud juhtudel, kui kasutatakse suurte konteinerite
loendeid, koostatakse iga konteineriliigi kohta eraldi loend ning
kõnealus(t)e loendi(te) seerianumber või -numbrid kantakse TR-saate-
lehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse.Vastavalt konteineriliigile lisatakse kõnealus(t)e loendi(te) seerianum-brile või -numbritele tähis ”T1”,”T2” või”T2 F”.
▼
B
5. TR-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —142
▼B
6. Liikmesriikide kindlaksmääratud korras kohaldatakse
►M19 artikli 340c lõikes 2 ◄osutatud kauba suhtes ühenduse sise-
transiidiprotseduuri kogu teekonna vältel, ilma et lähtetolliasutuseleoleks kõnealuse kauba kohta tarvis esitada TR-saatelehte ega kinnitadaartiklis 432 nimetatud silte. Kõnealune vabastus ei hõlma siiski
►
M18 artikkel 843 ◄sätetega hõlmatud kauba kohta koostatud TR-
saatelehti.
7. Lõikes 2 osutatud kauba kohta tuleb esitada TR-saateleht selles
sihttolliasutuses, kus kõnealune kaup deklareeritakse vabasse ringlusse
lubamiseks ning muudeks tolliprotseduurideks.
►M19 Artikli 340c lõikes 2 ◄osutatud kauba suhtes ei ole sihttollia-
sutuses vaja täita tolliformaalsusi.
8. Artiklis 429 osutatud kontrollimiseks hoiab veoettevõtja sihtriigis
tollile kättesaadavana kõik TR-saatelehed, mis hõlmavad lõikes 6 nime-
tatud vedusid, vastavalt tolliga sõlmitud vastastikuse kokkuleppegamääratletud tingimustele.
9. Kui ühenduse kaupa veetakse raudteel ühe liikmesriigi mingist
punktist teise liikmesriigi mingisse punkti läbi sellise kolmanda riigi
territooriumi, mis EFTA riikide hulka ei kuulu, kohaldatakse ühenduse
sisetransiidiprotseduuri. Sellisel juhul kohaldatakse lõike 6, lõike 7 teiselõigu ning lõike 8 sätteid mutatis mutandis.
Artikkel 435
Kauba identifitseeritavus tagatakse kooskõlas ►
M19 artiklis 357 ◄.
Kui aga raudtee-ettevõtjad võtavad identifitseerimismeetmeid, ei panelähtetolliasutus suurtele konteineritele tollitõkendeid. Kui konteineritelepannakse tollitõkend, tehakse sellekohane märge TR-saatelehe eksem-
plaride 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse.
Artikkel 436
1. Artikli 434 lõike 7 esimeses lõigus osutatud juhtudel edastab
veoettevõtja sihttolliasutusele TR-saatelehtede eksemplarid 1, 2 ja 3A.
2. Sihttolliasutus kinnitab eksemplarid 1 ning 2 ja tagastab need
kõnealusele veoettevõtjale ning jätab eksemplari 3A endale.
Artikkel 437
1. Kui vedu algab ühenduse tolliterritooriumil ja peab lõppema
väljaspool seda, kohaldatakse artikli 434 lõikeid 1–5 ning artiklit 435.
2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup
ühenduse tolliterritooriumilt välja toimetatakse.
3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.
Artikkel 438
1. Kui vedu algab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ja peab
lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, millekaudu kaup ühenduse tolliterritooriumile toimetatakse. Kõnesolevas
lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.
2. Sihttolliasutus on see tolliasutus, kus kaup esitatakse.Artiklis 436 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.
▼
M6
3. Kui kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse vahejaamasmõnele muule tolliprotseduurile, tegutseb selle jaama tolliasutus sihttol-liasutusena. See tolliasutus tembeldab veoettevõtja esitatud saatelehe TRlehed 1, 2 ja 3 A ning kinnitab need, kandes neile vähemalt ühe järgmis-test märkustest:
—Despachado de aduana,
—Toldbehandlet,
—Verzollt,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —143
▼M6
—Σκτελωνισμένο,
—Cleared,
—Dédouané,
—Sdoganato,
—Vrijgemaakt,
—Desalfandegado,
—Tulliselvitetty,
—Tullklarerat,
▼A2
—Propuštěno,
—Lõpetatud,
—Nomuitots,
—Išleista,
—Vámkezelve,
—Mgħoddija,
—Odprawiony,
—Ocarinjeno,
—Prepustené.
▼M6
Kõnealune asutus tagastab lehed 1 ja 2 pärast nende tembeldamist viivi-
tamata transpordiettevõttele ja jätab lehe 3 A endale.
4. Artikli 423 lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis.
▼B
Artikkel 439
1. Kui vedu algab väljapool ühenduse tolliterritooriumi ja peab seal
ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 438 lõikes 1
ning artikli 437 lõikes 2 osutatud tolliasutused.
2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaal-
susi.
Artikkel 440
Artikli 438 lõike 1 ja artikli 439 lõike 1 kohaselt veetavat kaupa käsita-
takse veetavana ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel, kui kaubaühenduse staatust ei ole määratud vastavalt artiklitele 313–340.
▼
M19
C. Muud sätted
▼B
Artikkel 441
1.►M19 Artikleid 350 ja 385 ◄kohaldatakse CIM-saatelehele või
TR-saatelehele lisatud lastinimekirjade suhtes. Lastinimekirjade arvmärgitakse kas CIM-saatelehe või TR-saatelehe vastavasse lahtrisse, mison ette nähtud lisatud dokumentide andmete jaoks.
Peale selle sisaldab lastinimekiri CIM-saatelehega hõlmatud vaguni
numbrit või vajaduse korral kaupa sisaldava konteineri numbrit.
2. Kui vedu algab ühenduse tolliterritooriumil ja hõlmab kaupa, mida
veetakse nii ühenduse välis- kui ka sisetransiidiprotseduuri alusel, koos-tatakse eraldi lastinimekirjad; TR-saatelehe alusel suurtes konteineritesveetava kauba puhul koostatakse eraldi lastinimekirjad iga suure kontei-
neri kohta, mis sisaldab mõlemasse kategooriasse kuuluvat kaupa.
Kaht erinevasse kategooriasse kuuluvat kaupa hõlmavate lastinimekir-
jade järjekorranumbrid kantakse vastavalt CIM-saatelehe või TR-saate-lehe kauba kirjelduseks ettenähtud lahtrisse.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —144
▼B
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel ning artiklites 413–442 ette-
nähtud korra kohaldamisel moodustavad CIM-saatelehele või TR-saate-lehele lisatud lastinimekirjad nende lahutamatu osa ja neil on samasu-gune õiguslik jõud.
Lastinimekirjade originaalid tembeldatakse lähtejaamas.
▼
M19
D. Tavalise korra ja lihtsustatud korra ulatus
▼B
Artikkel 442
1. Kui kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuri, ei välista artiklite
412–441 sätted ►M19 artiklites 344-362, 367-371 ja 385 ◄ettenähtud
korra kasutamist ning igal juhul kohaldatakse artiklite 415 ja 417 võiartiklite 429 ning 432 sätteid.
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel, kui koostatakse CIM-saateleht või TR-
saateleht, tehakse lisatud dokumentide andmete jaoks ettenähtud
lahtrisse selge märge ühenduse transiididokumentide kohta. Märgesisaldab dokumendi tüüpi, selle välja andnud asutust, väljaandmiskuu-päeva ja iga dokumendi registreerimisnumbrit.
Lisaks sellele tõendab raudtee-ettevõtja, kellele kuulub transiitveo käigus
läbitav viimane raudteejaam, CIM-saatelehe eksemplari 2 või TR-saate-
lehe eksemplaride 1 ja 2 ehtsust. Kõnealune ettevõtja tõendab doku-
mendi ehtsust pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimubnimetatud ühenduse transiididokumendi või -dokumentide alusel.
3. Kui ühenduse transiitvedu toimub TR-saatelehe alusel vastavalt
artiklitele 426–440, siis lõiked 1 ja 2 ning artiklid 413–425 ei kehtikõnealuse veo puhul kasutatud CIM-saatelehe kohta. CIM-saateleheletehakse lisatud dokumentide andmete jaoks ettenähtud lahtrisse selge
märge TR-saatelehe kohta. Märge sisaldab sõnu ”TR-saateleht”, millele
järgneb järjekorranumber.
▼
M19
Artikkel 442a
1. Kui kauba puhul, mida lähetatakse CIM-saatelehe või TR-saatelehe
alusel artiklite 413-442 kohaselt, ei ole vaja lähtetolliasutusele esitadaühenduse transiidideklaratsiooni, määrab toll kindlaks vajalikud
meetmed, millega tagada et CIM-saatelehe eksemplaridele 1, 2 ja 3 või
TR-saatelehe eksemplaridele 1, 2, 3A ning 3B oleks vastavalt asjaolu-dele märgitud kas tähis ”T1”,”T2” või”T2F”.
2. Kui artiklite 413-442 kohaselt veetav kaup lähetatakse volitatud
kaubasaajale, võib toll erandina artikli 406 lõikest 2 ning artikli 408lõike 1 punktist b ette näha, et raudtee- või mõni muu veoettevõtja
toimetaks CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3 või TR-saatelehe eksem-
plarid 1, 2 ja 3A otse sihttolliasutusele.
▼
M19
9. alajagu
Õhutranspordi lihtsustatud kord1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —145
▼M19
Artikkel 444
1. Lennuettevõtjal võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina
kaubamanifesti, kui selle sisu vastab rahvusvahelise tsiviillennundusekonventsiooni 9. lisa 3. liites esitatud näidisele (lihtsustatud kord —1.
tasand).
Ühenduse transiitvedude korral määratakse loas kindlaks manifesti vorm
ning lähte- ja sihtlennujaam. Lennuettevõtja saadab iga asjaomase lennu-jaama tollile loa tõestatud koopia.
2. Kui vedu hõlmab üheaegselt kaupa, mille suhtes tuleb rakendada
ühenduse välistransiidiprotseduuri, ja kaupa, mille suhtes tuleb raken-dada ühenduse sisetransiidiprotseduuri artikli 340c lõike 1 kohaselt, loet-letakse kaup eraldi manifestides.
3. Lennuettevõtja kinnitab manifesti kuupäeva ja allkirjaga ning lisab
sellele:
—tähise ”T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri
alusel, või
—tähise ”T2F”, kui kaupa veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel.
4. Manifest sisaldab järgmist teavet:
a) kõnealust kaupa vedava lennuettevõtja nimi,
b) lennunumber,
c) lennu kuupäev,
d) lennujaama nimi, kus laaditakse kaup peale (lähtelennujaam) või
maha (sihtlennujaam).
Iga kaubasaadetise kohta märgitakse:
a) lennuveokirja number,
b) pakkeüksuste arv,
c) kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identi-
fitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid,
d) brutomass.
Grupisaadetiste puhul asendatakse nende kirjeldus vajaduse korral
märkega ”Segalaadung”, mida võib lühendada. Sel juhul sisaldavad
lennuveokirjad manifestiga hõlmatud kaubasaadetiste puhul kauba tava-
pärast kaubanduslikku kirjeldust, mis sisaldab kauba identifitseerimiseksvajalikke üksikasjalikke andmeid.
5. Manifest esitatakse vähemalt kahes eksemplaris lähtelennujaama
tollile, kes säilitab ühe eksemplari.
6. Üks manifesti eksemplar esitatakse sihtlennujaama tollile.
7. Kord kuus pärast loendi kinnitamist edastab iga sihtlennujaama toll
iga lähtelennujaama tollile lennuettevõtja koostatud loendi talle eelmisekuu jooksul esitatud manifestidest.
Kõnesolev loend peab iga manifesti kohta sisaldama järgmist teavet:
a) manifesti viitenumber;
b) tähis, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina
vastavalt lõikele 3;
c) kaupa vedava lennuettevõtja nimi (võib olla lühendatud);
d) lennunumber; ja
e) lennu kuupäev.
Loas võib ka ette näha, et lennuettevõtjad ise peavad edastama esimeses
lõigus osutatud teabe.
Eeskirjade eiramise korral, mis tuvastatakse seoses kõnealuses loendis
nimetatud manifestidele märgitud teabega, teatab sihtlennujaama tollsellest lähtelennujaama tollile ja loa andnud asutusele, viidates eelkõigekõnealust kaupa hõlmavatele lennuveokirjadele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —146
▼M19
Artikkel 445
1. Lennuettevõtjal, kes teenindab olulist arvu liikmesriikide vahelisi
lende, võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina andmesidesüstee-mide abil edastatud manifesti (lihtsustatud kord —2. tasand).
Erandina artikli 373 lõike 1 punktist a ei pea lennuettevõtja olema
asutatud ühenduses, kui tal on seal piirkondlik kontor.
2. Loa taotluse saanud toll teatab sellest teistele liikmesriikidele, kelle
territooriumil asuvad elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu ühen-datud lähte- ja sihtlennujaamad.
Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata,
annab tolliasutus loa.
Nimetatud luba kehtib kõikides asjaomastes liikmesriikides ja seda
kohaldatakse ainult loas nimetatud lennujaamade vaheliste ühendusetransiitvedude suhtes.
3. Lihtsustamise eesmärgil edastatakse lähtelennujaamas koostatud
manifest elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu sihtlennujaamale.
Lennuettevõtja märgib manifesti vastava kaubanimetuse kohta:
a) tähise ”T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri
alusel;
b) tähise ”TF”, kui kaupa veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel;
c) tähed ”TD”, kui kaup on juba transiidiprotseduuril või kui kaupa
veetakse seestöötlemise, tolliladustus- või ajutise impordi protseduuri
alusel. Niisugustel juhtudel märgib lennuettevõtja vastavale lennu-
veokirjale tähed ”TD” ja kasutatud protseduuri, transiidi- või ümber-
laadimisdokumendi viitenumbri, selle väljaandmise kuupäeva ja selleväljaandnud asutuse nime;
d) tähe ”C”(vastab tähisele ”T2L”) kauba puhul, mille ühenduse staa-
tust saab tõendada;
e) tähe ”X”eksporditava ühenduse kauba puhul, mille suhtes ei raken-
data transiidiprotseduuri.
Manifest peab sisaldama ka artikli 444 lõikes 4 sätestatud teavet.
4. Ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppenuks, kui sihtlennu-
jaama tollile esitatakse andmesidesüsteemi abil edastatud manifest ning
kaup.
Lennuettevõtja raamatupidamisdokumendid peavad sisaldama vähemalt
lõike 3 teises lõigus osutatud teavet.
Vajaduse korral edastab sihtlennujaama toll lähtelennujaama tollile kont-
rollimiseks elektroonilise andmevahetussüsteemi abil edastatud manifestiasjakohased üksikasjad.
5. Ilma et see piiraks artiklite 365 ja 366, artiklite 450a–450d ja
seadustiku VII jaotise kohaldamist:
a) teatab lennuettevõtja tollile kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade
eiramistest;
b) teatab sihtlennujaama toll lähtelennujaama tollile ja loa välja andnud
asutusele esimesel võimalusel kõikidest õigusrikkumistest ja eeskir-jade eiramistest.
▼
M19
10. alajagu
Mereveo lihtsustatud kord
Artikkel 446
Kui kohaldatakse artikleid 447 ja 448, ei ole vaja tagatist esitada.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —147
▼M19
Artikkel 447
1. Laevaühingul võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina
kaubamanifesti (lihtsustatud kord —1. tasand).
Ühenduse transiitvedude korral määratakse loas kindlaks manifesti vorm
ning lähte- ja sihtsadamad. Laevaühing saadab iga asjaomase sadama
tollile loa tõestatud koopia.
2. Kui vedu hõlmab üheaegselt kaupa, mille suhtes tuleb rakendada
ühenduse välistransiidiprotseduuri, ja kaupa, mille suhtes tuleb raken-dada ühenduse sisetransiidiprotseduuri artikli 340c lõike 1 kohaselt, loet-letakse kaup eraldi manifestides.
3. Laevaühing kinnitab manifesti kuupäeva ja allkirjaga ning lisab
sellele:
a) tähise ”T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri
alusel; või
b) tähise ”T2F”, kui kauba veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel.
4. Manifest sisaldab järgmist teavet:
a) kaupa vedava laevaühingu nimi ja täielik aadress;
b) laeva andmed;
c) laadimise koht;
d) lossimise koht.
Iga kaubasaadetise kohta märgitakse:
a) viide konossemendile;
b) pakkeüksuste arv, liik, markeering ja identifitseerimisnumbrid;
c) kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identi-
fitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid;
d) brutomass kilogrammides;
e) vajaduse korral konteinerite identifitseerimisnumbrid.
5. Manifest tuleb esitada vähemalt kahes eksemplaris lähtesadama
tollile, kes säilitab ühe eksemplari.
6. Üks manifesti eksemplar esitatakse sihtsadama tollile.
7. Kord kuus pärast loendi kinnitamist edastab iga sihtsadama toll iga
lähtesadama tollile laevaühingu koostatud loendi talle eelmise kuujooksul esitatud manifestidest.
Kõnesolev loend peab iga manifesti kohta sisaldama järgmist teavet:
a) manifesti viitenumber,
b) tähis, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina
vastavalt lõikele 3,
c) kaupa vedava laevaühingu nimi (võib olla lühendatud),
d) mereveo kuupäev.
Loas võib ka ette näha, et laevaühingud ise peavad edastama esimeses
lõigus osutatud teabe.
Eeskirjade eiramise korral, mis tuvastatakse seoses kõnealuses loendis
nimetatud manifestidele märgitud teabega, teatab sihtsadama toll sellestlähtesadama tollile ja loa andnud asutusele, viidates eelkõige kõnealustkaupa hõlmavatele konossementidele.
Artikkel 448
1. Laevaühingul, kes teenindab olulist arvu liikmesriikide vahelisi
reise, võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina ühtset manifesti(lihtsustatud kord —2. tasand).
Erandina artikli 373 lõike 1 punktist a ei pea laevaühing olema asutatud
ühenduses, kui tal on seal piirkondlik kontor.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —148
▼M19
2. Loa taotluse saanud toll teatab sellest teistele liikmesriikidele, kelle
territooriumil lähte- ja sihtsadamad asuvad.
Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata,
annab toll loa.
Nimetatud luba kehtib kõikides asjaomastes riikides ja seda kohalda-
takse ainult selles nimetatud sadamate vaheliste ühenduse transiitvedudesuhtes.
3. Lihtsustamise eesmärgil võivad laevaühingud kasutada kõikide
kaupade veoks ühtset manifesti; sel juhul märgib ta manifesti vastavakaubanimetuse kohta:
a) tähise ”T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri
alusel;
b) tähise ”TF”, kui kaupa veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel;
c) tähed ”TD”, kui kaup on juba transiidiprotseduuril või kui kaupa
veetakse seestöötlemise, tolliladustus- või ajutise impordi protseduuri
alusel. Niisugustel juhtudel märgib laevaühing vastavale konosse-mendile või muule asjakohasele äridokumendile tähed ”TD” ja kasu-
tatud protseduuri, transiidi- või ümberlaadimisdokumendi viite-numbri, selle väljaandmise kuupäeva ja selle väljaandnud asutusenime;
d) tähe ”C”(vastab tähisele ”T2L”) kauba puhul, mille ühenduse staa-
tust saab tõendada;
e) tähe ”X”eksporditava ühenduse kauba puhul, mille suhtes ei raken-
data transiidiprotseduuri.
Manifest peab sisaldama ka artikli 447 lõikes 4 sätestatud teavet.
4. Ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppenuks, kui sihtsadama
tollile esitatakse manifest ning kaup.
Laevaühingu artikli 373 lõike 2 punkti b kohased raamatupidamisdoku-
mendid sisaldavad vähemalt lõike 3 esimeses lõigus osutatud teavet.
Vajaduse korral edastab sihtsadama toll lähtesadama tollile kontrollimi-
seks manifesti asjakohased üksikasjad.
5. Ilma et see piiraks artiklite 365 ja 366, artiklite 450a–450d ja
seadustiku VII jaotise kohaldamist, esitatakse järgmised teated:
a) laevaühing teatab tollile kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade
eiramistest;
b) sihtsadama toll teatab lähtesadama tollile ja loa välja andnud asutu-
sele esimesel võimalusel kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade
eiramistest.
▼
M13
▼M19
11. alajagu
Torutranspordi lihtsustatud kord
▼B
Artikkel 450
▼M21
1. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, peab lähteliikmesriigi toll kahe-teistkümne kuu jooksul alates transiidideklaratsiooni aktsepteerimisekuupäevast käendajale teatama, et protseduuri ei ole lõpetatud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —149
▼M21
1a. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, peavad seadustiku artikli 215
kohaselt kindlaksmääratud tolliasutused kolme aasta jooksul alates tran-siidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast käendajale teatama, ettemalt nõutakse või võidakse nõuda võlasumma tasumist, mille eest takõnesoleva ühenduse transiitveo puhul vastutab; teates esitatakse dekla-
ratsiooni number ja kuupäev, lähtetolliasutuse nimi, printsipaali nimi ja
asjaomane summa.
▼
M21
2. Kui kumbagi lõigetes 1 ja 1a sätestatud teadet nimetatud tähtajajooksul ei saadeta, vabaneb käendaja oma kohustustest.
▼
B
3. Lõikes 2 nimetatud kauba veol on printsipaal kas selles liikmes-riigis asuv torujuhtme käitaja, mille territooriumil kaup tuuakse ühen-duse tolliterritooriumile, või selle liikmesriigi torujuhtme käitaja, milleterritooriumilt kaupa lähetatakse.
4. Seadustiku artikli 96 lõike 2 kohaldamisel käsitatakse veoettevõt-
jana selles liikmesriigis asuvat torujuhtme käitajat, mille territooriumikaudu kaupa torujuhtme kaudu veetakse.
5. Ühenduse transiitvedu loetakse lõppenuks, kui torujuhtme kaudu
veetav kaup jõuab kaubasaaja valdusesse või kui kaubasaaja asub sedaoma jaotusvõrgu kaudu laiali saatma, ning kui see kantakse tema raama-
tupidamisdokumentidesse.
6. Kaubaveoga seotud äriühingud peavad raamatupidamisarvestust ja
vajaduse korral esitavad selle tollile kontrollimiseks seoses lõigetes 2–4
osutatud transiitvedudega.
▼
M19
4. jagu
Tollivõlg ja selle tasumine
Artikkel 450a
Seadustiku artikli 215 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud tähtaeg on
10 kuud alates transiidideklaratsiooni aktsepteerimisest.
Artikkel 450b
1. Kui seadustiku artikli 215 kohaselt määratud tolliasutus, edaspidi
”taotluse esitanud asutus”, saab pärast muude maksude sissenõudmisemenetluse algatamist ükskõik mil viisil tõendusmaterjali seoses kohaga,kus tollivõla põhjustanud sündmus aset leidis, saadab nimetatud asutuskohe kõik vajalikud dokumendid kinnitust leidnud asjaolude kohta, seal-hulgas nende dokumentide tõestatud koopiad, asutusele, edaspidi ”taot-
luse saanud asutus”, kes vastutab koha eest, kus kõnealune sündmus aset
leidis.
Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta on
vastutav võla sissenõudmise eest. Kui vastust ei ole saadud kolme kuu
jooksul, jätkab taotluse esitanud asutus viivitamata tema poolt algatatudsissenõudmismenetlust.
2. Kui taotluse saanud asutus on selleks pädev, algatab ta pärast
lõike 1 teises lõigus osutatud kolme kuu möödumist vajaduse korralkohe uue muude maksude sissenõudmise menetluse, andes sellest viivi-tamata teada taotluse esitanud asutusele.
Kõik taotluse esitanud asutuse poolt algatatud ja lõpule viimata muude
maksude sissenõudmise menetlused peatatakse kohe, kui taotluse saanudasutus teatab taotluse esitanud asutusele oma otsusest võtta võla sisse-nõudmiseks asjakohased meetmed.
Niipea kui taotluse saanud asutus on esitanud tõendi kõnealuste
summade tasumise kohta, maksab taotluse esitanud asutus tagasi kõikmuud juba sissenõutud maksud või tühistab sissenõudmismenetluse.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —150
▼M19
Artikkel 450c
1. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, esitab seadustiku artikli 215 koha-
selt määratud tolliasutus järgmised teated:
a) kaheteistkümne kuu jooksul alates transiidideklaratsiooni aktsepteeri-
mise kuupäevast käendajale, et protseduuri ei ole lõpetatud;
b) kolme aasta jooksul transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäe-
vast alates käendajale, et temalt nõutakse või võidakse nõuda võla-
summa tasumist, mille eest ta kõnesoleva ühenduse transiitveo puhul
vastutab; teates esitatakse deklaratsiooni number ja kuupäev, lähtetol-liasutuse nimi, printsipaali nimi ja asjaomane summa.
2. Kui kumbagi lõikes 1 sätestatud teadet nimetatud tähtaja jooksul ei
saadeta, vabaneb käendaja oma kohustustest.
3. Kui saadetakse üks nimetatud teade, teatatakse käendajale tollivõla
tasumisest või protseduuri lõpetamisest.
Artikkel 450d
Liikmesriigid abistavad üksteist võlgade sissenõudmiseks pädevate
asutuste määramisel.
Need asutused teavitavad lähtetolliasutust ja tagatistolliasutust kõikidest
tollivõlgadest, mis on tekkinud seoses lähtetolliasutuse poolt aktseptee-ritud ühenduse transiidideklaratsioonidega, ning meetmetest, mida on
võlgniku suhtes võetud nimetatud summa sissenõudmiseks.
▼
B
9. PEATÜKK
▼M22
Vedu TIR- või ATA-protseduuri kohaselt
▼B
1. jagu
Ühissätted
Artikkel 451
▼M22
1. Kui vastavalt rahvusvahelise kaubaveo protseduurile veetaksekaupa TIR-märkmiku (TIR-konventsiooni) või ATA-märkmiku (ATA-
konventsiooni►
M26 /Istanbuli konventsiooni ◄) alusel ühenduse
ühest punktist teise, käsitatakse ühenduse tolliterritooriumi TIR-märk-miku ja ATA-märkmiku kasutamist reguleerivate eeskirjade kohalda-misel ühtse territooriumina.
▼
B
2. Kui ATA-märkmikku kasutatakse transiididokumendina, tähistab”transiit” kaubavedu ühenduse tolliterritooriumi ühest tolliasutusest
teise.
Artikkel 452
Kui ühenduse tolliterritooriumi ühest punktist teise vedamisel läbib kaup
kolmanda riigi territooriumi, kontrollitakse kaupa ja täidetakse TIR- või
ATA-korraga seotud formaalsused seal, kus kõnealune kaup ühendusetolliterritooriumilt ajutiselt välja viiakse ning sinna taas sisse tuuakse.
Artikkel 453
1. Kaupa, mida veetakse ühenduse tolliterritooriumi piires TIR- või
ATA-märkmike alusel, käsitatakse ühendusevälise kaubana, kui ühen-duse staatust ei ole nõuetekohaselt määratud.
▼
M7
2. Lõikes 1 nimetatud kauba ühenduse staatus määratakse kooskõlas►
M22 artiklid 314b–324f ◄või vajaduse korral artiklitega 325—334
artiklis 326 sätestatud tingimustel.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —151
▼M7
▼M22
2. jagu
TIR-protseduur
Artikkel 454
Käesoleva jao sätteid kohaldatakse TIR-märkmiku alusel toimuva
kaubaveo suhtes, kui sellega on seotud ühenduse imporditollimaksudvõi muud maksud.
▼
M26
Artikkel 454a
1. Kaubasaaja taotluse alusel võib toll lubada TIR-protseduuri alusel
veetavat kaupa vastu võtta kaubasaaja valdustes või mõnes muus kind-laksmääratud kohas, andes kaubasaajale volitatud kaubasaaja staatuse.
2. Lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:
a) kelle asukoht on ühenduses;
b) kes saavad korrapäraselt kaupa, millele on kohaldatud TIR-protse-
duuri või kelle puhul toll teab, et nad suudavad täita korraldusesttulenevaid kohustusi, ja
c) kes ei ole oluliselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi.
Artikli 373 lõige 2 kehtib mutatis mutandis. Luba kohaldatakse erandi-
tult ainult selles liikmesriigis, kus luba välja anti.
Luba kohaldatakse ainult nendel TIR-veoetappidel, mille lõplik mahalaa-
dimiskoht on selles loas sätestatud valdustes.
3. Artikleid 374, 375, artikli 376 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 377 ja
378 kohaldatakse mutatis mutandis lõikes 1 ette nähtud taotluse esita-
mise korra suhtes.
4. Artiklit 407 kohaldatakse mutatis mutandis lõikes 1 ette nähtud
loas sätestatud korra suhtes.
Artikkel 454b
1. Kui kaup jõuab artikliga 454a kehtestatud loaga kindlaksmääratud
kohta või volitatud kaubasaaja valdustesse, siis loas sätestatud korra
kohaselt täidab volitatud kaubasaaja järgmised kohustused:
a) teatab sihttolliasutusele kauba saabumisest,
b) teatab viivitamatult sihttolliasutusele rikutud tollitõkenditest ja kõigist
muudest eeskirjade eiramistest, nagu näiteks üleliigsetest kogustest,puudujääkidest või kauba asendamistest,
c) sisestab viivitamatult mahalaadimistulemused oma registrisse ja
d) esitab viivitamatult sihttolliasutusele teatise, milles esitab kõigi
paigaldatud tollitõkendite üksikasjalikud andmed ja olukorra ningregistrisse sissekande kuupäeva.
2. Volitatud kaubasaaja tagab TIR-märkmiku viivitamatu esitamise
sihttolliasutusele.
3. Sihttolliasutus teeb TIR-märkmikku vajaliku kinnituse ning
korraldab loas sätestatud korras TIR-märkmiku tagastamise TIR-märk-miku valdajale või tema nimel tegutsevale isikule.
4. TIR-veoetapi lõppemise kuupäevaks on lõike 1 punktis c osutatud
registrisse tehtud sissekande kuupäev. Lõike 1 punktis b ette nähtud
juhul on TIR-veoetapi lõppemise kuupäevaks TIR-märkmiku kinnita-
mise kuupäev.
5. TIR-märkmiku valdaja palvel annab volitatud kaubasaaja välja
kviitungi, mille vorm vastab lõike 1 punktis d osutatud tõendi koopiale.Kviitungit ei tohi kasutada TIR-veoetapi lõppemise tõendusena artikli457c lõike 2 tähenduses.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —152
▼M26
Artikkel 454c
1. TIR-märkmiku valdaja peab olema täitnud TIR-konventsiooni
artikli 1 punktist o tulenevad kohustused, kui TIR-märkmik koos maan-
teesõiduki, autorongi või konteineri ja puutumatul kujul kaubaga on
esitatud volitatud kaubasaajale tema valdustes või loas kindlaksmääratudkohas.
2. TIR-konventsiooni artikli 1 punktis d osutatud TIR-veoetapi lõppe-
mine toimub siis, kui on täidetud artikli 454b lõigete 1 ja 2 nõuded.
▼
M22
Artikkel 455
1. Siht- või lähteliikmesriigi tolliasutused tagastavad TIR-märkmiku
lehe nr 2 vastava osa saabumis- või väljumisliikmesriigi tolliasutusteleviivitamata ja vähemalt ühe kuu jooksul TIR-veo lõpetamise kuupäevastarvates.
2. Kui TIR-märkmiku lehe nr 2 vastav osa ei ole tagastatud
saabumis- või lähteliikmesriigi tolliasutustele kahe kuu jooksul TIR-märkmiku vastuvõtmise kuupäevast arvates, teatavad asutused sellestasjaomasele garantiiühingule, ilma et see piiraks TIR-konventsiooniartikli 11 lõike 1 kohaselt tehtavat teavitamist.
Samuti teatavad nad sellest TIR-märkmiku omanikule ja paluvad nii
temal kui ka asjaomasel garantiiühingul esitada tõendid TIR-veo lõpeta-mise kohta.
3. Lõike 2 teises lõigus osutatud tõendi võib tolliasutusele esitada
siht- või lähteliikmesriigi tolli poolt kinnitatud dokumendina, milleskaup identifitseeritakse ja tõendatakse, et see on esitatud siht- või lähte-liikmesriigi tolliasutusele.
4. TIR-vedu loetakse lõppenuks ka juhul, kui TIR-märkmiku omanik/
garantiiühing esitab tolliasutusele kauba suhtes tollikäitlusviisi raken-danud kolmandas riigis väljastatud tollidokumendi, milles kaup identifit-seeritakse, või selle dokumendi koopia või valguskoopia. Koopia võivalguskoopia õigsust peab tõestama kas originaaldokumendi kinnitanudasutus või asjaomase kolmanda riigi või mõne liikmesriigi asutus.
Artikkel 455a
1. Kui saabumis- või väljumisliikmesriigi tolliasutus ei ole nelja kuu
jooksul alates TIR-märkmiku vastuvõtmise kuupäevast saanud tõendust
selle kohta, et TIR-vedu on lõpetatud, algatab ta viivitamata uurimise, etsaada vajalikku teavet TIR-märkmiku lõpetamise kohta või, kui see polevõimalik, teha kindlaks, kas on tekkinud tollivõlg, tuvastada võlgnik jamäärata kindlaks tolliasutus, kes vastutab arvestuskande tegemise eest.
Kui tolliasutusele on eelnevalt teatatud, et TIR-vedu ei ole lõpetatud, või
kui tal on põhjust nii arvata, algatab ta kohe uurimise.
2. Uurimine algatatakse ka siis, kui tagantjärele selgub, et TIR-veo
lõpetamise tõend oli võltsitud ning uurimist on vaja lõikes 1 ette nähtud
eesmärkide saavutamiseks.
3. Uurimise algatamiseks saadab saabumis- või väljumisliikmesriigi
tolliasutus siht- või lähteliikmesriigi tolliasutusele taotluse koos kõigivajalike andmetega.
4. Siht- või lähteliikmesriigi tolliasutus vastab viivitamata.
5. Kui uurimisel tehakse kindlaks, et TIR-vedu lõpetati nõuetekoha-
selt, teavitab saabumis- või väljumisliikmesriigi toll viivitamata garan-
tiiühingut ja TIR-märkmiku omanikku ning vajaduse korral kõiki tollia-
sutusi, kes võivad olla algatanud sissenõudmismenetluse kooskõlas tolli-seadustiku artiklitega 217–232.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —153
▼M22
Artikkel 456
1. Kui TIR-konventsiooni puudutav seaduserikkumine või eeskirjade
eiramine tekitab ühenduses tollivõla, kohaldatakse käesoleva jaotisesätteid mutatis mutandis muude tolliseadustiku artikli 91 lõike 1 punktis
a märgitud maksude suhtes.
2. Artikleid 450a, 450b ja 450d kohaldatakse TIR-märkmiku kasuta-
misega seotud sissenõudmisprotseduuri suhtes mutatis mutandis.
Artikkel 457
1. Kui TIR-vedu viiakse läbi ühenduse tolliterritooriumil, võib TIR-
konventsiooni artikli 8 lõike 4 kohaselt iga garantiiühing, mille registri-
järgne asukoht on ühenduses, muutuda vastutavaks asjassepuutuva TIR-veoga seotud kaupade tollivõlast tuleneva tagatud maksusumma tasu-mise eest kuni 60 000 euro või sellega võrdväärse omavääringulisesumma ulatuses TIR-märkmiku kohta.
2. Liikmesriigis asutatud garantiiühing, kes tolliseadustiku artikli 215
kohaselt vastutab tollivõla tasumise eest, on kohustatud maksma tollivõ-last tuleneva tagatud maksusumma.
3. Tolliseadustiku artikli 215 lõike 1 kolmanda taande kohaselt tasu-
mise eest vastutavaks tunnistatud liikmesriigi tolliasutuse kehtiv teade
selle asutuse poolt volitatud garantiiühingule TIR-veo lõpetamata
jätmise kohta kehtib ka siis, kui tolliseadustiku artikli 215 lõike 1esimese või teise taande kohaselt pädevaks tunnistatud teise liikmesriigitolliasutus jätkab sissenõudmist viimati nimetatud asutuse poolt volitatudgarantiiühingult.
▼
M7
Artikkel 457a
Kui liikmesriigi toll otsustab TIR-konventsiooni artikli 38 alusel isikul
keelata TIR-protseduuri kasutamine, kohaldatakse seda otsust ühendusetolliterritooriumi kõikides osades.
Selleks edastab liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma
otsuse koos selle kohaldamiskuupäevaga.
See otsus kehtib kõikide tollile aktsepteerimiseks esitatud TIR-märkmike
suhtes.
▼
M10
Artikkel 457b
1. Kui TIR vedu hõlmab sama kaupa, mis on ►M19 lisas 44c ◄,
või kui toll peab seda vajalikuks, võib väljumis/saabumistolliasutus
kõnealuse kauba veoks ette kirjutada teekonna. TIR-märkmiku omaniku
taotluse alusel võib kaubaveo teekonda muuta ainult selle liikmesriigitoll, kus kaubasaadetis ettenähtud teekonna ajal asub. Toll kannab kõikvajalikud üksikasjad TIR-märkmikku ja teatab sellest viivitamataväljumis-/saabumistolliasutusele.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et ära hoida eeskirjade rikku-
misi või eiramisi ning kohaldada tõhusaid sanktsioone.
2. Vääramatu jõu korral võib veoettevõtja ettekirjutatud teekonnast
kõrvale kalduda. Kaup ja TIR-märkmik esitatakse viivitamata selle liik-mesriigi tolliasutusele, mis on kaubasaadetisele kõige lähimal. Tollteatab sellest viivitamata väljumis/saabumistolliasutusele ja kannab kõik
vajalikud üksikasjad TIR-märkmikku.
▼
B
3. jagu
▼M22
ATA-protseduur1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —154
▼M22
Artikkel 457c
1. Käesoleva artikli kohaldamine ei piira ATA-konventsiooni►-
M26 ega Istanbuli konventsiooni ◄garantiiühingu vastutust käsitlevate
erisätete kohaldamist, kui vedu toimub ATA-märkmiku alusel.
2. Kui ATA-märkmiku alusel toimuva transiitveo käigus või sellega
seoses leitakse, et konkreetses liikmesriigis on toimunud seaduserikku-
mine või eeskirjade eiramine, siis on selle liikmesriigi kohuseks sissenõuda tollimaksud ja muud sissenõudmisele kuuluvad maksud vastavaltühenduse või siseriiklikele sätetele, ilma et see piiraks kriminaalmenet-luse algatamist.
3. Kui ei ole võimalik kindlaks teha, missugusel territooriumil seadu-
serikkumine või eeskirjade eiramine toime pandi, loetakse niisuguneseaduserikkumine või eeskirjade eiramine sooritatuks liikmesriigis, kus
see avastati, välja arvatud juhul, kui artikli 457d lõikes 2 osutatud
tähtaja jooksul esitatakse tolliasutust rahuldav tõend selle kohta, et vedutoimus eeskirjade kohaselt, või selle kohta, kus eeskirjade eiramine tege-likult toimus.
Kui niisugust tõendit ei esitata ja nimetatud seaduserikkumine või
eeskirjade eiramine loetakse toimunuks liikmesriigis, kus see avastati,nõuab tollimaksud ja muud kõnealuse kaubaga seotud maksud sisse seeliikmesriik vastavalt ühenduse või siseriiklikele sätetele.
Kui pärast seda tehakse kindlaks liikmesriik, kus nimetatud seaduserik-
kumine või eeskirjade eiramine tegelikult aset leidis, maksab liikmesriik,kes tollimaksud ja muud kõnealuse kauba suhtes selles liikmesriigiskehtivad maksud (peale nende, mis nõuti sisse vastavalt teisele lõigule
kui ühenduse omavahendid) esialgselt sisse nõudis, need talle tagasi. Sel
juhul tagastatakse enammakstud maksud isikule, kes need algseltmaksis.
Kui ühes liikmesriigis esialgselt sisse nõutud ja tagastatud tollimaksude
ja muude maksude summa on väiksem tollimaksude ja muude maksudesummast, mis on ette nähtud liikmesriigis, kus seaduserikkumine võieeskirjade eiramine tegelikult aset leidis, nõuab viimane liikmesriik vahesisse vastavalt ühenduse või siseriiklikele sätetele.
Liikmesriikide tolliasutused võtavad vajalikud meetmed igasuguse
seaduserikkumise või eeskirjade eiramise suhtes ja kohaldavad tõhusaidsanktsioone.
Artikkel 457d
1. Kui avastatakse seaduserikkumine või eeskirjade eiramine, mis on
sooritatud ATA-märkmiku alusel toimunud transiitveo käigus või sellega
seoses, teatab tolliasutus sellest ATA-märkmiku omanikule ja garantiiü-
hingule ATA-konventsiooni artikli 6 lõikes 4 ettenähtud ajavahemikujooksul►
M26 või Istanbuli konventsiooni lisa A artikli 8 lõikes 4 ette-
nähtud ajavahemiku jooksul ◄.
2. Tõend ATA-märkmiku alusel toimunud veo eeskirjadele vastavuse
kohta artikli 457c lõike 3 esimese lõigu tähenduses esitatakse ATA-konventsiooni artikli 7 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud ajavahemiku jook-sul►
M26 või Istanbuli konventsiooni lisa A artikli 9 lõike 1 punktides
a ja b ettenähtud ajavahemiku jooksul ◄.
3. Tollile esitatakse lõikes 2 nimetatud tõend, kasutades üht alljärgne-
vaist meetodeist:
a) esitatakse tolliasutuse kinnitatud tolli- või äridokument, mis tõendab,
et kõnealune kaup on esitatud sihttolliasutusele;
b) esitatakse kaupa kolmandas riigis tolliprotseduurile suunav tollidoku-
ment või selle koopiaeksemplar või valguskoopia, mille koopiaõig-sust tõendab originaaldokumendi kinnitanud asutus või asjaomasekolmanda riigi asutus või mõne liikmesriigi asutus;
c) esitatakse ATA-konventsiooni artiklis 8 osutatud tõend►
M26 või
Istanbuli konventsiooni lisa A artiklis 10 osutatud tõend ◄.
Punktide a ja b esimeses lõigus osutatud dokumendid sisaldavad teavet,
mis võimaldab kõnealuseid kaupu identifitseerida.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —155
▼B
Artikkel 458
1. Iga liikmesriigi toll määrab koordineerimiskeskuse, kes tegeleb
ATA-märkmikega seotud eeskirjade rikkumiste või eiramistega.
Liikmesriigi toll teatab koordineerimiskeskuse määramisest ja selle täie-
liku aadressi komisjonile. Asutuste nimekiri avaldatakse Euroopa Ühen-
duste Teataja C-seerias.
2. Selleks et kindlaks määrata liikmesriik, kus tuleb tasuda tasumisele
kuuluvad tolli- ja muud maksud, loetakse liikmesriigiks, kus ATA-märk-
miku alusel toimunud transiidi käigus eeskirjade rikkumine või eiraminetuvastati ►
M22 artikkel 457c lõige 3 ◄tähenduses, see liikmesriik,
kus kaup leiti, või kui seda leitud ei ole, siis see liikmesriik, kelle koor-dineerimiskeskuse käes on märkmiku viimane leht.
Artikkel 459
1. Kui liikmesriigi toll on tollivõla tekkimise kindlaks teinud, esita-
takse nõue nimetatud liikmesriigiga seotud garantiiühingule võimalikultkiiresti. Kui võlg on tekkinud seetõttu, et ATA-märkmikuga hõlmatud
kaupa ei ole reeksporditud ja sellele ei ole tollikäitlusviisi määratud
ATA-konventsioonis►
M26 või Istanbuli konventsioonis ◄sätestatud
tähtaja jooksul, esitatakse nõue kolm kuud pärast märkmiku kehtivusajalõppu.
2. Võimalikult samal ajal saadab nõude esitanud koordineerimis-
keskus teatise, mis on koostatud lisas 59 esitatud näidise kohaselt,sellele koordineerimiskeskusele, kelle tegevuspiirkonda kuulub ajutiseimpordi tolliasutus.
Kõnealusele teatisele lisatakse lõpetamata lehe koopia, kui see on koor-
dineerimiskeskusel olemas. Teatist võib vajadusel alati kasutada.
Artikkel 460
1. Artiklis 459 osutatud nõudest tulenev tolli- ja muude maksude
summa arvutatakse lisas 60 kehtestatud maksustamisvormi kasutades,mis täidetakse vastavalt esitatud juhistele.
Maksustamise vormi võib saata hiljem kui võlanõude, kuid siiski vähe-
malt kolme kuu jooksul pärast selle nõude esitamist ja mitte mingil juhulhiljem kui kuus kuud pärast võla nõudemenetluse algatamist tolli poolt.
2. Kooskõlas artikliga 461 ja vastavalt selle sätetele, ei vabasta
asjaolu, et tolliamet saadab asjaomasele garantiiühingule, millega taseotud on, kõnealuse vormi, teisi ühenduse garantiiühinguid tolli- jamuude maksude tasumise kohustusest, kui ilmneb, et eeskirjade rikku-mine või eiramine toimus mõnes teises liikmesriigis kui eespool nime-
tatud menetluse algatanud liikmesriik.
3. Maksustamisvorm täidetakse vastavalt vajadusele kas kahes või
kolmes eksemplaris. Esimene eksemplar on selle liikmesriigiga seotud
tagatisasutuse jaoks, kus nõue esitatakse. Teine eksemplar jääb selle
väljaandnud koordineerimiskeskusele. Vajaduse korral saadab väljaandevkoordineerimiskeskus kolmanda eksemplari sellele koordineerimiskesku-sele, kelle tegevuspiirkonnas ajutise väljaveo tolliasutus asub.
Artikkel 461
1. Kui on tuvastatud, et eeskirjade rikkumine või eiramine toimus
menetluse algatanud liikmesriigi asemel mõnes teises liikmesriigis,lõpetab asjaomase liikmesriigi koordineerimiskeskus omalt poolt menet-luse.
2. Menetluse lõpetamisel saadab ta teise liikmesriigi koordineerimis-
keskusele oma valduses oleva toimiku sisu ja vajaduse korral maksabendaga seotud garantiiühingule tagasi kõik summad, mida kõnealuneühing võib olla deponeerinud või eelnevalt tasunud.
Toimik lõpetatakse siiski ainult sel juhul, kui selle liikmesriigi koordi-
neerimiskeskus, kus eeskirjade rikkumine või eiramine toimus, saabteise liikmesriigi koordineerimiskeskuselt kinnituse selle kohta, et1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —156
▼B
nõudemenetlus on asjaomases liikmesriigis algatatud vastavalt ATA-
konventsiooniga kehtestatud eeskirjadele► M26 või Istanbuli konvent-
siooniga ◄. Kõnesolev kinnitus koostatakse lisa 61 näidise kohaselt.
3. Selle liikmesriigi koordineerimiskeskus, kus eeskirju rikuti või
eirati, võtab üle võla sissenõudmise menetluse ja vajaduse korral nõuab
endaga seotud garantiiühingult tasumata tolli- ja muude maksude tasu-mist vastavalt selles liikmesriigis kehtivale määrale, kus nimetatudkeskus asub.
4. Menetlus tuleb üle anda ühe aasta jooksul alates märkmiku kehti-
vusaja lõppemisest, tingimusel et ATA-konventsiooni artikli 7 lõigete 2
või 3 kohaselt►
M26 või Istanbuli konventsiooni lisa A artikli 9 lõike 1
punktide b ja c kohaselt ◄ei ole summat lõplikult tasutud. Kui tähta-
jast kinni ei peeta, kohaldatakse ►M22 artikkel 457c lõige 3 ◄
kolmandat ja neljandat lõiku.
10. PEATÜKK
Vedu vormi 302 alusel
Artikkel 462
1. Kui vastavalt seadustiku artikli 91 lõike 2 punktile e ja artikli 163
lõike 2 punktile e veetakse kaupa ühenduse tolliterritooriumi ühest
punktist teise vormi 302 alusel, mis on ette nähtud Põhja-Atlandilepingu liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsioonis,mis on alla kirjutatud 19. juunil 1951 Londonis, käsitatakse ühendusetolliterritooriumi kõnealuse vormi kasutamist reguleerivate eeskirjadekohaldamisel ühtse territooriumina.
2. Kui lõikes 1 osutatud veo käigus läbib kaup kolmanda riigi terri-
tooriumi, kontrollitakse kaupa ja täidetakse tolliformaalsused vastavaltvormi 302 eeskirjadele nendes kohtades, kui kaup ühenduse tolliterritoo-riumilt välja viiakse ning kui ta sinna taas sisse tuuakse.
3. Kui ilmneb, et vormi 302 alusel toimunud veo käigus või sellega
seoses on teatud liikmesriigis eeskirju rikutud või eiratud, tuleb tasumi-sele kuuluvad tolli- ja muud maksud tasuda kõnealuses liikmesriigiskooskõlas ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega, ilma et see takistakskriminaalõiguslike meetmete võtmist.
4.►
M22 Artikkel 457c lõige 3 ◄kohaldatakse mutatis mutandis.
▼M19
10a peatükk
Postisaadetiste suhtes kohaldatav kord
Artikkel 462a
1. Kui seadustiku artikli 91 lõike 2 punkti f kohaselt veetakse ühen-
dusevälist kaupa ühenduse tolliterritooriumil ühest punktist teise postiga(sealhulgas postipakiga), peab lähteliikmesriigi toll kinnitama pakendileja saatedokumentidele lisas 42 esitatud näidisele vastava sildi või laskma
niisuguse sildi kinnitada.
2. Kui ühenduse kaupa veetakse postiga (sealhulgas postipakiga)
ühenduse tolliterritooriumi osasse või osast, kus direktiivi 77/388/EMÜei kohaldata, peab lähteliikmesriigi toll kinnitama pakendile ja saatedo-kumentidele lisas 42b esitatud näidisele vastava sildi või laskma niisu-
guse sildi kinnitada.
▼
M181993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —157
▼M20
III JAOTIS
MAJANDUSLIKU MÕJUGA TOLLIPROTSEDUURID
1. PEATÜKK
Rohkem kui üht protseduuri hõlmavad põhisätted
1. jaguMõisted
Artikkel 496
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) protseduur
—majandusliku mõjuga tolliprotseduur;
b) luba
—tolli antud luba protseduuri rakendada;
c) ühtne luba
—eri tolliasutusi puudutav luba, mis hõlmab protseduuri raken-
damist ja/või lõpetamist, ladustamist ning järjestikuseid töötle-misoperatsioone või tollikäitlusviise;
d) loa omanik
—isik, kellele on antud luba;
e) järelevalveasutus
—loas nimetatud tolliasutus, kes on volitatud protseduure kont-
rollima;
f) protseduurile suunav tolliasutus
—loas nimetatud tolliasutus või -asutused, kes on volitatud
kauba protseduurile suunamise deklaratsioone aktsepteerima;
g) protseduuri lõpetav tolliasutus
—loas nimetatud tolliasutus või -asutused, kes on volitatud
aktsepteerima deklaratsioone, mille alusel määratakse kaubale
pärast protseduuri rakendamist uus lubatav tollikäitlusviis, või
välistöötlemise puhul vabasse ringlusse lubamise deklarat-siooni;
h) kolmnurkliikumine
—liikumine, mille puhul protseduuri lõpetav tolliasutus ja prot-
seduurile suunav tolliasutus ei ole üks ja sama;
i) raamatupidamine
—loa omaniku või tema nimel säilitatavad äri-, maksu- või
muud raamatupidamisdokumendid;
j) arvestus
—mis tahes kandjal andmed, mis sisaldavad kogu vajalikku
teavet ja tehnilisi üksikasju ning võimaldavad tollil protse-duure jälgida ja kontrollida, eriti kaubavoogude ja kauba staa-tuse muutumise osas; tolliladustamisprotseduuride puhul
nimetatakse arvestust laoarvestuseks;
k) põhilised kompensatsioonitooted
—kompensatsioonitooted, mille tootmiseks on antud luba prot-
seduure rakendada;
l) teisesed kompensatsioonitooted
—kompensatsioonitooted, välja arvatud loas täpsustatud põhi-
lised kompensatsioonitooted, mis on töötlemisprotseduuri
olulised kõrvalsaadused;
m) protseduuri lõpetamise tähtaeg
—tähtaeg, mille jooksul tuleb kaubale määrata uus lubatav tolli-
käitlusviis, et taotleda imporditollimaksude tagasimaksmistpärast seestöötlemist (tagasimaksesüsteem) või saada impordi-tollimaksudest täielik või osaline vabastus pärast välistöötle-mist vabasse ringlusse lubamisel.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —158
▼M20
2. jagu
Loataotlus
Artikkel 497
1. Loataotlus esitatakse kirjalikult, kasutades lisas 67 esitatud näidist.
2. Toll võib lubada loa uuendamist või muutmist lihtsa kirjaliku taot-
luse alusel.
3. Loataotluse võib tavapärast menetlust kasutades esitada kirjaliku
tollideklaratsiooni või automaatse andmetöötluse meetodite abil järg-mistel juhtudel:
a) seestöötlemise puhul, kui majanduslikud tingimused loetakse vasta-
valt artiklile 539 täidetuks, välja arvatud ekvivalentkaupa käsitlevad
taotlused;
b) tollikontrolli all töötlemise puhul, kui majanduslikud tingimused
loetakse vastavalt artikli 552 lõikele 1 täidetuks;
c) ajutise impordi puhul, sealhulgas ATA- või CPD-märkmiku kasuta-
mine;
d) välistöötlemise puhul, kui töötlemistoimingud on seotud parandu-
sega, sealhulgas standardvahetussüsteem ilma eelneva importimiseta:
—vabasse ringlusse lubamise puhul pärast välistöötlemist, kasu-
tades standardvahetussüsteemi eelneva importimisega,
—vabasse ringlusse lubamise puhul pärast välistöötlemist, kasu-
tades standardvahetussüsteemi ilma eelneva importimiseta, kuiolemasolev luba sellist süsteemi ei hõlma ja toll lubab loa muut-mist,
—vabasse ringlusse lubamise puhul pärast välistöötlemist, kui tööt-
lemistoimingud on seotud mittekaubanduslikku laadi kaubaga.
Loataotluse võib esitada ajutise impordi suulise deklaratsiooni abil
vastavalt artiklile 229, kui esitatakse artikli 499 kolmanda lõigukohaselt koostatud dokument.
Loataotluse võib esitada ajutise impordi tollideklaratsiooni või muu
toimingu abil vastavalt artikli 232 lõikele 1.
4. Ühtse loa taotlused, välja arvatud ajutiseks impordiks, esitatakse
vastavalt lõikele 1.
5. Toll võib nõuda, et ajutise impordi taotlused artikli 578 alusel täie-
liku imporditollimaksudest vabastamisega esitataks vastavalt lõikele 1.
Artikkel 498
Artikli 497 kohaselt esitatakse loataotlus:
a) tolliladustamise puhul: selle koha jaoks määratud tolliasutustele, mis
tollilaona heaks kiidetakse või kus on taotleja keskne raamatupida-mine;
b) seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemise puhul: selle koha jaoks
määratud tolliasutustele, kus töötlemistoiming tehakse;
c) ajutise impordi puhul: selle koha jaoks määratud tolliasutustele, kus
kaupa kavatsetakse kasutada, ilma et see piiraks artikli 580 lõike 2teise lõigu kohaldamist;
d) välistöötlemise puhul: selle koha jaoks määratud tolliasutustele, kus
ajutiseks ekspordiks deklareeritav kaup asub.
Artikkel 499
Kui toll peab taotluses esitatud teavet ebapiisavaks, võib ta taotlejalt
nõuda täiendavaid üksikasju.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —159
▼M20
Kui taotlust võib esitada tollideklaratsiooni abil, nõuab toll eelkõige,
ilma et see piiraks artikli 220 kohaldamist, et taotlusele lisataks dekla-randi koostatud dokument, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet, väljaarvatud juhul, kui sellist teavet loetakse tarbetuks või selle võib lisadakirjaliku deklaratsiooni puhul kasutatavale vormile:
a) taotleja, deklarandi ja ettevõtja nimi ja aadress;
b) kauba töötlemise või kasutamise laad;
c) kauba ja kompensatsiooni- või töödeldud toodete tehniline kirjeldus
ja nende identifitseerimise vahendid;
d) majanduslike tingimuste koodid vastavalt lisale 70;
e) eeldatav tulemimäär või selle määramise viis;
f) eeldatav protseduuri lõpetamise tähtaeg;
g) ettepandud protseduuri lõpetav tolliasutus;
h) töötlemise või kasutamise koht;
i) kauba ettepandud üleandmisformaalsused;j) suulise tollideklaratsiooni puhul, kauba väärtus ja kogus.
Kui teises lõigus nimetatud dokument esitatakse koos ajutise impordi
suulise tollideklaratsiooniga, koostatakse see kahes eksemplaris ning toll
kinnitab ühe eksemplari ja annab selle deklarandile.
3. jagu
Ühtne luba
Artikkel 500
1. Kui taotletakse ühtset luba, on vajalik asjaomaste asutuste eelnev
nõusolek vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatud korrale.
2. Ajutise impordi puhul esitatakse taotlus tolliasutusele, kes on
pädev kohas, kus kaupa esimest korda kasutatakse, ilma et see piiraks
artikli 580 lõike 2 teise lõigu kohaldamist.
Muudel juhtudel esitatakse see tolliasutustele, kes on pädev kohas, kus
on taotleja keskne raamatupidamine, hõlbustades seega protseduuri audi-tipõhist kontrolli, ja kus toimub vähemalt osa loas hõlmatavast ladusta-misest, töötlemisest või ajutise ekspordi toimingutest.
▼
M24
Kui pädevaid tolliasutusi ei ole võimalik esimese või teise lõigu alusel
kindlaks määrata, esitatakse taotlus selle koha jaoks määratud tolliasutu-
sele, kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis hõlbustab protseduu-ride auditipõhiseid kontrolle.
▼
M20
3. Lõike 2 kohaselt määratud tolliasutused edastavad taotluse ja loaprojekti teistele asjaomastele tolliasutustele, kes teatavad nende laeku-mise kuupäeva 15 päeva jooksul.
Teised asjaomased tolliasutused esitavad oma võimalikud vastuväited 30
päeva jooksul alates loa projekti saabumise kuupäevast. Kui kõnealuse
tähtaja jooksul on esitatud vastuväiteid, kuid kokkuleppele ei jõuta,lükatakse taotlus tagasi nende punktide osas, mille kohta vastuväitedesitati.
4. Tolliasutused võivad loa välja anda, kui nad ei ole 30 päeva
jooksul loa projekti suhtes vastuväiteid saanud.
Nad saadavad kooskõlastatud loa koopia kõikidele asjaomastele tolliasu-
tustele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —160
▼M20
Artikkel 501
1. Kui kaks või enam tolliasutust on ühtse loa andmise kriteeriumide
ja tingimuste suhtes üldiselt kokku leppinud, võivad kõnealusedasutused samuti kokku leppida, et artikli 500 lõike 1 kohase eelnevanõusoleku ja vastavalt artikli 500 lõike 4 teisele lõigule esitatava teabevõib asendada teatisega.
2. Teatisest piisab, kui:
a) ühtset luba uuendatakse, sellesse tehakse väiksemaid muudatusi, see
tühistatakse või tunnistatakse kehtetuks;
b) ühtse loa taotlus on seotud ajutise impordiga ja seda ei koostata
vastavalt lisas 67 esitatud näidisele.
3. Teatist ei ole vaja, kui:
a) selle ainus eri tolliasutusi puudutav osa on kolmnurkliikumine sees-
või välistöötlemise raames, ilma et sealjuures kasutataks koondteabe-lehti;
b) kasutatakse ATA- või CPD-märkmikke;
c) ajutise impordi luba antakse suulist või muu toimingu abil esitatud
deklaratsiooni aktsepteerides.
4. jagu
Majanduslikud tingimused
Artikkel 502
1. Välja arvatud juhul, kui majanduslikud tingimused loetakse täide-
tuks vastavalt 3., 4. või 6. peatükile, ei anta luba, ilma et toll majandus-likke tingimusi kontrolliks.
2. Seestöötlemise korra puhul (3. peatükk) peab kontroll tegema
kindlaks, et ühenduse ressursside kasutamine ei ole majanduslikult
võimalik, võttes eelkõige arvesse järgmisi kriteeriume, mille üksikasjad
on sätestatud lisa 70 B osas:
a) ühenduses toodetud kaup, mille kvaliteet ja tehnilised näitajad
vastavad kaubale, mis on ette nähtud importimiseks selle kavandata-
vate töötlemistoimingute eesmärgil, ei ole kättesaadav;
b) ühenduses toodetud kauba ja importimiseks ettenähtud kauba hinnae-
rinevused;
c) lepingulised kohustused.
3. Tollikontrolli all töötlemise puhul (4. peatükk) peab kontroll
tegema kindlaks, kas ühenduseväliste ressursside kasutamine võimaldab
töötlemistoimingute alustamist või jätkamist.
4. Välistöötlemise puhul (6. peatükk) peab kontroll tegema kindlaks,
kas:
a) töötlemistoimingute tegemine väljaspool ühendust võib märkimis-
väärselt kahjustada ühenduse tootjate huve; või
b) töötlemistoimingute tegemine ühenduses on majanduslikult, tehni-
listel põhjustel või lepinguliste kohustuste tõttu võimatu.
Artikkel 503
Komisjon võib majanduslike tingimuste kontrollis osaleda:
a) kui asjaomased tolliasutused soovivad enne või pärast loa väljaand-
mist nõu pidada;
b) kui mõni teine tolliasutus on väljaantud loa vastu;
c) omal algatusel.
Artikkel 504
1. Kui algatatakse artikli 503 kohane kontroll, saadetakse juhtum
komisjonile. Sellele lisatakse juba tehtud kontrolli tulemused.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —161
▼M20
2. Komisjon saadab kättesaamistõendi või, kui ta tegutseb omal
algatusel, teavitab tolliasutust. Ta määrab tolliasutustega konsulteerideskindlaks, kas majanduslikke tingimusi on vaja komitees kontrollida.
3. Kui juhtum esitatakse komiteele, teatavad tolliasutused taotlejale
või loa omanikule, et selline menetlus on algatatud ja, kui taotluse
menetlemist ei ole lõpetatud, et artiklis 506 sätestatud tähtaja kohalda-mine on peatatud.
4. Asjaomased tolliasutused ja teised samalaadsete lubade või taotlus-
tega tegelevad tolliasutused võtavad komitee otsust arvesse.
Kõnealuses otsuses võib ette näha selle avaldamise Euroopa Ühenduste
Teataja C-seerias.
5. jagu
Otsus loa kohta
Artikkel 505
Tolliasutused, kes on pädevad otsustama, annavad loa järgmiselt:
a) artikli 497 lõikes 1 nimetatud taotluse puhul vastavalt lisas 67
esitatud näidisele;
b) artikli 497 lõikes 3 nimetatud taotluse puhul tollideklaratsiooni
aktsepteerides;
c) uuendamist või muutmist käsitlevate taotluste puhul mis tahes asja-
kohaseid meetmeid rakendades.
Artikkel 506
Taotlejale teatatakse loa väljaandmise otsusest või taotluse tagasilükka-
mise põhjustest 30 päeva jooksul või tolliladustamisprotseduuri korral60 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast või kuupäevast,kui tolliasutused said sellekohast olulist või lisateavet.
Neid tähtaegu ei kohaldata ühtse loa puhul, välja arvatud juhul, kui see
on välja antud artikli 501 alusel.
Artikkel 507
1. Ilma et see piiraks artikli 508 kohaldamist, jõustub luba selle
väljaandmise päeval või loas nimetatud hilisemal kuupäeval. Eratollilaopuhul võivad tolliasutused erandkorras teatada oma nõusolekust protse-duuri kasutada enne loa tegelikku väljaandmist.
2. Tolliladustamisprotseduuriks antud loa kehtivusaeg ei ole piirit-
letud.
3. Seestöötlemise, tollikontrolli all töötlemise ja välistöötlemise puhul
on kehtivusaeg maksimaalselt kolm aastat alates loa jõustumise kuupäe-
vast, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
4. Erandina lõikest 3 on lisa 73 A osas nimetatud seestöötlemise prot-
seduuril oleva kauba puhul kehtivusaeg maksimaalselt kuus kuud.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 (
1) artiklis 1 nimetatud piima ja
piimatoodete puhul on kehtivusaeg maksimaalselt kolm kuud.
Artikkel 508
1. Tolliasutused võivad loa välja anda tagasiulatuvalt, välja arvatud
tolliladustamisprotseduuri puhul.
Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, jõustub tagasiulatuv luba
kõige varem taotluse esitamise kuupäeval.
2. Kui taotluse sisuks on loa uuendamine sama liiki toimingu ja
kauba jaoks, võib loa anda tagasiulatuva jõuga alates algse loa kehtivu-saja lõppemisest.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —162
(1) EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48.
▼M20
3. Erandlikel asjaoludel võib loa tagasiulatuvat jõudu pikendada, kuid
maksimaalselt ühe aastani enne taotluse esitamise kuupäeva, tingimuselet selleks on põhjendatud majanduslik vajadus ja:
a) taotlus ei ole seotud pettuskatse ega ilmse hooletusega;
b) kehtivusaega, mis oleks määratud artikli 507 alusel, ei pikendata;
c) taotleja raamatupidamine tõendab, et kõik protseduuri nõuded võib
lugeda täidetuks, vajaduse korral saab kaupa kõnealuse aja jooksulidentifitseerida ja raamatupidamine võimaldab protseduuri kontrol-lida; ja
d) kõik kauba olukorra lahendamiseks vajalikud formaalsused on
võimalik täita, sealhulgas vajaduse korral deklaratsiooni kehtetuks
tunnistamine.
6. jagu
Muud protseduuri toimimist käsitlevad sätted
1. alajagu
Üldsätted
Artikkel 509
1. Ühenduse õigusaktidega ettenähtud kaubanduspoliitilisi meetmeid
kohaldatakse ühendusevälise kauba suhtes protseduuri rakendamisel
ainult sel määral, kui need on seotud kauba toomisega ühenduse tolliter-ritooriumile.
2. Kui muud kui lisas 75 nimetatud seestöötlemise protseduuri alusel
saadud kompensatsioonitooted vabasse ringlusse lubatakse, kohaldataksenende suhtes samu kaubanduspoliitilisi meetmeid kui importkaubavabasse ringlusse lubamisel.
3. Kui tollikontrolli all töötlemise protseduuri alusel saadud
töödeldud tooted vabasse ringlusse lubatakse, kohaldatakse nende suhteskohaldatavaid kaubanduspoliitilisi meetmeid ainult juhul, kui kõnealu-seid meetmeid kohaldatakse ka importkauba suhtes.
4. Kui ühenduse õigusaktidega on ette nähtud vabasse ringlusse luba-
mist käsitlevad kaubanduspoliitilised meetmed, ei kohaldata neid meet-
meid pärast välistöötlemist vabasse ringlusse lubatud kompensatsiooni-
toodete suhtes, kui:
—need on säilitanud ühenduse päritolustaatuse seadustiku artiklite 23
ja 24 tähenduses,
—need on seotud parandusega, sealhulgas standardvahetussüsteem,
—nende suhtes on kohaldatud järjestikuseid töötlemisoperatsioone
seadustiku artikli 123 tähenduses.
Artikkel 510
Ilma et see piirakse seadustiku artikli 161 lõike 5 kohaldamist, võib järe-
levalveasutus lubada tollideklaratsiooni esitamist ka muus kui loas nime-tatud tolliasutuses. Järelevalveasutus määrab kindlaks, kuidas talle sellest
teatada.
2. alajagu
Kauba üleandmine
Artikkel 511
Loas täpsustatakse, kas ja millistel tingimustel võib peatamismenetlusel
olevaid kaupu või tooteid ühest kohast teise või mõne teise loa omanikuvaldustesse toimetada, ilma protseduuri lõpetamata (üleandmine), kuinende kohta tuleb pidada arvestust, välja arvatud ajutise impordi puhul.
Üleandmine ei ole võimalik, kui kauba lähte- või saabumiskoht on B-
tüüpi ladu.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —163
▼M20
Artikkel 512
1. Samas loas määratud eri kohtade vahel võib üleandmine toimuda
ilma tolliformaalsusteta.
2. Üleandmine protseduurile suunavast tolliasutusest loa omaniku või
ettevõtja rajatisse või kasutamiskohta võib toimuda protseduurile suuna-mise deklaratsiooni alusel.
3. Üleandmine väljumistolliasutusse reeksportimise eesmärgil võib
toimuda protseduuri raames. Sellisel juhul ei lõpetata protseduuri enne,
kui reekspordiks deklareeritud kaubad või tooted on tegelikult ühendusetolliterritooriumilt välja viidud.
Artikkel 513
Üleandmine ühelt loa omanikult teisele võib toimuda ainult juhul, kui
viimane rakendab üleantud kaupade või toodete suhtes protseduuri koha-peal toimuva tollivormistuse kasutamise loa alusel. Tolli teavitatakse jaartiklis 266 nimetatud kaupade või toodete suhtes tehakse laoarvestus-
kanne, kui need teise loa omaniku valdustesse tuuakse. Sellisel juhul
pole lisadeklaratsiooni vaja.
Ajutise impordi puhul võib üleandmine ühelt loa omanikult teisele
toimuda ka juhul, kui viimane suunab kauba protseduurile kirjaliku tolli-
deklaratsiooni abil, kohaldades tavapärast menetlust.
Täidetavad formaalsused on ette nähtud lisas 68. Kui teine loa omanik
on kaubad või tooted kätte saanud, on ta kohustatud nende suhtes prot-seduuri rakendama.
Artikkel 514
Lisas 44c sätestatud kõrgendatud riskiga üleandmise puhul esitatakse
tagatis, mis on võrdne transiidiprotseduuri puhul esitatava tagatisega.
3. alajagu
Arvestus
Artikkel 515
Toll nõuab, et loa omanik, ettevõtja või määratud laopidaja peaksid
arvestust, välja arvatud ajutise impordi puhul või juhtudel, kui nad seda
vajalikuks ei pea.
Toll võib lubada arvestuse asendamist vajalikke andmeid sisaldava
olemasoleva raamatupidamisega.
Järelevalveasutus võib nõuda kogu või osa protseduuril oleva kauba
inventeerimist.
Artikkel 516
Artiklis 515 nimetatud arvestus ja vajaduse korral artikli 581 lõike 2
kohaselt ajutise impordi kohta peetav arvestus sisaldavad järgmistteavet:
a) lisas 37 ettenähtud miinimumloendi lahtrites sisalduv teave protse-
duurile suunamise deklaratsiooni kohta;
b) nende deklaratsioonide andmed, millega kaubale määratakse protse-
duuri lõpetav tollikäitlusviis;
c) kuupäev ja viited muudele tollidokumentidele ja muudele protseduu-
rile suunamise ja protseduuri lõpetamisega seotud dokumentidele;
d) töötlemistoimingute laad ja käitlemise või ajutise kasutamise liigid;
e) tulemimäär või vajaduse korral selle arvutamise viis;
f) kauba kontrolli võimaldav teave, sealhulgas teave selle asukoha ja
võimaliku üleandmise kohta;
g) kauba identifitseerimiseks vajalik kaubanduslik või tehniline
kirjeldus;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —164
▼M20
h) seestöötlemise protseduuril oleva ekvivalentkauba liikumise jälgimist
võimaldavad andmed.
Toll võib osa kõnealuse teabe nõudmisest loobuda, kui see ei mõjuta
otseselt säilitatava, töödeldava või kasutatava kauba suhtes rakendata-vate protseduuride jälgimist või kontrollimist.
4. alajagu
Tulemimäär ja selle arvutamise valem
Artikkel 517
1. Kui see on 3., 4. ja 6. peatükis nimetatud protseduuride puhul asja-
kohane, kehtestatakse tulemimäär või selle määramise viis, sealhulgas
keskmised määrad, loas või kauba suhtes protseduuri rakendamisel. See
määr määratakse võimaluse piires tootmis- või tehniliste andmete aluselvõi, kui sellised andmed pole kättesaadavad, sama liiki toimingutegaseotud andmete alusel.
2. Konkreetsetel asjaoludel võib toll kehtestada tulemimäära pärast
seda, kui kaup on protseduurile esitatud, kuid mitte hiljem kui neile uue
tollikäitlusviisi määramisel.
3. Lisas 69 sätestatud seestöötlemise tulemimäärasid kohaldatakse
kõnealuses lisas nimetatud toimingute suhtes.
Artikkel 518
1. Kompensatsioonitoodetes sisalduva imporditud või ajutiselt
eksporditud kauba osa arvutatakse eesmärgiga:
—määrata tasumisele kuuluvad imporditollimaksud,
—määrata tollivõla tekkimise puhul mahaarvatav summa või
—kohaldada kaubanduspoliitilisi meetmeid.
Need arvutused tehakse vastavalt kogusemeetodile või väärtusmeetodile
või mõnele muule samalaadseid tulemusi andvale meetodile.
Arvutamisel hõlmavad kompensatsioonitooted ka töödeldud tooteid või
vahesaadusi.
2. Kogusemeetodit kohaldatakse, kui:
a) töötlemistoimingute käigus saadakse ainult üht liiki kompensatsiooni-
tooteid; sel juhul imporditava/ajutiselt eksporditud kauba kogus, misloetakse sisalduvat kompensatsioonitoodete koguses, mille suhtestollivõlg on tekkinud, vastab viimasena nimetatud tootekategooria
protsendile kompensatsioonitoodete üldkogusest;
b) töötlemistoimingute käigus saadakse mitut liiki kompensatsioonitoo-
teid ja kõigis nendes leidub imporditud/ajutiselt eksporditud kauba
koostisosi; sel juhul imporditud/ajutiselt eksporditud kauba kogus,
mis loetakse sisalduvat selliste kompensatsioonitoote koguses, millesuhtes tollivõlg on tekkinud, vastab:
i) sellist liiki kompensatsioonitoote ja kõikide kompensatsioonitoo-
dete üldkoguse vahelisele suhtele, sõltumata asjaolust, kas tolli-võlg on tekkinud või mitte, ja
ii) nende kompensatsioonitoodete koguse, mille suhtes tollivõlg on
tekkinud, ja sama liiki kompensatsioonitoodete üldkoguse vaheli-sele suhtele.
Otsustades selle üle, kas punktides a ja b kirjeldatud meetodite kohalda-
mise tingimused on täidetud, kadusid arvesse ei võeta. Ilma et seepiiraks artikli 862 kohaldamist, mõeldakse kadude all töötlemistoimin-gute käigus eelkõige aurustumise, kuivamise, gaasistumise või ligune-
mise tagajärjel hävinud või kadunud imporditud/ajutiselt eksporditud
kauba osa. Välistöötlemise puhul käsitatakse kadudena teiseseidkompensatsioonitooteid, nagu jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid, lõike-jäägid ja kasutuselt kõrvaldatud kaup.
3. Väärtusmeetodit kohaldatakse juhul, kui kogusemeetodit ei ole
võimalik kohaldada.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —165
▼M20
Imporditud/ajutiselt eksporditud kauba kogus, mis loetakse sisalduvat
kompensatsioonitoote koguses, mille suhtes tollivõlg on tekkinud,vastab:
a) sellist liiki kompensatsioonitoote väärtusele protsendina kõikide
kompensatsioonitoodete üldkogusest, sõltumata asjaolust, kas tolli-võlg on tekkinud või mitte; ja
b) nende kompensatsioonitoodete, mille suhtes tollivõlg on tekkinud,
väärtusele protsendina sama liiki kompensatsioonitoodete üldkogu-
sest.
Iga väärtusmeetodite kohaldamisel kasutatava kompensatsioonitoote
väärtus on selle viimane tehasehind ühenduses või identsete või sama-laadsete toodete viimane müügihind ühenduses, tingimusel et seda ei ole
mõjutanud ostja ja müüja vaheline seotus.
4. Kui väärtust ei ole võimalik lõike 3 kohaselt kindlaks määrata,
tehakse seda mõne muu otstarbeka meetodi abil.
5. alajagu
Tasandusintress
Artikkel 519
1. Kui tollivõlg tekib seestöötlemise või ajutise impordi protseduuril
olevate kompensatsioonitoodete või importkauba suhtes, tuleb tasandu-
sintressi tasuda kõnealuse ajavahemiku imporditollimaksude summa
alusel.
2. Kohaldatakse Euroopa Keskpanga kuuväljaande statistilises lisas
avaldatud rahaturgude kolme kuu intressimäärasid.
Kohaldatav määr on määr, mida kohaldatakse kaks kuud enne seda
kuud, mille jooksul tollivõlg tekkis, selle liikmesriigi suhtes, kus loassätestatud esimene toiming või kasutamine toimus või oleks pidanudtoimuma.
3. Intress arvutatakse iga kuu, alates selle kuu esimesest päevast, mis
järgneb kuule, mille jooksul importkauba suhtes, mille suhtes tollivõlgtekkis, esimest korda protseduuri rakendati. Ajavahemik lõpeb selle kuu
viimasel päeval, mille jooksul tollivõlg tekkis.
Kui küsimus on seestöötlemises (tagasimaksesüsteem) ja vabasse ring-
lusse lubamist taotletakse seadustiku artikli 128 lõike 4 alusel, algabajavahemik selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuule, mille jooksul
imporditollimaksud tagasi maksti või neid vähendati.
4. Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:
a) kui arvesse võetav ajavahemik on lühem kui üks kuu;
b) kui kohaldatava tasandusintressi määr ei ületa 20 eurot iga tekkinud
tollivõla kohta;
c) kui tekib tollivõlg, mis võimaldab kohaldada tariifset sooduskohtle-
mist ühenduse ja kolmanda riigi vahelise kokkuleppe alusel, miskäsitleb sellesse riiki importimist;
d) kui hävitamise tagajärjel tekkinud jäätmed ja jäägid lubatakse
vabasse ringlusse;
e) kui lisas 75 nimetatud teisesed kompensatsioonitooted lubatakse
vabasse ringlusse, tingimusel et need on võrdelised põhilistekompensatsioonitoodete eksporditud kogustega;
f) kui tollivõlg tekib seadustiku artikli 128 lõike 4 alusel taotletud
vabasse ringlusse lubamise tulemusena, kui kõnealustelt toodeteltmaksmisele kuuluvaid imporditollimakse pole tegelikult tagasimakstud või vähendatud;
g) kui loa omanik taotleb vabasse ringlusse lubamist ja esitab tõendid,
et teatavad asjaolud, mis ei tulene tema hooletusest või pettusest,teevad reeksporditoimingud võimatuks või ebamajanduslikuks tingi-mustel, mida ta oli loa taotlemisel ette näinud ja piisavalt põhjen-danud;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —166
▼M20
h) sel määral, kui on tekkinud tollivõlaga seoses on tagatis esitatud
sularahasissemaksena;
i) kui tollivõlg tekib kooskõlas seadustiku artikli 201 lõike 1 punktiga
b või käesoleva määruse artiklite 556-561, 563, 565, 568, artikli 573
punkti b ja artikli 576 alusel ajutise impordi protseduuril oleva kauba
vabasse ringlusse lubamise tagajärjel.
5. Selliste seestöötlemise toimingute puhul, mille importkauba ja/või
kompensatsioonitoodete arv muudab lõigete 2 ja 3 kohaldamise ebaöko-noomseks, võib toll asjaomase isiku taotluse korral lubada tasandusin-tressi arvutamisel kasutada samalaadseid tulemusi andvaid lihtsustatud
meetodeid.
6. alajagu
Protseduuri lõpetamine
Artikkel 520
1. Kui imporditud või ajutiselt eksporditud kaup suunatakse protse-
duurile kahe või enama deklaratsiooni, kuid ühe loa alusel:
—loetakse peatamismenetluse puhul, et kaubale või toodetele uue tolli-
käitlusviisi määramine lõpetab protseduuri kõnealusel protseduuril
oleva importkauba puhul,
—loetakse seestöötlemise (tagasimaksesüsteem) või välistöötlemise
protseduuri puhul, et kompensatsioonitooted on saadud varaseimadeklaratsiooni alusel kõnealusel protseduuril olevast imporditud või
ajutiselt eksporditud kaubast.
Esimese lõigu kohaldamine ei tohi kaasa tuua põhjendamatuid impordi-
tollimaksusoodustusi.
Loa omanik võib taotleda protseduuri lõpetamist seoses konkreetse
imporditud või ajutiselt eksporditud kaubaga.
2. Kui protseduuril olev kaup on pandud kokku muu kaubaga ja see
hävib täielikult või saab pöördumatult kahjustada, võib toll aktsepteeridaloa omaniku esitatud tõendeid, kus on nimetatud protseduuril olevahävinenud või kahjustatud kauba tegelik kogus. Kui loa omanikul ei olevõimalik selliseid tõendeid esitada, tehakse hävinud või kadunud kauba
kogus kindlaks hävimise või kadumise toimumise ajal protseduuril
olnud sama liiki kauba proportsiooni alusel.
Artikkel 521
1. Hiljemalt protseduuri lõpetamise tähtajaks, sõltumata sellest, kas
kasutatakse seadustiku artikli 118 lõike 2 teise lõigu kohast summeeri-mist:
—esitatakse seestöötlemise (peatamismenetlus) või tollikontrolli all
töötlemise puhul protseduuri kokkuvõte järelevalveasutusele 30
päeva jooksul,
—esitatakse seestöötlemise (tagasimaksesüsteem) puhul tollimaksude
tagasimaksmise või vähendamise nõue järelevalveasutusele kuuekuu jooksul.
Kui olukord seda nõuab, võib toll tähtaega pikendada ka pärast selle
möödumist.
2. Kokkuvõte või nõue peab sisaldama järgmisi andmeid, kui järele-
valveasutus ei ole teisiti otsustanud:
a) loa andmed;
b) iga sellise importkauba liigi, mille suhtes nõutakse protseduuri lõpe-
tamist või tollimaksude tagasimaksmist või vähendamist, või kolm-
nurkliikumise süsteemi raames protseduuril oleva importkauba
kogus;
c) importkauba CN-kood;
d) importkauba suhtes kohaldatavate imporditollimaksude määr ja vaja-
duse korral nende tolliväärtus;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —167
▼M20
e) importkauba protseduurile suunamise deklaratsioonide andmed;
f) kompensatsiooni- või töödeldud toodete või muutmata kujul kauba
liik ja kogus ning neile määratud tollikäitlusviis, sealhulgas vastavatedeklaratsioonide, muude tollidokumentide või mis tahes muude prot-
seduuri lõpetamist ja selle tähtaegu käsitlevate dokumentide andmed;
g) kompensatsiooni- või töödeldud toodete väärtus, kui protseduuri
lõpetamiseks kasutatakse väärtusmeetodit;
h) tulemimäär;
i) tasumisele või tagasimaksmisele kuuluvate imporditollimaksude
summa ja vajaduse korral mis tahes tasumisele kuuluv tasandusin-tress. Kui kõnealune summa on seotud artikli 546 kohaldamisega,tuleb seda mainida;
j) tollikontrolli all töötlemise puhul töödeldud toodete CN-kood ja tolli-
väärtuse määramiseks vajalikud andmed.
3. Järelevalveasutus võib koostada protseduuri kokkuvõtte.
7. jagu
Halduskoostöö
Artikkel 522
Tolliasutused edastavad komisjonile lisas 70 sätestatud juhtudel, tähta-
jaks ja vormis järgmise teabe:
a) seoses seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemisega:
i) väljaantud load;
ii) taotlused, mis on tagasi lükatud, või load, mis on tühistatud või
kehtetuks tunnistatud täitmata majanduslike tingimuste tõttu;
b) seoses välistöötlemisega:
i) seadustiku artikli 147 lõike 2 kohaselt väljaantud load;
ii) taotlused, mis on tagasi lükatud, või load, mis on tühistatud või
kehtetuks tunnistatud täitmata majanduslike tingimuste tõttu.
Komisjon teeb need andmed tolliasutustele kättesaadavaks.
Artikkel 523
Et teha asjakohane teave teistele rakendamises osalevatele tolliasutustele
kättesaadavaks, võib asjaomase isiku taotluse korral või tolliasutuste
algatusel välja anda lisas 71 ettenähtud teabelehed, kui tolliasutused ei
ole otsustanud kasutada muid teabevahetusviise:
a) tolliladustamise puhul teabeleht INF 8, et edastada kauba suhtes enne
tavalisi käitlemistoiminguid tekkinud tollivõla arvutamiseks vajalikkeandmeid;
b) seestöötlemise puhul:
i) teabeleht INF 1, et edastada tollimaksu summasid, tasandusin-
tressi, tagatist ja kaubanduspoliitilisi meetmeid käsitlevat teavet;
ii) teabeleht INF 9, et edastada teavet, mis käsitleb kompensatsioo-
nitoodetele mõne muu tollikäitlusviisi määramist kolmnurkliiku-
mise raames;
iii) teabeleht INF 5, et edastada kolmnurkliikumise raames toimuvat
eelnevat eksporti käsitlevat teavet, eesmärgiga saada importkaubasuhtes tollimaksuvabastus;
iv) teabeleht INF 7 sellise teabe edastamiseks, mis võimaldab tagasi-
maksesüsteemi alusel tollimakse tagasi maksta või vähendada;
c) ajutise impordi puhul teabeleht INF 6, et edastada tollimaksusum-
made arvutamiseks vajalikke andmeid tollivõla või juba maksustatud
veetavale kaubale kohaldatavate tollimaksusummade kohta;
d) välistöötlemise puhul teabeleht INF 2, et edastada kolmnurkliikumise
raames ajutiselt eksporditavat kaupa käsitlevat teavet, eesmärgigasaada kompensatsioonitoodete suhtes tollimaksudest täielik võiosaline vabastus.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —168
▼M20
2. PEATÜKK
Tolliladustamine
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 524
Käesolevas peatükis ja seoses põllumajandustoodetega tähendab ”eelfi-
nantseeritud kaup” ühenduse kaupa, mis on ettenähtud eksportimiseks
muutmata seisundis ja mille suhtes tuleb enne kauba eksportimist tasudaeksporditoetusega võrdne summa, kui selline tasumine on sätestatud
nõukogu määruses (EMÜ) nr 565/80 (
1).
Artikkel 525
1. Avaliku tollilao puhul kohaldatakse järgmist liigitust:
a) A-tüüpi ladu, kui vastutus lasub laopidajal;
b) B-tüüpi ladu, kui vastutus lasub ladustajal;
c) F-tüüpi ladu, kui ladu peab toll.
2. Eratollilao puhul, kui vastutus lasub laopidajal, kes on samaaegselt
ka ladustaja, kuid mitte tingimata kauba omanik, kohaldatakse järgmistliigitust:
a) D-tüüpi ladu, kui vabasse ringlusse lubamiseks kasutatakse kohapeal
toimuvat tollivormistust ja selle aluseks võib olla kauba laad, tolli-
väärtus ja kogus, mida tuleb arvesse võtta kauba protseduurile suuna-
mise ajal;
b) E-tüüpi ladu, kui rakendatakse protseduuri, kuigi kaupa ei pruugi
ladustada tollilaoks määratud kohas;
c) C-tüüpi ladu, kui ei kohaldata kumbagi punktides a ja b nimetatud
eriolukorda.
3. E-tüüpi ladu käsitlevas loas võib ette näha, et rakendatakse D-tüüpi
lao suhtes kehtivaid protseduure.
2. jagu
Loa andmist käsitlevad lisatingimused
Artikkel 526
1. Loa andmisel nimetab toll need ruumid või muud kohad, mis on
A-, B-, C- või D-tüüpi tollilaona heaks kiidetud. Toll võib ka ajutiseladustamise rajatised kõnealuse tollilaona heaks kiita või pidada neid F-
tüüpi laona.
2. Ühte kohta ei või üheaegselt määrata enamaks kui üheks tolli-
laoks.
3. Kui kaup võib kujutada endast ohtu või tõenäoliselt rikkuda muud
kaupa või on erirajatiste kasutamist vaja muudel põhjustel, võib loastäpsustada, et kaupa võib ladustada ainult selle vastuvõtmiseks spetsiaal-selt varustatud kohas.
4. A-, C-, D- ja E-tüüpi lao võib heaks kiita komisjoni määruse (EÜ)
nr 800/99 (
2) artiklis 40 nimetatud pardavarulaona.
5. Ühtse loa võib anda ainult eratollilao puhul.
Artikkel 527
1. Loa võib anda ainult juhul, kui kauba suhtes kavandatavad tava-
lised käitlemistoimingud, seestöötlemine või töötlemine tollikontrolli allei ole ladustamisega võrreldes ülekaalus.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —169
(1) EÜT L 62, 7.3.1980, lk 5.
(2) EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11.
▼M20
2. Luba ei anta, kui tolliladu või ladustamisrajatisi kasutatakse
jaemüügi eesmärgil.
Loa võib siiski anda, kui kaup on jaemüügil imporditollimaksudest
vabastamisega:
a) kolmandatesse riikidesse suunduvatele reisijatele;
b) diplomaatiliste või konsulaarkokkulepete alusel;
c) rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetele või NATO relvajõudu-
dele.
3. Kui toll kontrollib seadustiku artikli 86 teist taanet kohaldades, kas
tolliladustamisprotseduuri halduskulud vastavad majanduslikele vajadus-
tele, võtab ta muu hulgas arvesse tollilao tüüpi ja selles rakendatavaidprotseduure.
3. jagu
Laoarvestus
Artikkel 528
1. A-, C-, D- ja E-tüüpi tolliladude puhul on isik, kes on määratud
laoarvestust pidama, laopidaja.
2. F-tüüpi tollilao puhul peab ladu pidav tolliasutus laoarvestuse
asemel tolliarvestust.
3. B-tüüpi tolllao puhul säilitab järelevalveasutus laoarvestuse asemel
protseduurile suunamise deklaratsioone.
Artikkel 529
1. Laoarvestusest peab igal ajal nähtuma tolliladustamisprotseduuril
oleva kauba laoseis. Tolli poolt ettenähtud ajal esitab laopidaja järeleval-
veasutusele kõnealuse kauba nimekirja.
2. Kui kohaldatakse seadustiku artikli 112 lõiget 2, peab laoarvestu-
sest nähtuma kauba tolliväärtus enne kaubaga tehtavaid tavalisi käitle-
mistoiminguid.
3. Laoarvestus peab sisaldama teavet kauba ajutise väljaviimise või
koosladustamise kohta vastavalt artikli 534 lõikele 2.
Artikkel 530
1. Kui kauba suhtes rakendatakse protseduuri E-tüüpi laos, tehakse
laoarvestuskanne, kui kaup laopidaja ladustamisrajatistesse saabub.
2. Kui tolliladu kasutatakse ka ajutise ladustamise rajatisena, tehakse
laoarvestuskanne, kui protseduurile suunamise deklaratsioon on aktsep-
teeritud.
3. Protseduuri lõpetamisega seotud laoarvestuskanne tehakse hilje-
malt siis, kui kaup tollilaost või laopidaja ladustamisrajatistest väljaviiakse.
4. jagu
Muud protseduuri toimimist käsitlevad sätted
Artikkel 531
Ühendusevälise kauba suhtes võib teha lisas 72 loetletud tavalisi käitle-
mistoiminguid.
Artikkel 532
Kauba võib tollilaost ajutiselt välja viia maksimaalselt kolmeks kuuks.
Kui olukord seda nõuab, võib kõnealust tähtaega pikendada.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —170
▼M20
Artikkel 533
Taotlus tavaliste käitlemistoimingute või kauba tollilaost ajutiselt välja-
viimise lubamiseks esitatakse järelevalveasutusele kirjalikult iga juhtumikorral eraldi. Taotlus peab sisaldama kõiki protseduuri rakendamiseksvajalikke andmeid.
Sellise loa võib anda tolliladustamisprotseduuri rakendamise loa osana.
Sellisel juhul teatatakse järelevalveasutusele tema poolt kindlaksmää-ratud viisil, et selline toiming tehakse või kaup viiakse ajutiselt tollilaostvälja.
Artikkel 534
1. Kui ühenduse kaupa ladustatakse tollilaos või tolliladustamisprot-
seduuril oleva kauba puhul kasutatavates ladustamisrajatistes, võib ette
näha konkreetsed meetodid sellise kauba identifitseerimiseks, eesmär-
giga eelkõige eristada seda tolliladustamisprotseduuril olevast kaubast.
2. Toll võib lubada koosladustamist, kui iga kaubaliigi tollistaatust ei
ole igal ajal võimalik identifitseerida. Selline võimalus ei kehti eelfinant-seeritud kauba suhtes.
Koosladustatud kaubal on sama kaheksakohaline CN-kood, kauban-
duslik kvaliteet ja tehnilised näitajad.
3. Koosladustatud kaupa ja erakorralistel asjaoludel ka lõike 2 teises
lõigus sätestatud tingimustele vastavat identifitseeritavat kaupa võib selletollikäitlusviisile deklareerimiseks käsitada kas ühenduse kaubana võiühendusevälise kaubana.
Esimese lõigu kohaldamine ei tohi siiski kaasa tuua olukorda, kus teatav
tollistaatus määratakse kaubakogusele, mis on suurem kui kogus, millel
tegelikult kõnealune staatus on, ja mida ladustatakse tollilaos või ladus-tamisrajatistes ajal, kui tollikäitlusviisile deklareeritud kaupa sealt väljaviiakse.
Artikkel 535
1. Kui seestöötlemise või tollikontrolli all töötlemise toiminguid
tehakse tollilaos või ladustamisrajatistes, kohaldatakse nendel protseduu-
ridel oleva kauba suhtes artiklit 534 mutatis mutandis.
Kui need toimingud on seotud seestöötlemisega, kasutamata sealjuures
ekvivalentkaupa, või tollikontrolli all töötlemisega, ei kohaldataartikli 534 koosladustamist käsitlevaid sätteid ühenduse kauba suhtes.
2. Laoarvestuskanded võimaldavad tollil jälgida igal ajal kõikide
protseduuridel olevate kaupade või toodete täpset olukorda.
3. PEATÜKK
Seestöötlemine
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 536
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) eelnev eksport– süsteem, kus ekvivalentkaubast saadud kompensat-
sioonitooted tuleb eksportida enne importkauba protseduurile suuna-
mist, kasutades peatamissüsteemi;
b) tööettevõtt– otse või kaudselt loa omaniku käsutusse antud import-
kauba mis tahes töötlemine kooskõlas kolmandas riigis asuva töödetellija poolt antud töötlemistoimingute kirjeldusega ja tema nimel,mille eest üldjuhul tasutakse ainult töötlemiskulud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —171
▼M20
2. jagu
Loa andmist käsitlevad lisatingimused
Artikkel 537
Luba antakse ainult juhul, kui taotleja kavatseb põhilisi kompensatsioo-
nitooteid reeksportida või eksportida.
Artikkel 538
Loa võib anda ka seadustiku artikli 114 lõike 2 punkti c neljandas
taandes nimetatud kaupade puhul, välja arvatud:
a) muud kütused ja energiaallikad peale nende, mida vajatakse kompen-
satsioonitoodete kontrollimiseks või parandamist vajava importkauba
defektide avastamiseks;
b) muud määrdeained peale nende, mida vajatakse kompensatsioonitoo-
dete kontrollimiseks, reguleerimiseks või viimistlemiseks;
c) seadmed ja tööriistad.
Artikkel 539
1. Majanduslikud tingimused loetakse täidetuks, välja arvatud juhul, kui
taotlus on seotud lisas 73 nimetatud importkaubaga.
2. Majanduslikud tingimused loetakse siiski täidetuks ka lisas 73 nime-
tatud importkaubaga seotud taotluste puhul, kui:
a) taotlus on seotud:
i) mittekaubanduslikku laadi kaubaga tehtavate toimingutega,
ii) töövõtulepinguga,
iii) selliste kompensatsioonitoodete töötlemisega, mis on juba saadud
töötlemise teel eelneva loa alusel, mis on antud pärast majandus-like tingimuste kontrollimist,
iv) artiklis 531 nimetatud tavaliste käitlemistoimingutega,
v) parandamisega,
vi) CN-koodi 100110 00 alla kuuluva kõva nisu töötlemisega CN-
koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makarontoodete
tootmiseks; või
b) iga kaheksakohalise CN-koodi alla kuuluva importkauba kogumak-
sumus taotleja ja kalendriaasta kohta ei ületa 150 000 eurot; või
c) nõukogu määruse (EÜ) nr 3448/93 (
1) artikli 11 kohaselt on tegemist
lisa 73 A osas nimetatud importkaubaga ja taotleja esitab pädevaasutuse väljaantud dokumendi, mis lubab kõnealuse kauba suhtesprotseduuri rakendada tarnebilansi alusel määratud koguste piires.
Artikkel 540
Loas tuleb täpsustada kompensatsioonitoodetes sisalduva importkauba
identifitseerimisvahendid ja -meetodid ning näha ette nõuetekohane kordtoiminguteks, mille puhul kasutatakse ekvivalentkaupa.
Selliste identifitseerimismeetodite või tingimuste hulka võib kuuluda ka
arvestuse läbivaatamine.
3. jagu
Protseduuri toimimist käsitlevad sätted
Artikkel 541
1. Loas tuleb täpsustada, kas ja millistel tingimustel võib töötlemis-
toimingutes kasutada seadustiku artikli 114 lõike 2 punktis e nimetatudekvivalentkaupa, millel on importkaubaga sama kaheksakohaline CN-kood, kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —172
(1) EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18.
▼M20
2. Ekvivalentkaup võib olla kõrgema töötlusastmega kui importkaup,
tingimusel et oluline osa ekvivalentkauba töötlemisest toimub loaomaniku ettevõttes või ettevõttes, kus töötlemine toimub loa omanikunimel, välja arvatud erandjuhtudel.
3. Lisas 74 ettenähtud erisätteid kohaldatakse kõnealuses lisas nime-
tatud kauba suhtes.
Artikkel 542
1. Loas täpsustatakse protseduuri lõpetamise tähtaeg. Kui olukord
seda nõuab, võib kõnealust tähtaega pikendada ka pärast selle möödu-mist.
2. Kui kõikide protseduuril olevate kaupade puhul lõpeb protseduuri
lõpetamise tähtaeg konkreetsel kuupäeval, võib loas ette näha, et protse-duuri lõpetamise tähtaega pikendatakse automaatselt kõikide sellel
kuupäeval veel protseduuril olevate kaupade puhul. Toll võib siiski
nõuda, et sellistele kaupadele määrataks uus tollikäitlusviis nende pooltmääratud tähtaja jooksul.
3. Sõltumata sellest, kas kasutatakse summeerimist või kohaldatakse
lõiget 2, ei tohi protseduuri lõpetamise tähtaeg järgmiste kompensatsioo-nitoodete või muutmata kujul kaupade puhul ületada:
a) nelja kuud määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 nimetatud piima ja
piimatoodete puhul;
b) kaht kuud koondnomenklatuuri 1. grupis nimetatud loomade tapmise
puhul ilma nuumamiseta;
c) kolme kuud CN-koodide 0104ja 0105alla kuuluvate loomade nuuma-
mise puhul (sealhulgas vajaduse korral tapmine);
d) kuut kuud koondnomenklatuuri 1. grupis nimetatud muude loomade
nuumamise puhul (sealhulgas vajaduse korral tapmine);
e) kuut kuud liha töötlemise puhul;
f) kuut kuud muude põllumajandustoodete töötlemise puhul, mis
annavad õiguse määruse (EMÜ) nr 565/80 artiklis 1 nimetatudeksporditoetuste ettemaksmisele ja mis on töödeldud sama määruseartikli 2 punktides b või c nimetatud toodeteks või kaupadeks.
Kui tehakse järjestikuseid töötlemistoiminguid või kui see on vajalik
erandlike asjaolude tõttu, võib neid tähtaegu taotluse korral pikendada,kuid tähtaja kogupikkus ei tohi ületada kahtteist kuud.
Artikkel 543
1. Eelneva eksportimise puhul täpsustatakse loas tähtaeg, mille
jooksul ühenduseväline kaup tuleb sellele protseduurile deklareerida,võttes arvesse kauba hankimiseks ja selle ühendusse vedamiseks vaja-likku aega.
2. Lõikes 1 nimetatud tähtaeg ei tohi ületada:
a) kolme kuud ühise turukorralduse alla kuuluva kauba puhul;
b) kuut kuud kõikide teiste kaupade puhul.
Kuuekuulist tähtaega võib siiski pikendada, kui loa omanik esitab
põhjendatud taotluse, tingimusel et kogu tähtaeg ei ole pikem kui kaks-teist kuud. Kui olukord seda nõuab, võib luba pikendada isegi siis, kuialgne tähtaeg on juba möödunud.
Artikkel 544
Protseduuri lõpetamisel või imporditollimaksude tagasimaksmise nõud-
misel käsitatakse reeksportimise või eksportimisena:
a) kompensatsioonitoodete üleandmist isikutele, kelle suhtes kohalda-
takse imporditollimaksudest vabastamist vastavalt 18. aprilli 1961.aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963.aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969.aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —173
▼M20
b) kompensatsioonitoodete üleandmist liikmesriigi territooriumil basee-
ruvatele kolmandate riikide relvajõududele, kui kõnealune liikmesriikannab imporditollimaksudest erivabaduse vastavalt määruse (EMÜ)nr 918/83 artiklile 136;
c) tsiviilõhusõidukite üleandmist; järelevalveasutus lubab protseduuri
lõpetada, kui importkaupa on esimest korda kasutatud tsiviilõhusõi-dukite või nende osade tootmiseks, remondiks, kohandamiseks võiümberehitamiseks, tingimusel et loa omaniku arvestuse alusel on
võimalik kontrollida, et kõnealust protseduuri rakendatakse nõuete-
kohaselt;
d) kosmoselaevade ja nende seadmete üleandmist; järelevalveasutus
lubab protseduuri lõpetada, kui importkaupa on esimest korda kasu-
tatud satelliitide, nende kanderakettide ja maajaamade seadmete ning
nende süsteemide lahutamatuks osaks olevate osade tootmiseks,remondiks, kohandamiseks või ümberehitamiseks, tingimusel et loaomaniku arvestuse alusel on võimalik kontrollida, et kõnealust prot-seduuri rakendatakse nõuetekohaselt;
e) selliste teiseste kompensatsioonitoodete kõrvaldamist vastavalt asja-
kohastele sätetele, mille hävitamine tollijärelevalve all on keskkonna-kaitselistel põhjustel keelatud; selleks peab loa omanik tõendama, etprotseduuri lõpetamine vastavalt kehtivatele eeskirjadele on kas
võimatu või ebamajanduslik.
4. jagu
Peatamismenetluse toimimist käsitlevad sätted
Artikkel 545
1. Ekvivalentkauba kasutamisel seadustiku artikli 115 kohasteks tööt-
lemistoiminguteks ei ole vaja täita kauba suhtes protseduurile suunamise
formaalsusi.
2. Ekvivalentkaup ja sellest toodetud kompensatsioonitooted
muutuvad ühendusevälisteks toodeteks ja importkaup ühenduse kaubaks,kui protseduuri lõpetamise deklaratsioon on aktsepteeritud.
Kui importkaup on turule viidud enne protseduuri lõpetamist, muutub
selle staatus selle turuleviimise ajal. Erandjuhtudel, kui eeldatakse, etkaup ei ole kõnealusel ajahetkel kohal, võib toll loa omaniku taotlusekorral lubada, et ekvivalentkaup on kohal tolli määratud hilisemal ajalmõistliku tähtaja jooksul.
3. Eelneva ekspordi puhul:
—kompensatsioonitoodetest saab ühendusväline kaup, kui ekspordide-
klaratsioon aktsepteeritakse, tingimusel et imporditav kaup suuna-takse sellele protseduurile,
—importkaubast saab ühenduse kaup, kui see suunatakse sellele prot-
seduurile.
Artikkel 546
Loas täpsustatakse, kas kompensatsioonitooted või muutmata kujul
kauba võib lubada vabasse ringlusse ilma tollideklaratsioonita, ilma et
see piiraks keelavate või piiravate meetmete kohaldamist. Sellisel juhulloetakse kaup vabasse ringlusse lubatuks, kui sellele ei ole protseduurilõpetamise tähtaja möödudes tollikäitlusviisi määratud.
Seadustiku artikli 218 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel loetakse, et
vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon on esitatud ja aktsepteeritudning luba on antud protseduuri kokkuvõtte esitamise ajal.
Tooted ja kaup muutuvad ühenduse kaubaks nende turuleviimise ajal.
Artikkel 547
Kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamise puhul käsitlevad
deklaratsiooni lahtrid 15, 16,34, 41 ja 42 importkaupa. Teise võimalu-sena võib asjakohast teavet esitada ka teabelehe INF 1 või mõne muudeklaratsioonile lisatud dokumendi abil.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —174
▼M21
Artikkel 547a
Importkaubalt, mille suhtes eesmärgipärase kasutuse tõttu kohaldatakse
protseduurile suunamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal soodustatudtariifimenetlust, arvutatakse seadustiku artikli 121 lõike 1 alusel tasumi-sele kuuluvad imporditollimaksud eesmärgipärasele kasutusele vastavamäära alusel. See on lubatud üksnes juhul, kui selliseks eesmärgipära-seks kasutuseks oleks võinud loa anda ning kui soodustatud tariifimenet-
luse määramise tingimused oleksid olnud täidetud.
▼
M20
Artikkel 548
1. Nimekiri kompensatsioonitoodetest, mille eest tuleb tasuda nende
suhtes kohaldatavad imporditollimaksud vastavalt seadustiku artikli 122punktile a, on toodud lisas 75.
2. Kui kompensatsioonitooted, mida ei ole lõikes 1 nimetatud nime-
kirjas mainitud, hävitatakse, käsitatakse neid reeksporditutena.
Artikkel 549
1. Kui kompensatsioonitoodete või muutmata kujul kauba suhtes
rakendatakse üht peatamismenetlustest või paigutatakse need artiklis 799nimetatud I kontrollitüübile vastavasse vabatsooni või vabalattu või arti-
klis 799 nimetatud II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni protseduuri
lõpetamiseks, sisaldavad kõnealuse tollikäitlusviisi puhul kasutatavaddokumendid või arvestus või neid asendavad dokumendid üht järgmis-test märkustest:
—Mercancías PA/S,
—AF/S-varer,
—AV/S-Waren,
—Εμπορεύματα ET/A,
—IP/S goods,
—Marchandises PA/S,
—Merci PA/S,
—AV/S-goederen,
—Mercadorias AA/S,
—SJ/S-tavaroita,
—AF/S-varor►
A2,◄
▼A2
—Zboží AZS/P,
—ST/P kaup,
—IP/ATL preces,
—LP/S prekės,
—AF/F áruk,
—Oġġetti PI/S,
—Towary UCz/Z,
—AO/O blago,
—AZS/PS tovar.
▼M20
2. Kui protseduuril oleva importkauba suhtes kohaldatakse kauban-duspoliitilisi erimeetmeid ka siis, kui muutmata kujul või kompensat-sioonitoodete vormis kauba suhtes rakendatakse üht peatamismenetlus-test või need artiklis 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavasse vabat-
sooni või vabalattu või artiklis 799 nimetatud II kontrollitüübile vasta-
vasse vabatsooni paigutatakse, asendatakse lõikes 1 nimetatud märkusühega järgmistest:
—Política comercial,
—Handelspolitik,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —175
▼M20
—Handelspolitik,
—Εμπορική πολιτική,
—Commercial policy,
—Politique commerciale,
—Politica commerciale,
—Handelspolitiek,
—Politica comercial,
—Kauppapolitiikka,
—Handelspolitik,
▼A2
—Obchodní politika,
—Kaubanduspoliitika,
—Tirdzniecības politika,
—Prekybos politika,
—Kereskedelempolitika,
—Politika kummerċjali,
—Polityka handlowa,
—Trgovinska politika,
—Obchodná politika.
▼M20
5. jagu
Tagasimaksesüsteemi toimimist käsitlevad sätted
Artikkel 550
Kui tagasimaksesüsteemi alla kuuluvale kaubale määratakse artikli 549
lõikes 1 nimetatud tollikäitlusviis, asendatakse kõnealuses sättes nõutavmärkus ühega järgmistest:
—Mercancías PA/R,
—AF/T-varer,
—AV/R-Waren,
—Εμπορεύματα ET/E,
—IP/D goods,
—Marchandises PA/R,
—Merci PA/R,
—AV/T-goederen,
—Mercadorias AA/D,
—SJ/T-tavaroita,
—AF/R-varor,
▼
A2
—Zboží AZS/N,
—ST/T kaup,
—IP/ATM preces,
—LP/D prekės,
—AF/V áruk,
—Oġġetti PI/SR,
—Towary UCz/Zw,
—AO/P blago,
—AZS/SV tovar.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —176
▼M20
4. PEATÜKK
Töötlemine tollikontrolli all
Artikkel 551
1. Tollikontrolli all töötlemise protseduuri rakendatakse sellise kauba
suhtes, mille töötlemise käigus saadakse tooted, mille suhtes kohalda-takse väiksemaid imporditollimaksusummasid kui need, mida kohalda-takse importkauba suhtes.
Protseduuri rakendatakse ka sellise kauba suhtes, mis peab läbima
toimingud, et tagada selle vastavus vabasse ringlusse lubamise tehnilis-tele nõuetele.
2. Artikli 542 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis.
3. Vabasse ringlusse deklareeritud töödeldud toodete tolliväärtuse
määramiseks võib deklarant valida ühe seadustiku artikli 30 lõike 2punktides a, b või c nimetatud meetoditest või lisada töötlemiskuludimportkauba tolliväärtusele.►
M22 Töötlemiskulud tähendab kõiki
töödeldud kaupade valmistamisel tehtud kulusid, kaasa arvatud üldkulud
ja kõigi kasutatud ühenduse kaupade väärtus. ◄
Artikkel 552
1. Lisa 76 A osas nimetatud kaubaliikide ja toimingute puhul
loetakse majanduslikud tingimused täidetuks.
Muude kaubaliikide ja toimingute puhul tuleb majanduslikke tingimusi
kontrollida.
2. Lisa 76 B osas nimetatud kaubaliikide ja toimingute puhul, mida
ei ole nimetatud A osas, kontrollib majanduslikke tingimusi komitee.
Kohaldatakse artikli 504 lõikeid 3 ja 4.
5. PEATÜKK
Ajutine import
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 553
1. Protseduuril olevatest loomadest sündinud loomi käsitatakse ühen-
dusevälise kaubana ja kõnealusel protseduuril olevatena, välja arvatudjuhul, kui nende kaubanduslik väärtus on tühine.
2. Toll tagab, et kogu tähtaeg, mille jooksul kaup samal eesmärgil ja
sama loa omaniku vastutusel protseduuril on, ei ületa 24 kuud, isegi kui
protseduur lõpetati mõne muu peatamismenetluse kohaldamisega jaseejärel suunati kaup uuesti ajutise impordi protseduurile.
Loa omaniku taotluse korral võib toll seda tähtaega siiski pikendada
selle tähtaja võrra, mille jooksul kaupa ei kasutata, vastavalt nende poolt
ettenähtud tingimustele.
3. Seadustiku artikli 140 lõike 3 kohaldamisel tähendab erandlik
olukord sellist olukorda, mille tagajärjel tuleb kaupa kasutada pikemaaja jooksul, et täita ajutise impordi toimingu eesmärk.
4. Protseduuril olev kaup peab jääma samasse seisundisse.
Lubatud on parandus ja hooldus, sealhulgas ülevaatus ja kohandamine
või meetmed kauba säilitamiseks või selle protseduuril kasutamise tehni-liste nõuete täitmise tagamiseks.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —177
▼M20
Artikkel 554
Luba ajutiseks impordiks täieliku imporditollimaksudest vabastamisega,
edaspidi ”täielik imporditollimaksudest vabastamine”, antakse ainult
kooskõlas artiklitega 555-578.
Luba ajutiseks impordiks osalise imporditollimaksudest vabastamisega
ei anta äratarvitatavale kaubale.
2. jagu
Täieliku imporditollimaksudest vabastamise tingimused
1. alajagu
Transpordivahendid
Artikkel 555
1. Käesolevas alajaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
►M24 a) kasutamine kaubanduslikul eesmärgil
—transpordivahendite kasutamine isikute või kauba
veoks tasu eest või ettevõtte majandustegevuse raamestasu eest või tasuta; ◄
b) isiklik kasutamine
—transpordivahendite muu kui äriline kasutamine;
c) siseliiklus
—isikute vedu, kelle vedamine algab ja lõpeb ühenduse territoo-
riumil, ning kauba vedu, mis laaditakse peale ja maha ühen-duse territooriumil.
2. Transpordivahendite alla kuuluvad ka nende juurde kuuluvad tava-
lised varuosad, manused ja seadmed.
Artikkel 556
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaubaalustele.
Protseduur lõpetatakse ka juhul, kui sama liiki ja põhiliselt sama väärtu-
sega kaubaaluseid eksporditakse või reeksporditakse.
Artikkel 557
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse konteineritele,
millel on sobivas ja selgesti nähtavas kohas järgmised püsimärgistatudandmed:
a) omaniku või protseduuri kasutaja andmed, milleks võivad olla tema
täisnimi või kindlakskujunenud eraldustunnus, välja arvatudsümbolid, nagu embleem või lipp;
b) omaniku või protseduuri kasutaja antud konteineri identifitseerimistä-
hised ja -numbrid, välja arvatud kombineeritud raudtee- ja maantee-
vedudel kasutatavate vahetatavate osade puhul; konteineri omakaalkoos konteineriga püsivalt ühendatud seadmetega;
c) välja arvatud õhuvedudel kasutatavate konteinerite puhul, konteineri
omaniku asukohariik, mille võib märkida täisnimena või rahvusvahe-listes standardites ISO 3166 või 6346 ettenähtud kahetähelise riigi-koodina või täheühendina, mida kasutatakse rahvusvahelises maan-
teeliikluses mootorsõidukite registreerimisriigi tähistamiseks, või
kombineeritud raudtee-maanteevedudel kasutatavate vahetatavateosade korral numbritena.
Kui loataotlus esitatakse kooskõlas artikli 497 lõike 3 punkti c esimese
lõiguga, jälgib konteinereid ühenduse tolliterritooriumil esindatud isik,kes võib igal ajal edastada teavet nende asukoha ning andmeid protse-
duurile suunamise ja protseduuri lõpetamise kohta.
2. Konteinereid võib enne nende reeksportimist kasutada siseliikluses.
Siiski võib konteinereid nende igakordse liikmesriigis oleku ajal kasu-tada ainult üks kord sellise kauba veoks, mis on peale laaditud selle liik-1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —178
▼M20
mesriigi territooriumil ja mis on ette nähtud maha laadida sama liikmes-
riigi territooriumil, juhul kui muidu läbiksid konteinerid selle territoo-riumi tühjalt.
3. Rahvusvahelistel vedudel puuli raames kasutatavate konteinerite
suhtes kohaldatava tollikäitluse 21. jaanuari 1994. aasta Genfi konvent-
siooni, heakskiidetud nõukogu otsusega 95/137/EÜ, (
1) tingimuste koha-
selt lubab toll protseduuri lõpetada, kui sama liiki või sama väärtusegakonteinereid eksporditakse või reeksporditakse.
Artikkel 558
1. Täielik vabastus imporditollimaksudest antakse maantee-, raudtee-,
õhu-, mere- ja siseveetranspordivahenditele, kui:
a) need on registrisse kantud väljaspool ühenduse tolliterritooriumi isiku
nimel, kelle elu- või asukoht on väljaspool seda territooriumi; kuitranspordivahend ei ole registrisse kantud, võib siiski eespool nime-tatud tingimust lugeda täidetuks, kui transpordivahend kuulubisikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse tolliterritoo-
riumi;
b) neid kasutab isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool kõnealust terri-
tooriumi, ilma et see piiraks artiklite 559, 560 ja 561 kohaldamist, ja
c) ärilisel eesmärgil kasutamise puhul, välja arvatud raudteetranspordi-
vahendid, kasutatakse neid üksnes selliseks veoks, mis algab võilõpeb väljaspool ühenduse tolliterritooriumi; neid võib siiski kasutadasiseliikluses, kui transpordialastes, eelkõige vedude korraldamiseõigust ja korda käsitlevates õigusaktides on nii ette nähtud.
2. Kui renditeenuseid osutav ettevõtja, kelle asukoht on ühenduse
tolliterritooriumil, rendib lõikes 1 nimetatud transpordivahendid uuesti
välja isikule, kelle asukoht on väljaspool seda territooriumi, tuleb need
reeksportida kaheksa päeva jooksul alates lepingu jõustumisest.
Artikkel 559
Isikud, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, võib täieli-
kult imporditollimaksudest vabastada, kui:
a) raudteetranspordivahendid antakse sellise isiku käsutusse lepingu
alusel, mille kohaselt igas raudteevõrgus võib kasutada teiste raudtee-
võrkude veeremeid nagu endale kuuluvaid;
b) haagis on haagitud ühenduse tolliterritooriumil registrisse kantud
maanteetranspordivahendi külge;
c) transpordivahendeid kasutatakse hädaolukorras ja maksimaalselt viis
päeva; või
d) transpordivahendeid kasutab renditeenuseid osutav ettevõtja, et neid
maksimaalselt viie päeva jooksul reeksportida.
Artikkel 560
1. Füüsilised isikud, kelle elukoht on ühenduse tolliterritooriumil,
vabastatakse imporditollimaksudest täielikult, kui nad kasutavad trans-pordivahendeid eraviisiliselt ja juhuti ning registri pidaja juhiste koha-
selt, kusjuures kõnealune registri pidaja viibib kasutamise ajal tolliterri-
tooriumil.
Sellised isikud vabastatakse imporditollimaksudest täielikult ka juhul,
kui transpordivahend on renditud eraviisiliseks kasutamiseks kirjalikulepingu alusel ja seda kasutatakse juhuti:
a) et pöörduda tagasi nende ühenduses olevasse elukohta;
b) et lahkuda ühendusest; või
c) kui asjaomased tolliasutused seda üldiselt lubavad.
2. Transpordivahend reeksporditakse või tagastatakse renditeenuseid
osutavale ettevõtjale, kelle asukoht on ühenduse tolliterritooriumil:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —179
(1) EÜT L 91, 22.4.1995, lk 45.
▼M20
a) lõike 1 punktis a nimetatud juhul viie päeva jooksul alates lepingu
jõustumisest;
b) lõike 1 punktis c nimetatud juhul kaheksa päeva jooksul alates
lepingu jõustumisest.
Lõike 1 punktis b nimetatud juhul reeksporditakse transpordivahend
kahe päeva jooksul alates lepingu jõustumisest.
Artikkel 561
1. Täielik vabastus imporditollimaksudest antakse juhul, kui transpor-
divahend kavatsetakse selle reekspordiks ühenduse tolliterritooriumilajutiselt registrisse kanda ühe järgmise isiku nimel:
a) isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool seda territooriumi;
b) füüsiline isik, kelle elukoht on sellel territooriumil, kui asjaomane
isik valmistub vahetama oma peamist elukohta väljaspool seda terri-tooriumi asuva elukoha vastu.
Punktis b nimetatud juhul tuleb transpordivahend eksportida kolme kuu
jooksul alates selle registrisse kandmisest.
2. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse juhul, kui transpor-
divahendit kasutab ärilisel eesmärgil või eraviisiliselt füüsiline isik, kelle
elukoht on ühenduse tolliterritooriumil ja kes on transpordivahendi
väljaspool seda territooriumi asuva omaniku teenistuses või muul viisiltema poolt volitatud.
Eraviisiline kasutamine peab olema töölepingus ette nähtud.
Toll võib piirata transpordivahendite ajutist importi vastavalt käesolevale
sättele, juhul kui tegemist on süstemaatilise kasutamisega.
3. Täieliku imporditollimaksudest vabastuse võib anda erandjuhtudel,
kui piiratud aja jooksul kasutavad transpordivahendeid ärilisel eesmärgilisikud, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil.
Artikkel 562
Ilma et see piiraks muude erisätete kohaldamist, on protseduuride lõpeta-
mise tähtajad järgmised:
a) raudteetranspordivahendite puhul: 12 kuud;
b) ärilisel eesmärgil kasutatavate transpordivahendite puhul, välja
arvatud raudteetransport: veo teostamiseks vajalik aeg;
c) maanteetranspordivahendite puhul, mida kasutavad eraviisiliselt:
—üliõpilased: ajavahemik, mille jooksul üliõpilane viibib ühenduse
tolliterritooriumil üksnes õpingute eesmärgil,
—isikud, kes täidavad tähtajalist ülesannet: ajavahemik, mille
jooksul selline isik viibib ühenduse tolliterritooriumil üksnesülesande täitmise eesmärgil,
—muudel juhtudel, sealhulgas ratsa- või veoloomade ning nende
poolt veetavate sõidukite puhul: kuus kuud;
d) eraviisiliselt kasutatavate transpordivahendite puhul: kuus kuud;
e) eraviisiliselt kasutatavate mere- ja siseveetranspordivahendite puhul:
18 kuud.
2 alajagu.
Reisijate imporditavad isiklikud esemed ja sporditarbed; meremeeste ajavii-
tevahendid
Artikkel 563
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui artikli 236 punkti A
alapunktis 1 nimetatud reisija impordib reisiks põhjendatult vajalikkeisiklikke esemeid ja sporditarbeid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —180
▼M20
Artikkel 564
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse meremeeste ajaviiteva-
hendite puhul järgmistel juhtudel:
a) kui neid kasutatakse rahvusvahelises mereliikluses osaleval laeval;
b) kui neid laaditakse selliselt laevalt maha laevapere poolt ajutiseks
kasutamiseks kaldal;
c) kui sellise laeva laevapere kasutab neid kultuuri- ja sotsiaalasutustes,
mida haldavad mittetulunduslikud ühingud, või kohtades, kus mere-meestele peetakse regulaarselt jumalateenistusi.
3. alajagu
Katastroofiabi vahendid; meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed
seadmed; loomad; piirivööndis kasutatav kaup
Artikkel 565
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse katastroofiabi vahendi-
tele, mida kasutatakse seoses ühenduse tolliterritooriumi tabavate katas-troofide tagajärgede tõrjumiseks ja likvideerimiseks võetavate meetme-
tega, ja mis on ette nähtud riigiasutustele või pädevate asutuste poolt
heakskiidetud organisatsioonidele.
Artikkel 566
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse meditsiinilistele, kirurgi-
listele ja laboratoorsetele seadmetele, mis on saadetud haiglale võimõnele teisele meditsiiniasutusele laenuks, kes vajab neid seadmeid
kiiresti, et korvata nendega oma puudulikke võimalusi, ja mis on ette
nähtud diagnoosimiseks või raviks.
Artikkel 567
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse loomadele, kelle omanik
on isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse tolliterritooriumi.
Vabastus antakse järgmistele kaupadele, mis on ette nähtud kehtivate
õigusaktidega määratletud piirivööndi iseärasuste arvesse võtmiseks:
a) seadmed, mille omaniku elu- või asukoht on piirivööndis, mis
külgneb selle piirivööndiga, kus toimub ajutine import, ja midakasutab isik, kelle elu- või asukoht on kõnealuses külgnevas piiri-vööndis;
b) kaup, mida kasutatakse asutuste vastutusel piiril infrastruktuuri ehita-
miseks, parandamiseks või hooldamiseks.
4. alajagu
Heli-, pildi- või andmekandjad, reklaammaterjal; professionaalsed tööva-
hendid; õppevahendid ja teadusaparatuur
Artikkel 568
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaubale:
a) millele on salvestatud heli, pilte või teavet kauba esitlemiseks enne
müüki, tasuta jagamiseks või mis on mõeldud helindamiseks, dublee-rimiseks või kopeerimiseks; või
b) mida kasutatakse üksnes reklaami eesmärgil.
Artikkel 569
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse professionaalsetele
töövahenditele, kui:
a) need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse
tolliterritooriumi;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —181
▼M20
b) neid impordib kas isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse
tolliterritooriumi, või kauba omaniku teenistuses olev töötaja, kelleelu- või asukoht võib olla ühenduse tolliterritooriumil; ja
c) neid kasutab importija või neid kasutatakse importija järelevalve all,
välja arvatud audiovisuaalse materjali ühistoodangu puhul.
2. Täielikku vabastust ei anta, kui töövahendeid kasutatakse kauba
tööstuslikuks tootmiseks või pakendamiseks, välja arvatud käsitööriistadlooduslike ressursside kasutamiseks, ehitiste ehitamiseks, remontimiseksvõi hooldamiseks või mullatöödeks või sarnase töö jaoks.
Artikkel 570
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse õppevahenditele ja
teadusaparatuurile:
a) kui need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühen-
duse tolliterritooriumi;
b) mida impordivad mittetulunduslikud avalik-õiguslikud või eraõigus-
likud teadusasutused, õppe- või kutseõppeasutused, mida kasutatakse
üksnes õppe-, kutseõppe- ja teaduslike uuringute eesmärgil kõnea-
luste asutuste vastutusel;
c) kui neid imporditakse põhjendatud kogustes, pidades silmas impordi
eesmärke; ja
d) kui neid ei kasutada üksnes ärilistel eesmärkidel.
5. alajagu
Pakendid; vormid, matriitsid, klišeed, joonised, visandid, mõõte-, kontroll- ja
katseriistad ning muud sarnased riistad; eritööriistad ja töövahendid; kaup,
mida kasutatakse testide tegemisel või mida testitakse; näidised; asendustoot-
misvahendid
Artikkel 571
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse pakenditele, kui:
a) täidetuna importimisel on need ette nähtud reeksportimiseks kas
tühjana või täidetuna;
b) tühjana importimisel on need ette nähtud reeksportimiseks täidetuna.
Pakendeid ei või kasutada siseliikluses, välja arvatud kauba eksportimi-
seks. Täidetuna imporditud pakendite puhul kohaldatakse seda sätetainult sellest hetkest alates, kui nende sisu välja võetakse.
Artikkel 572
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse pakenditele,
matriitsidele, klišeedele, joonistele, visanditele, mõõte-, kontroll- jakatseriistadele ning muudele sarnastele riistadele, kui:
a) need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse
tolliterritooriumi; ning
b) neid kasutab tootmises isik, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolli-
territooriumil, ja vähemalt 75 % nende kasutamise tulemusel saadudtoodangust eksporditakse.
2. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse eritööriistadele ja
töövahenditele, kui:
a) need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse
tolliterritooriumi; ja
b) isikud, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, võivad
neid tasuta kasutada kauba tootmiseks, mis täies ulatuses ekspordi-takse.
Artikkel 573
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse järgmisele kaubale:
a) kaup, mida testitakse, katsetatakse või esitletakse;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —182
▼M20
b) kaup, mis on imporditud proovimüügilepingu alusel ning ei ole veel
heakskiidetud;
c) kaup, mida kasutatakse testide, katsete või esitluste tegemiseks,
saamata sealjuures majanduslikku kasu.
Punktis b nimetatud kauba puhul on protseduuri lõpetamise tähtaeg kuus
kuud.
Artikkel 574
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui näidiseid impordi-
takse põhjendatud kogustes ja neid kasutatakse üksnes näitamiseks võiesitlemiseks ühenduse tolliterritooriumil.
Artikkel 575
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui tarnija või parandaja
annab asendustootmisvahendid kliendile ajutiselt kasutamiseks, kunisarnane kaup on kohale toimetatud või ära parandatud.
Protseduuri lõpetamise tähtaeg on kuus kuud.
6. alajagu
Ürituste korraldamiseks või müügiks ettenähtud kaup
Artikkel 576
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaubale, mida
kavatsetakse välja panna või kasutada avalikul üritusel, mis ei ole
korraldatud üksnes kaubandusliku müügi eesmärgil, või mis on sellistelüritustel saadud protseduuril olevast kaubast.
Erandjuhtudel võivad pädevad tolliasutused lubada protseduuri rakenda-
mist ka muudel üritustel.
2. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui heakskiitmi-
seks esitatud kaupa ei saa importida näidisena, kaubasaatja soovib kaupamüüa ning kaubasaaja võib otsustada selle pärast kontrollimist osta.
Protseduuri lõpetamise tähtaeg on kaks kuud.3. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse järgmisele kaubale:
a) direktiivi 77/388/EMÜ I lisas määratletud kunstiesemed, kollektsioo-
niobjektid ja antiikesemed, mida imporditakse näitustel väljapane-kuks ja võimalikuks müügiks;
b) kaup, välja arvatud äsja valmistatud kaup, mida imporditakse selle
müügiks oksjonil.
7. alajagu
Varuosad, manused ja seadmed; muu kaup
Artikkel 577
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse varuosadele, manustele
ja seadmetele, mida kasutatakse protseduuril oleva kauba parandamiseks
ja hoolduseks, sealhulgas ülevaatus, uuendamine ja säilitamine.
Artikkel 578
Täieliku imporditollimaksudest vabastuse võib anda juhul, kui kaupa,
välja arvatud artiklites 556-577 loetletud kaupa või kaupa, mis ei vastanende artiklite tingimustele, imporditakse:
a) juhuti ja maksimaalselt kolmeks kuuks; või
b) erijuhtudel, millel ei ole majanduslikku mõju.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —183
▼M20
3. jagu
Protseduuri toimimist käsitlevad sätted
Artikkel 579
Kui isiklikud esemed, sportimiseks imporditud kaup või transpordiva-
hendid deklareeritakse protseduurile suuliselt või mis tahes muu
toimingu abil, võib toll nõuda kirjaliku deklaratsiooni esitamist, kui asion seotud suurte imporditollimaksude summadega või esineb tõsine oht,et protseduuriga seotud kohustusi ei täideta.
Artikkel 580
1. ATA-/CPD-märkmike abil esitatud protseduurile suunamise dekla-
ratsioonid aktsepteeritakse juhul, kui need on välja antud osalisriigisning need on kinnitanud ja taganud rahvusvahelisse garantiiketti kuuluvühing.
Kui kahe- või mitmepoolsete lepingutega ei ole ette nähtud teisiti,
tähendab ”osalisriik” ATA-konventsiooni või Istanbuli konventsiooni
osalist, kes on aktsepteerinud Tollikoostöö Nõukogu 25. juuni 1992.aasta soovituse, mis käsitleb ATA-märkmiku ja CPD-märkmiku tunnista-mist ajutise impordi protseduuri puhul.
2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui ATA-/CPD-märkmikud:
a) on seotud kõnealuste konventsioonide või lepingute reguleerimisa-
lasse kuuluva kauba ja kasutusega;
b) on kinnitatud tolli poolt kaanelehe vastavas osas; ja
c) kehtivad ühenduse tolliterritooriumi kõikides osades.
ATA-/CPD-märkmik esitatakse ühenduse tolliterritooriumile saabumise
tolliasutuses, välja arvatud juhul, kui kõnealuses asutuses ei ole võimalikkontrollida kõnealuse protseduuri tingimuste täitmist.
3. ATA-märkmiku alusel protseduuril oleva kauba suhtes kohalda-
takse►
M26 artikleid 457c, 457d ◄ja 458-461 mutatis mutandis.
Artikkel 581
1. Ilma et see piiraks ATA-/CPD-märkmike suhtes konkreetsete
garantiisüsteemide kohaldamist, tuleb protseduurile suunamise kirjalikudeklaratsiooni puhul esitada tagatis, välja arvatud lisas 77 nimetatud
juhtudel.
2. Protseduuri kontrollimise hõlbustamiseks võib toll nõuda arvestuse
pidamist.
Artikkel 582
1. Kui vastavalt artiklile 576 protseduuril oleva kaubaga seotud prot-
seduur lõpetatakse kauba vabasse ringlusse lubamisega, määratakse tolli-võla suurus selle arvutamiseks vajalike andmete alusel, mida kohalda-takse kõnealuse kauba suhtes vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooniaktsepteerimise ajal.
Kui vastavalt artiklile 576 protseduuril olev kaup viiakse turule, loetakse
kaup turuleviiduks, kui see deklareeritakse vabasse ringlusse enne prot-seduuri lõpetamise tähtaja möödumist.
2. Artikli 576 lõikes 1 nimetatud kauba suhtes protseduuri lõpetamise
eesmärgil loetakse selle tarbimist, hävitamist või üritustel avalikkusele
tasuta jagamist reeksportimiseks, tingimusel et kaubakogus vastab
ürituse iseloomule, külastajate arvule ja loa omaniku ürituses osalemisemäärale.
Esimest lõiku ei kohaldata alkohoolsete jookide, tubakatoodete ega
kütuse suhtes.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —184
▼M20
Artikkel 583
Kui protseduuril oleva kauba suhtes rakendatakse üht peatamismenetlus-
test või paigutatakse see artiklis 799 nimetatud I kontrollitüübile vasta-vasse vabatsooni või vabalattu või artiklis 799 nimetatud II kontrollitüü-bile vastavasse vabatsooni ajutise impordi protseduuri lõpetamiseks,sisaldavad kõnealuse tollikäitlusviisi puhul kasutatavad dokumendid võiarvestus või neid asendavad dokumendid üht järgmistest märkustest:
—Mercancías IT,
—MI-varer,
—VV-Waren,
—Εμπορεύματα ΠΕ,
—ΤA goods,
—Marchandises ΑΤ,
—Merci ΑΤ,
—TI-goederen,
—Mercadorias IT,
—VM-tavaroita,
—TI-varor,
▼
A2
—Zboží DP,
—AI kaup,
—PI preces,
—LĮprekės,
—IB áruk,
—Oġġetti TA,
—Towary OCz,
—ZU blago,
—DP tovar.
▼M20
Artikkel 584
Lepingu alusel ühiselt kasutatavate raudteetranspordivahendite puhul
loetakse protseduur lõpetatuks ka juhul, kui eksporditakse või reekspor-
ditakse raudteetranspordivahendeid, mis on sama tüüpi või sama väärtu-sega kui need, mis on antud isiku käsutusse, kelle elu- või asukoht onühenduse tolliterritooriumil.
6. PEATÜKK
Välistöötlemine
1. jagu
Loa andmist käsitlevad lisatingimused
Artikkel 585
1. Kui ei ilmne vastupidist, ei loeta ühenduse tootjate olulisi huve
oluliselt kahjustatuks.
2. Kui loataotluse esitab isik, kes ekspordib ajutiselt eksporditavat
kaupa, kuid ei korralda töötlemistoiminguid, kontrollib toll eelnevaltseadustiku artikli 147 lõikes 2 sätestatud tingimusi tõendavate dokumen-tide alusel. Artikleid 503 ja 504 kohaldatakse mutatis mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —185
▼M20
Artikkel 586
1. Loas täpsustatakse vahendid ja meetodid, mille alusel teha kind-
laks, et kompensatsioonitooted on saadud ajutiselt eksporditud toodetetöötlemise käigus, või kontrollida, kas standardvahetussüsteemi kasuta-mise tingimused on täidetud.
Selliste vahendite ja meetodite hulka võib kuuluda lisas 104 ettenähtud
teabedokumendi kasutamine ja arvestuse kontrollimine.
2. Kui töötlemistoimingute iseloom ei võimalda kindlaks teha, et
kompensatsioonitooted on saadud ajutiselt eksporditud toodete töötle-mise käigus, võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel loa siiski anda,
tingimusel et taotleja võib pakkuda piisavaid tagatisi ja töötlemistoimin-
gutel kasutataval kaubal on importkaubaga sama kaheksakohaline CN-kood, kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad. Loas nähakse etteprotseduuri kasutamise tingimused.
Artikkel 587
Kui protseduuri kasutamist taotletakse parandamise eesmärgil, peab
ajutiselt eksporditud kaupa olema võimalik parandada ja protseduuri ei
või kasutada kauba tehnilise taseme täiustamiseks.
2. jagu
Protseduuri toimimist käsitlevad sätted
Artikkel 588
1. Loas määratakse protseduuri lõpetamise tähtaeg. Kui olukord seda
nõuab, võib kõnealust tähtaega pikendada, kui pärast algselt kehtestatudtähtaeg on juba möödunud.
2. Seadustiku artikli 157 lõiget 2 kohaldatakse ka pärast algselt
kehtestatud tähtaja möödumist.
Artikkel 589
1. Ajutiselt eksporditud kauba protseduurile suunamise deklaratsioon
koostatakse kooskõlas eksporti reguleerivate sätetega.
2. Eelneva impordi puhul kuulub vabasse ringlusse lubamise dekla-
ratsioonile lisatud dokumentide hulka loa koopia, välja arvatud juhul,kui kõnealust luba taotletakse vastavalt artikli 497 lõike 3 punktile d.Artikli 220 lõiget 3 kohaldatakse mutatis mutandis.
3. jagu
Tollimaksuvabastuse arvutamist käsitlevad sätted
Artikkel 590
1. Mahaarvatava summa arvutamisel ei võeta arvesse dumpinguvasta-
seid ega tasakaalustavaid tollimakse.
Teiseseid kompensatsioonitooteid, nagu jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid,
lõikejäägid ja kasutuselt kõrvaldatud kaup, käsitatakse summas sisaldu-vatena.
2. Ajutiselt eksporditud kauba väärtuse määramisel vastavalt seadus-
tiku artikli 151 lõike 2 teises lõigus nimetatud meetoditele ei arvestata
töötlemise või viimase töötlemistoimingu kohta ajutiselt eksporditud
kauba laadimis-, veo- ja kindlustuskulusid:
a) ajutiselt eksporditud kauba väärtuse hulka, mida arvestatakse
kompensatsioonitoodete tolliväärtuse määramisel vastavalt seadustiku
artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktile i; või
b) töötlemiskulude hulka, kui ajutiselt eksporditud kauba väärtust ei saa
määrata vastavalt seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktile i.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —186
▼M20
Laadimis-, veo- ja kindlustuskulud, mis on seotud kompensatsioonitoo-
dete toimetamisega töötlemise või viimase töötlemistoimingu kohastnende ühenduse tolliterritooriumile toomise kohta, arvestatakse töötle-miskulude hulka.
Laadimis-, veo- ja kindlustuskulude hulka kuuluvad:
a) vahendustasu, välja arvatud ostuvahendustasu;
b) ajutiselt eksporditud kaubast lahus käsitletavate konteinerite kasuta-
mise kulud;
c) pakkimiskulud, kaasa arvatud kulu tööle ja materjalile;
d) käitlemiskulud, mis tekivad kauba vedamisel.
Artikkel 591
Kui tollimaksu aluseks on töötlemistoimingu kulud, antakse osaline
imporditollimaksudest vabastus taotluse korral.
▼
M26
Tolliasutused ei luba arvutada osalist imporditollimaksudest vabastustkõnealuse sätte kohaselt, kui enne kompensatsioonitoodete vabasse ring-lusse lubamist tehakse kindlaks, et ajutiselt eksporditavad kaubad, mis
on seadustiku II jaotise 2. peatüki 1. jaos määratletud kui mitte ühenduse
päritolu kaubad, olid vabasse ringlusse lubatud tollimaksu nullmääragaüksnes kõnealuses sättes kehtestatud osalisest maksuvabastusest kasu-saamise eesmärgil.
▼
M20
Seadustiku artikleid 29-35 kohaldatakse mutatis mutandis töötlemisku-
lude suhtes, mille juures ei võeta arvesse ajutiselt eksporditud kaupa.
Artikkel 592
Ettevõtjatele, kes teevad regulaarselt välistöötlemise toiminguid loa
alusel, mis ei käsitle parandamist, võib toll määrata keskmise tollimak-sumäära, mida kohaldatakse kõikide nende töötlemistoimingute suhtes
(koondlõpetamine).
Kõnealune määr määratakse tähtajaks, mis ei ole pikem kui 12 kuud, ja
seda kohaldatakse esialgselt selle tähtaja jooksul vabasse ringlusselubatud kompensatsioonitoodete suhtes. Iga tähtaja lõpus teeb tolllõpparvestuse ja kohaldab vajaduse korral seadustiku artikli 220 lõike 1või artikli 236 sätteid.
▼
B
IV JAOTIS
EKSPORDIGA SEOTUD RAKENDUSSÄTTED
1. PEATÜKK
Lõplik eksport
Artikkel 788
1. Eksportijana seadustiku artikli 161 lõikes 5 määratletud tähenduses
käsitletakse isikut, kelle eest ekspordideklaratsioon koostati ja kes onkauba omanik või kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajalomanikuga võrdne õigus kaupa käsutada.
2. Kui kauba omandiõigus või sellega võrdne käsutamisõigus kuulub
vastavalt ekspordi aluseks olevale lepingule isikule, kelle elu- või
asukoht on väljaspool ühendust, käsitatakse eksportijana ühendusesasuvat lepingupoolt.
Artikkel 789
Allhanke korral võib ekspordideklaratsiooni esitada ka tolliasutusele,
mille tegevuspiirkonnas allhankija asub.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —187
▼B
Artikkel 790
Kui halduslikel põhjustel ei saa kohaldada tolliseadustiku artikli 161
lõike 5 esimest lauset, võib ekspordideklaratsiooni esitada asjaomase
liikmesriigi kõnealuse toimingu suhtes pädevale tolliasutusele.
Artikkel 791
1. Nõuetekohaselt tõendatud põhjustel võib ekspordideklaratsiooni
aktsepteerida:
—muus kui seadustiku artikli 161 lõike 5 esimeses lauses osutatud
tolliasutuses,
või
—muus kui artiklis 790 osutatud tolliasutuses.
Sellisel juhul võetakse keeldude ja piirangute kohaldamisega seotud
kontrollimisel arvesse olukorra erilist laadi.
2. Kui lõikes 1 osutatud juhtudel ei täideta ekspordiformaalsusi
eksportija elu- või asukoha liikmesriigis, saadab ekspordideklaratsiooni
vastuvõtnud tolliasutus ühtse haldusdokumendi koopia eksportija elu-või asukoha liikmesriigi vastavasse asutusse.
Artikkel 792
Kui ekspordideklaratsioon on koostatud ühtse haldusdokumendil, kasu-
tatakse eksemplare 1, 2 ja 3, ilma et see piiraks artikli 207 kohaldamist.Tolliasutus, millele ekspordideklaratsioon esitati (eksporditolliasutus)
tembeldab lahtri A ja vajadusel lahtri D. Kauba vabastamisel jätab tolli-
asutus endale eksemplari 1, saadab eksemplari 2 eksporditolliasutuseliikmesriigi statistikaametile ja tagastab eksemplari 3 asjaomaseleisikule.
Artikkel 793
1. Ühtse haldusdokumendi eksemplar 3 ja ekspordiks vabastatud
kaup esitatakse tollile väljumistolliasutuses.
2. Väljumistolliasutus on:
a) raudteed pidi, posti teel, õhuteed pidi või meritsi eksporditava kauba
puhul selle piirkonna pädev tolliasutus, kus raudtee-ettevõtjad, posti-
asutused, lennuettevõtjad või laevaühingud võtavad kauba ühe veole-pingu alusel üle vedamiseks kolmandasse riiki;
b) torutranspordi teel eksporditava kauba ja elektrienergia puhul ekspor-
tija asukoha liikmesriigi määratud asutus;
c) muul viisil või punktidega a ja b hõlmamata juhtudel eksporditavate
kaupade puhul viimane tolliasutus enne kaupade väljaviimist ühen-duse tolliterritooriumilt.
3.►
M5Väljumistolliasutus teeb kindlaks, et esitatud kaup vastab
deklareeritud kaubale, ning kontrollib selle tegelikku väljaviimist. Kuideklarant teeb lahtrisse 44 märke ”RET-EXP”; või väljendab muul viisil
soovi, et eksemplar 3 talle tagastataks, tõendab nimetatud asutus kaubategelikku väljaviimist eksemplari 3 tagaküljele tehtud kinnitusmärkega
ja annab selle eksemplari isikule, kes selle esitas, või kui see ei ole
võimalik, siis lahtris 50 nimetatud ja väljumistolliasutuse piirkonnasasuvale vahendajale deklarandile tagastamiseks. Kinnitusmärge ontempel asutuse nime ja kuupäevaga. ◄
Kui eksportimine toimub osasaadetiste kaupa, tehakse kinnitusmärge
ainult selle kauba kohta, mida tegelikult eksporditakse. Kui kaupaeksporditakse osasaadetiste kaupa mitme tolliasutuse kaudu, tõendabeksemplari 3 originaali saanud väljumistolliasutus nõuetekohaseltpõhjendatud taotluse korral eksemplari 3 koopia iga kõnealuse kaubaosasaadetiste suhtes, pidades silmas, et see esitatakse teisele asjaomasele
väljumistolliasutusele. Eksemplari 3 originaalile tehakse vastav märge.
Kui kogu toiming tehakse ühe liikmesriigi territooriumil, võib see liik-
mesriik määrata, et eksemplari 3 kinnitamine ei ole vajalik ning sel juhuleksemplari ei tagastata.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —188
▼B
4. Kui väljumistolliasutus teeb kindlaks kauba puudujäägi, teeb see
asutus vastava märke deklaratsioonile ja teatab sellest eksporditolliasutu-sele.
Kui väljumistolliasutus teeb kindlaks kaupade ülejäägi, ei luba see
asutus neid välja viia kuni ekspordiformaalsused on täidetud.
Kui väljumistolliasutus teeb kindlaks erinevuse kauba laadis, ei luba see
asutus kaupa välja viia kuni ekspordiformaalsused on täidetud ningteatab sellest eksporditolliasutusele.
5. Lõike 2 punktis a osutatud juhtudel kinnitab väljumistolliasutus
ekspordideklaratsiooni eksemplari 3 vastavalt lõikele 3, märkides veodo-
kumendile punasega ”Eksport” ja lisades oma pitsati. Kui regulaarliinide
või otseveo või otselennu korral kolmanda riigi sihtkohtadesse saavadettevõtjad tagada eeskirjade järgimise muude vahenditega, siis ei olekinnitusmärge ”Eksport” nõutav.
6. Transiidiprotseduuri alusel kolmandasse riiki või väljumistolliasu-
tusse saadetud kauba puhul kinnitab lähtetolliasutus eksemplari 3 vasta-valt lõikele 3 ja tagastab selle deklarandile pärast seda, kui on teinud
kõigile transiididokumendi või seda asendavate dokumentide koopiatele
punasega kinnitusmärke ”Eksport”. Väljumistolliasutus kontrollib kauba
tegelikku väljaviimist.
Esimest lõiku ei kohaldata artikli 419 lõigetes 4 ja 7 ning artikli 434
lõigetes 6 ja 9 osutatud olukordades, kui kaupa ei pea lähtetolliasutuseleesitama.
▼
M5
6 a. Kui aktsiisi peatamise korra alla kuuluv kaup saadetakse määru-sega (EMÜ) nr 2719/92 ettenähtud saatedokumendi alusel kolmandasse
riiki, kinnitab ekspordiriigi tolliasutus ühtse haldusdokumendi eksem-
plari 3 vastavalt lõikele 3 ja tagastab selle deklarandile pärast seda, kuion teinud kõigile saatedokumendi eksemplaridele punasega kinnitus-märke ”Eksport” ja tembeldanud need vastavalt lõikele 3.
Ühtse haldusdokumendi eksemplarile 3 tuleb teha viide saatedokumen-
dile ja vastupidi.
Väljumistolliasutus kontrollib kauba tegelikku väljaviimist ja tagastab
saatedokumendi vastavalt nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ (
1) artikli 19
lõikele 4.
Lõike 4 kohaldamisel tehakse asjakohane märge aktsiisisaatedokumen-
dile.
▼B
7. Eksporditolliasutus võib nõuda, et eksportija tõendaks, et kaup on
ühenduse territooriumilt välja viidud.
Artikkel 794
1. Kaupa, mille suhtes ei kehti keelud või piirangud ning mille
väärtus saadetise ja deklarandi kohta ei ületa 3 000 eküüd, võib deklaree-rida väljumistolliasutuses.
Liikmesriigid võivad määrata, et seda sätet ei kohaldata, kui ekspordide-
klaratsiooni koostav isik tegutseb teise isiku eest kutselise tolliagendina.
2. Suulisi tollideklaratsioone võib esitada ainult väljumistolliasutuses.
Artikkel 795
Kui kaup viiakse ühenduse tolliterritooriumilt välja ilma ekspordidekla-
ratsioonita, esitab eksportija selle deklaratsiooni tagantjärele tolliasutu-sele, mille tegevuspiirkonnas ta asub. Selliste olukordade puhul kohalda-takse artikli 790 sätteid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —189
(1) EÜT L 76, 26.3.1992, lk 1.
▼B
See deklaratsioon aktsepteeritakse tingimusel, et eksportija esitab asjao-
masele tolliasutusele kõnealuse kauba laadi ja kogust ning nende ühen-duse territooriumilt väljaviimise asjaolusid käsitlevad tõendid. See tolli-asutus kinnitab ka ühtse haldusdokumendi eksemplari 3.
Deklaratsiooni tagantjärele aktsepteerimine ei takista kehtivate sankt-
sioonide kohaldamist ja sellest tulenevaid tagajärgi seoses ühise põllu-majanduspoliitikaga.
Artikkel 796
1. Kui ekspordiks vabastatud kaupa ei viida ühenduse tolliterritooriu-
milt välja, teatab eksportija sellest viivitamata eksporditolliasutusele.Kõnealuse deklaratsiooni eksemplar 3 tagastatakse sellele asutusele.
2. Kui artikli 793 lõigetes 5 või 6 osutatud juhtudel mõjutab veole-
pingu muutmine vedu nii, et see lõpeb ühenduse tolliterritooriumil, kuigioli ette nähtud selle lõppemine väljaspool ühenduse tolliterritooriumi,võivad kõnealused äriühingud ja asutused täita muudetud lepingut ainultartikli 793 lõike 2 punktis a osutatud tolliasutuse või transiiditoimingu
korral lähtetolliasutuse nõusolekul. Sel juhul tuleb eksemplar 3 taga-
stada.
2. PEATÜKK
Ajutine eksport ATA-märkmiku alusel
Artikkel 797
1. ATA-märkmikku võib ekspordil kasutada, kui on täidetud järg-
mised tingimused:
a) ATA-märkmik peab olema välja antud ühenduse liikmesriigis ning
selle peab kinnitama ja tagama ühenduses asuv garantiiühing, miskuulub rahvusvahelisse garantiiketti.
Komisjon avaldab garantiiühingute nimekirja;
b) ATA-märkmik kehtib ainult ühenduse kauba suhtes:
—mille suhtes ei ole ekspordil ühenduse tolliterritooriumilt raken-
datud ekspordiformaalsusi, et saaks maksta eksporditoetust või
muid ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordil makstavaidsummasid,
—millele ei ole ühise põllumajanduspoliitika alusel antud kauba
eksportimise kohustusega liituvaid muid rahalisi soodustusi,
—mille kohta ei ole esitatud tollimaksu tagasimaksmise taotlust.
c) tuleb esitada artiklis 221 osutatud dokumendid. Tolliasutused võivad
nõuda veodokumendi esitamist;
d) kaup peab olema ette nähtud reimpordiks.
2. Kui ATA-märkmikuga hõlmatud kaup esitatakse ajutiseks välja-
veoks, täidab eksporditolliasutus järgmised formaalsused:
a) kontrollib ekspordilehe lahtrites A–G esitatud andmeid, võrreldes
seda märkmikuga hõlmatud kaubaga;
b) täidab vajadusel märkmiku kaanel oleva lahtri ”Tolliasutuse
kinnitus”;
c) täidab ekspordilehe lõigendi ja lahtri H;
d) kannab oma nime reimpordilehe lahtri H punkti b alla;
e) jätab endale ekspordilehe.
3. Kui eksporditolliasutus ei ole väljumistolliasutus, täidab lõikes 2
osutatud formaalsused eksporditolliasutus, kuid ta ei täida ekspordilehe
lõigendit, mille peab täitma väljumistolliasutus.
4. Tolliasutuste poolt ekspordilehe lahtri H punktis b märgitud kauba
reimpordi tähtaeg ei tohi ületada märkmiku kehtivusaega.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —190
▼B
Artikkel 798
Kui ATA-märkmikuga ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud kaup ei
ole enam ette nähtud reimpordiks, esitatakse kõiki lisas 37 osutatud
andmeid sisaldav ekspordideklaratsioon eksporditolliasutusele.
Kõnealuse märkmiku esitamisel kinnitab see asutus ekspordideklarat-
siooni eksemplari 3 ning tunnistab reimpordilehe ja lõigendi kehtetuks.
V JAOTIS
MUUD TOLLIKÄITLUSVIISID
▼M20
I PEATÜKK
Vabatsoonid ja vabalaod
1. jagu
2. ja 3. jagu käsitlevad ühissätted
1. alajagu
Määratlused ja üldsätted
Artikkel 799
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) I kontrollitüüpkontroll, mille aluseks on põhimõtteliselt piirde olema-
solu;
b) II kontrollitüüpkontroll, mille aluseks on formaalsuste täitmine vasta-
valt tolliladustamisprotseduuri nõuetele;
c) ettevõtjaga isik, kes tegeleb vabatsoonis või -laos kauba ladustamise,
valmistamise, töötlemise, müügi või ostmisega.
Artikkel 800
Iga isik võib liikmesriikide määratud tolliasutustelt taotleda ühenduse
tolliterritooriumi mingi osa määramist vabatsooniks või vabalao raja-mist.
Artikkel 801
1. Taotlus vabatsoonis ehitusloa saamiseks tuleb esitada kirjalikult.
2. Lõikes 1 osutatud taotluses täpsustatakse, millisel eesmärgil seda
ehitist kasutama hakatakse, ning esitatakse ka muu teave, mis võimaldab
tolliasutustel hinnata loa andmise tingimuste täitmist.
3. Pädevad tolliasutused annavad loa juhul, kui see ei takista tollia-
laste õigusaktide kohaldamist.
4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka vabatsoonis asuva rajatise või
vabalaona tegutseva rajatise ümberehitamise suhtes.
Artikkel 802
Liikmesriigi toll edastab komisjonile järgmise teabe:
a) ühenduses olemas ja kasutuses olevad vabatsoonid vastavalt
artikli 799 liigitusele;
b) määratud tolliasutused, kellele artiklis 804 nimetatud taotlus esitada
tuleb.
Komisjon avaldab punktides a ja b nimetatud teabe Euroopa Ühenduste
Teataja C-seerias.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —191
▼M20
2. alajagu
Laoarvestuse heakskiitmine
Artikkel 803
1. Ettevõtjal peab toimingu tegemiseks olema tollilt saadud laoarves-
tuse heakskiit, millele on viidatud;
—I kontrollitüübile vastava vabatsooni või vabalao puhul seadustiku
artiklis 176,
—II kontrollitüübile vastava vabatsooni puhul seadustiku artiklis 105.
2. Heakskiit antakse kirjalikult. Heakskiit antakse ainult isikutele,
kelle puhul on piisavalt tagatud vabatsoone ja -ladusid käsitlevate sätetekohaldamise.
Artikkel 804
1. Laoarvestuse heakskiidu saamise taotlus esitatakse kirjalikult selle
liikmesriigi määratud tolliasutusele, kus vabatsoon või -ladu asub.
2. Lõikes 1 nimetatud taotluses täpsustatakse, millist tegevust kavan-
datakse, ja seda teavet käsitatakse seadustiku artikli 172 lõikes 1 nime-tatud teatamisena. Selles teabes peab sisalduma:
a) juba peetava või pidama hakatava laoarvestuse üksikasjalik kirjeldus;
b) kõnealuste toimingutega seotud kauba laad ja tollistaatus;
c) vajaduse korral tolliprotseduur, mille raames toimingud tehakse;
d) muu teave, mis on tolliasutustele vajalik, et tagada sätete nõueteko-
hane kohaldamine.
2. jagu
I kontrollitüübile vastavate vabatsoonide ja vabaladude suhtes kohaldatavad
sätted
1. alajagu
Juhtimisseadised
Artikkel 805
Vabatsoone ümbritsev piire peab olema selline, mis võimaldaks tolliasu-
tustel teha järelevalvet väljaspool vabatsooni ja hoiaks ära kauba seadu-sevastase väljaviimise vabatsoonist.
Esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis ka vabaladude suhtes.
Piiret vahetult ümbritsev ala peab võimaldama tolliasutustel teha piisavat
järelevalvet. Sellele alale pääsemiseks peab olema nimetatud asutuste
luba.
Artikkel 806
Vabatsoonide ja -ladude laoarvestus peab sisaldama eelkõige järgmisi
andmeid:
a) andmed pakkeüksuste markeeringute, identifitseerimisnumbrite, arvu
ja liigi kohta, kauba kogus ja tavaline kaubanduslik kirjeldus ningvajadusel konteineri identifitseerimistunnus;
b) teave, mis võimaldab kaupa igal ajal jälgida, eelkõige selle asukohta,
sellele pärast vabatsoonis või -laos säilitamist määratud tollikäitlus-viisi või selle uuesti sissetoomist ühenduse tolliterritooriumi muusse
ossa;
c) viide kauba sissetoomisel ja väljaviimisel kasutatavale veodokumen-
dile;
d) andmed tollistaatuse kohta ja vajadusel viide sellisele sertifikaadile,
mis tõendab artiklis 812 osutatud staatust;
e) andmed kaubaga tehtavate tavaliste käitlemistoimingute kohta;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —192
▼M20
f) vastavalt vajadusele üks artiklites 549, 550 või 583 nimetatud
märkustest;
g) andmed kauba kohta, mille suhtes vabasse ringlusse lubamisel või
ajutisel impordil ei tule maksta imporditollimakse või ei kohaldatakaubanduspoliitilisi meetmeid ning mille kasutust ja sihtkohta tulebkontrollida.
Toll võib loobuda osa teabe nõudmisest, kui see ei mõjuta vabatsooni
või -lao järelevalvet või kontrollimist.
Kui tolliprotseduuri nõuete kohaselt tuleb pidada kauba üle arvestust, ei
pea seal olev teave sisalduma laoarvestuses.
Artikkel 807
Seestöötlemise või tollikontrolli all toimuva töötlemise protseduur lõpe-
tatakse vabatsoonis või -laos asuvate kompensatsioonitoodete, töödeldudtoodete ja töötlemata kauba suhtes vabatsooni või -lao laoarvestusse
tehtava kandega. Viited sellistele kannetele märgitakse vastavalt sees-
töötlemise või tollikontrolli all toimuva töötlemise arvestusse.
2. alajagu
Muud I kontrollitüübile vastavate vabatsoonide ja vabaladude toimimist
käsitlevad sätted
Artikkel 808
Ühenduse õigusaktidega ettenähtud kaubanduspoliitilisi meetmeid kohal-
datakse vabatsoonis või -laos asuva ühendusevälise kauba suhtes ainultsel määral, kui need on seotud kauba sissetoomisega ühenduse tolliterri-
tooriumile.
Artikkel 809
Kui arvesse võetavad tollivõla arvutamiseks vajalikke aluseid kohalda-
takse enne kaubaga lisas 72 nimetatud tavaliste käitlemistoimingute
tegemist, võib vastavalt artiklile 523 välja anda teabelehe INF 8.
Artikkel 810
Vabatsooni või -lattu võib vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 800/
1999 artiklile 40 rajada pardavarulao.
Artikkel 811
Sellise ühendusevälise kauba reeksportimise puhul, mis ei ole maha
laaditud või mis on ümber laaditud, ei ole seadustiku artikli 182 lõikes 3nimetatud teatamine nõutav.
Artikkel 812
Kui toll kinnitab kauba ühenduse või ühendusvälist staatust kooskõlas
seadustiku artikli 170 lõikega 4, kasutab ta lisas 109 toodud näidisele jakõnealuse lisa sätetele vastavat vormi.
Ettevõtja kinnitab kauba ühenduse staatuse kõnealuse vormi abil, kui
ühenduseväline kaup deklareeritakse vabasse ringlusse kooskõlasseadustiku artikli 173 punktiga a, sealhulgas juhul, kui seestöötlemise jatollikontrolli all töötlemise protseduurid lõpetatakse.
3. jagu
II kontrollitüübile vastavate vabatsoonide suhtes kohaldatavad sätted
Artikkel 813
Ilma et see piiraks 1. jao ja artikli 814 sätete kohaldamist, kohaldatakse
II kontrollitüübile vastavate vabatsoonide suhtes tolliladustamisprotse-duuride puhul ettenähtud sätteid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —193
▼M20
Artikkel 814
Kui ühenduseväline kaup, mis ei ole maha laaditud või mis on ümber
laaditud, tuuakse vabatsooni, kasutades kohapeal toimuvat tollivormis-tust, ja eksporditakse pärast uuesti samasugust tollivormistust kasutades,võib toll vabastada ettevõtja kohustusest teatada pädevale tolliasutuselesellise kauba igast sissetoomisest või väljaviimisest. Sellisel juhul
võetakse kontrollimeetmete juures arvesse olukorra eripära.
Ümberlaadimisega seotud kauba lühiajalist ladustamist loetakse ümber-
laadimise lahutamatuks osaks.
▼
B
2. PEATÜKK
Kauba reeksport, hävitamine ja riigile loovutamine
▼M22
Artikkel 841
Kui reekspordi kohta tuleb teha tollideklaratsioon, kohaldatakse arti-
klite 788–796 sätteid mutatis mutandis, ilma et see piiraks vajadusel
konkreetsete sätete kohaldamist juhul, kui lõpetatakse eelnev majandus-liku mõjuga tolliprotseduur.
Kui ajutiselt imporditavate kaupade reekspordiks kasutatakse ATA-märk-
mikku, võib esitada tollideklaratsiooni muule tolliasutusele kui see,millele osutatakse seadustiku artikli 161 lõike 5 esimeses lauses.
▼
B
Artikkel 842
1. Seadustiku artikli 182 lõike 3 kohaldamisel tuleb kauba hävitamise
teade esitada kirjalikult koos asjaomase isiku allkirjaga. Teade tuleb
esitada piisavalt aegsasti, et võimaldada tollil teha hävitamise järele-
valvet.
2. Kui kõnealuse kauba kohta on jubA esitatud deklaratsioon, mille
toll on aktsepteerinud, peab toll tegema deklaratsiooni märke hävitamisekohta ja deklaratsiooni vastavalt tolliseadustiku artiklile 66 kehtetukstunnistama.
Kauba hävitamise juures olnud tolliametnik märgib deklaratsiooni hävi-
tamise tagajärjel tekkinud jäätmete või jääkide liigi ja koguse, mille
alusel määratakse kindlaks nende suhtes kohaldatavad maksuelemendid,mida kohaldatakse siis, kui neile määratakse muu tollikäitlusviis.
3. Lõike 2 esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis riigile loovu-
tatud kauba suhtes.
VI JAOTIS
ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILT VÄLJAVIIDAV KAUP
▼M18
Artikkel 843
1. Käesolevas jaotises sätestatakse tingimused, mida kohaldatakse
selliste ühenduse tolliterritooriumil ühest punktist teise liikuvate kaupade
suhtes, mis ajutiselt tolliterritooriumilt välja viiakse, seejuures mõnekolmanda riigi territooriumi läbides või läbimata, ja mille väljaviiminevõi eksport ühenduse tolliterritooriumilt on ühenduse meetmega keelatudvõi seotud piirangute, tollimaksude või muude ekspordimaksudegameetmega ettenähtud määral ja ilma et see piiraks võimalike meetmes
hõlmatud erisätete kohaldamist.
Neid tingimusi ei kohaldata siiski, kui:
—kauba deklareerimisel ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt esita-
takse tolliasutusele, kus täidetakse ekspordiga seotud tolliformaal-sused, tõendid selle kohta, et on võetud haldusmeede, millega kaup1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —194
▼M18
piirangutest vabastatakse, et kõik tollimaksud ja muud maksud on
tasutud või et olemasolevatel asjaoludel võib nimetatud kauba ühen-duse tolliterritooriumilt välja viia ilma edasiste formaalsusteta, või
—kaupa veetakse otselennuga, väljaspool ühenduse tolliterritooriumi
peatumata, või artiklis 313a nimetatud laevaliiniga.
2. Kui kauba suhtes rakendatakse ühenduse transiidiprotseduuri,
märgib printsipaal ühenduse transiidideklaratsiooni täitmisel kasutata-vasse dokumenti, ühtse haldusdokumendi puhul lahtrisse 44 (”Lisa-teave”) ühe järgmistest märkustest:
—Salida de la Comunidad sometida a restricciones o imposiciones en
virtud del (de la) Reglamento/Directiva/ Decisión n
o…
—Udpassage fra Fællesskabet undergivet restriktioner eller afgifter i
henhold til forordning/direktiv/afgørelse nr. …
—Ausgang aus der Gemeinschaft —gemäß Verordnung/ Richtlinie/
Beschluß Nr. …Beschränkungen oder Abgaben unterworfen.
—Η έξοδος από την Κοινότητα φποβάλετύι σε περιορισμούς η σε
επιβαρύνσεις από τον κανονισμό/την οδηγία/την απόφαση αριθ. …
—Exit from the Community subject to restrictions or charges under
Regulation/Directive/Decision No …
—Sortie de la Communauté soumise à des restrictions ou à des imposi-
tions par le règlement ou la directive/décision no…
—Uscita dalla Comunità soggetta a restrizioni o ad imposizioni
a norma del(la) regolamento/direttiva/decisione n. …
—Bij uitgang uit de Gemeenschap zijn de beperkingen of heffingen
van Verordening/Richtlijn/Besluit nr. …van toepassing.
—Saída da Comunidade sujeita a restrições ou a imposições pelo(a)
Regulamento/Directiva/Decisão n.o…
—Yhteisöstä vientiin sovelletaan asetuksen/direktiinvinl./ päätöksen N:
o…mukaisia rajoituksia tai maksuja
—Utförsel från gemenskapen omfattas i enlighet med förordning/
direktiv/beslut …av restriktioner eller pålagor
▼A2
—Výstup ze Společenství podléhá omezením nebo dávkám podle naří-
zení/směrnice/rozhodnutí č…
—Ühenduse territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele ja maksu-
dele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr. …
—Izvešana noKopienas, piemērojot ierobežojumus vai maksājumus
saskaņā ar Regulu/ Direktīvu/ Lēmumu Nr. …
—Išvežimui iš Bendrijos taikomi apribojimai arba mokesčiai, nustatyti
Reglamentu/ Direktyva/ Sprendimu Nr. …
▼M26
—A kilépés a Közösség területéről a …rendelet/irányelv/határozat
szerinti korlátozás vagy teher megfizetésének kötelezettsége alá esik
—Ħruġ mill-Komunita` suġġett għall-restrizzjonijiet jew ħlasijiet taħt
Regola/Direttiva/Deċiżjoni Nru….
▼A2
—Wyprowadzenie ze Wspólnoty podlega ograniczeniom lub opłatom
zgodnie z rozporządzeniem / dyrektywą / decyzją nr…
—Iznos iz Skupnosti zavezan omejitvam ali obveznim plačilom na
podlagi uredbe/direktive/odločbe št…
—Výstup zo spoločenstva podlieha obmedzeniam alebo platbám podľa
nariadenia/smernice/rozhodnutia č…
▼M18
3. Kui:
a) kauba suhtes rakendatakse mõnd muud tolliprotseduuri kui ühenduse
transiidiprotseduuri, või
b) kaup viiakse ära ilma selle suhtes tolliprotseduuri rakendamata.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —195
▼M18
Täidetakse kontrolleksemplar T5 vastavalt artiklitele 912a–912 g. Vormi
T5 lahtris 104 tehakse ruutu ”Muud (täpsustada)” rist ja lisatakse lõikes 2
ettenähtud märge.
Esimese lõigu punkti a alla kuuluva kauba puhul täidetakse kontrollek-
semplar T5 selles tolliasutuses, kus täidetakse kaubasaadetise puhul
nõutavad tolliformaalsused. Esimese lõigu punkti b alla kuuluva kaubapuhul esitatakse kontrolleksemplar T5 koos kaubaga selle koha pädevaletolliasutusele, kus kaup ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse.
Kõnealused asutused täpsustavad kauba sihttolliasutusele esitamise
viimase kuupäeva ja, kui see on asjakohane, märgivad tollidokumenti,mille alusel kaupa veetakse, lõikes 2 nimetatud märkuse.
Kontrolleksemplari T5 tähenduses on sihttolliasutus kas esimese lõigu
punktis a nimetatud tolliprotseduuri sihttolliasutus või kui kohaldatakse
esimese lõigupunkti b, selle koha pädev tolliasutus, kus kaup ühenduse
tolliterritooriumile tagasi tuuakse.
4. Lõiget 3 kohaldatakse ka kauba suhtes, mida toimetatakse ühest
ühenduse tolliterritooriumil asuvast punktist teise ühe või mitmeartikli 309 punktis f nimetatud EFTA riigi kaudu ja mis saadetakse sealt
edasi.
5. Kui lõikes 1 nimetatud ühenduse meetmega nähakse ette tagatise
esitamine, esitatakse see vastavalt artikli 912b lõikele 2.
6. Kui sihttolliasutusse jõudmisel ei loeta kaupa viivitamata ühenduse
staatusega kaubaks või see ei läbi viivitamata ühenduse tolliterritooriu-mile veetava kauba puhul nõutavaid tolliformaalsusi, võtab sihttolli-asutus kõik kauba suhtes ettenähtud meetmed.
7. Lõikes 3 kirjeldatud asjaoludel tagastab sihttolliasutus pärast
nõutavate formaalsuste täitmist ja märgete tegemist kontrolleksemplari
T5 originaali viivitamata vormi T5 lahtris B ”Tagastamisaadress…”
esitatud aadressil.
8. Kui kaupa ei tooda tagasi ühenduse tolliterritooriumile, loetakse
see ühenduse tolliterritooriumilt eeskirjadevastaselt lahkunuks alates
sellest liikmesriigist, kus selle suhtes lõikes 2 nimetatud protseduurirakendati või kontrolleksemplar T5 koostati.
▼
B
III OSA
▼M13
Tollisoodustused
I JAOTIS
TAGASITOODUD KAUP
▼B
Artikkel 844
1. Vastavalt seadustiku artikli 185 lõike 2 punktile b vabastatakse
imporditollimaksudest järgmine kaup:
—eelnevalt ühenduse tolliterritooriumilt eksporditud kaup, mille puhul
on täidetud ekspordiformaalsused selleks, et saaks maksta ekspordi-
toetusi või muid ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordil ette-nähtud summasid,
või
—kaup, millele ei ole ühise põllumajanduspoliitika alusel antud muid
kauba eksportimise kohustusega liituvaid rahalisi soodustusi,
tingimusel et vajaduse korral tõendatakse, et eksporditoetused või muud
makstud summad on tagasi makstud või et pädevad asutused on võtnudvajalikke meetmeid selliste summade väljamaksmise takistamiseks või et
muud finantssoodustused on tühistatud ning et:
i) kaupa ei saa vabasse käibesse lubada selles riigis, kuhu need saadeti,
nimetatud riigis kehtivate õigusaktide tõttu;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —196
▼B
ii) kaubasaaja tagastas kauba, sest see oli defektne või ei olnud vasta-
vuses sellega seotud lepingu sätetega;
iii) kaup reimporditi ühenduse tolliterritooriumile, sest seda ei saanud
kasutada ettenähtud eesmärgil eksportijast sõltumatutel asjaoludel.
2. Lõike 1 alapunktis iii osutatud asjaoludeks loetakse järgmist:
a) kaup, mis on ühenduse tolliterritooriumile tagasi toodud enne selle
üleandmist kaubasaajale kas kauba või selle veoks kasutatud trans-
pordivahendi kahjustuse tõttu;
b) kaup, mis esialgu eksporditi eesmärgiga tarbida või müüa see messi
või sarnase ürituse käigus, kuid mida ei ole tarbitud või müüdud;
c) kaup, mida ei saanud kaubasaajale üle anda temaga seotud tehnilistel
põhjustel või tema teovõimetuse tõttu täita lepingut, mille alusel kaupeksporditi;
d) kaup, mida ei saanud kaubasaajale tarnida looduslike, poliitiliste või
ühiskondlike häirete tõttu või mis jõudsid kohale pärast kohustus-likku tarnekuupäeva, mis oli kehtestatud lepingus, mille alusel kaup
eksporditi;
e) ühise puu- ja köögiviljaturu ühise korraldusega hõlmatud tooted, mis
eksporditakse ja saadetakse komisjonimüügiks, kuid mida ei ole
kolmanda riigi sihtkoha turul ära müüdud.
3. Kaupa, mida eksporditakse ühise põllumajanduspoliitika ekspordi-
litsentsi või eelkinnitussertifikaadi alusel, vabastatakse imporditollimak-
sudest siis, kui tõendatakse, et asjakohaseid ühenduse eeskirju onjärgitud.
4. Lõikes 1 osutatud kaup vabastatakse imporditollimaksudest siis,
kui see lubatakse ühenduse tolliterritooriumil vabasse ringlusse kahe-teistkümne kuu jooksul pärast selle kauba ekspordiga seotud tollifor-maalsuste lõpetamise kuupäeva.
▼
M14
Kui kaubad deklareeritakse vabasse ringlusse pärast esimeses lõigus
osutatud tähtaega, võib reimportiva liikmesriigi toll põhjendatud erando-
lukordades lubada siiski kõnealust tähtaega pikendada. Kui toll lubabtähtaega pikendada, saadab ta komisjonile kõnealuse juhtumi üksikasjad.
▼
B
Artikkel 845
Tagasitoodud kaup vabastatakse imporditollimaksudest ka siis, kui see
moodustab ainult ühe osa eelnevalt ühenduse tolliterritooriumilt ekspor-ditud kaubast.
Sama kehtib ka kauba puhul, mis koosneb ühenduse tolliterritooriumilt
eelnevalt eksporditud masinate, vahendite, aparaatide või muude toodeteosadest või manustest.
Artikkel 846
1. Erandina seadustiku artiklist 186 vabastatakse tagasitoodud kaup
imporditollimaksudest järgmistes olukordades:
a) kaup, millega pärast ühenduse tolliterritooriumilt eksportimist on
tehtud ainult selliseid toiminguid, mille eesmärk on kauba seisundisäilitamine või mis muudab ainult kauba välimust;
b) kaup, millega pärast ühenduse tolliterritooriumilt eksportimist on
tehtud selliseid toiminguid, mille eesmärk on kauba seisundi säilita-mine või kauba välimuse muutmine, kuid mis osutus defektseks või
ei sobinud ettenähtud kasutuseks, kui on täidetud üks järgmistest
tingimustest:
—kaubaga on tehtud toiminguid üksnes selle parandamise või
seisundi taastamise eesmärgil,
—kauba sobimatus ettenähtud kasutuseks ilmes alles pärast selliste
toimingute lõpetamist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —197
▼B
2. Kui tagasitoodud kaubaga on tehtud toiminguid vastavalt lõike 1
punktile b ja nende toimingute tõttu tuleks sellelt kaubalt imporditolli-makse maksta siis, kui kaubale oleks kohaldatud välistöötlemise protse-duuri, kohaldatakse mainitud protseduuri alusel tollimaksude määrami-seks kehtivat korda.
Kui kauba parandamine või taastamine on siiski osutunud vajalikuks
väljaspool ühenduse tolliterritooriumit ilmnenud ettenägematute asjao-lude tõttu ja see on tollile tõendatud, vabastatakse kaup imporditollimak-sudest, tingimusel et tagasitoodud kauba väärtus ei ole sellise toimingu
tõttu kõrgem kui kauba väärtus ühenduse tolliterritooriumilt eksporti-
mise ajal.
3. Lõike 2 teise lõigu kohaldamisel:
a) tähendab vajalikuks osutunud parandamine või taastamine mis tahes
toimingut, millega kõrvaldatakse kasutamisel tekkivad vead võikaubale väljaspool ühenduse tolliterritooriumi tekitatud materiaalnekahju, mille tõttu ei saa kaupa enam ettenähtud eesmärkidel tavaliselviisil kasutada;
b) ei loeta tagasitoodud kauba väärtust tehtud toimingute tulemusel
kõrgemaks kui see oli ühenduse tolliterritooriumilt eksportimise ajal,kui piirdutakse üksnes toimingutega, mis on vältimatult vajalikud
selleks, et kasutada kaupa samal viisil kui eksportimise ajal.
Kui kauba parandamise või selle seisundi taastamise tõttu on vaja kasu-
tada varuosasid, siis kasutatakse ainult neid osasid, mis on vältimatult
vajalikud selleks, et kaupa saaks kasutada samal viisil kui eksportimise
ajal.
Artikkel 847
Ekspordil ettenähtud tolliformaalsuste täitmisel annab toll asjaomase
isiku taotluse korral välja dokumendi, mis sisaldab kauba ühenduse tolli-territooriumile tagasi toomisel selle identifitseerimiseks vajalikku teavet.
Artikkel 848
1. Tagasitoodud kaubaks loetakse:
—kaupa, mille suhtes esitatakse lisaks vabasse ringlusse lubamise
deklaratsioonile järgmised dokumendid:
a) tolli poolt eksportijale tagastatud ekspordideklaratsioon või tolli
poolt tõendatud koopia sellest dokumendist või
b) artikliga 850 ettenähtud teabeleht.
Punktides a ja b osutatud dokumente ei nõuta, kui reimpordi tolliasu-
tuses tollile kättesaadavatest või nende poolt asjaomastelt isikuteltnõutud tõenditest selgub, et vabaks ringluseks deklareeritud kaup onvarem eksporditud ühenduse tolliterritooriumilt ning et ekspordilvastas see kaup tagasitoodud kaubale esitatavatele tingimustele.
—ühenduses välja antud ATA-märkmikuga hõlmatud kaup.
Seda kaupa võib importida tagasitoodud kaubana seadustiku arti-
klis 185 sätestatud tingimustel ka pärast ATA-märkmiku kehtivuselõppu.
Kõikidel juhtudel tuleb täita artikli 290 lõikes 2 sätestatud formaal-
sused.
2. Lõike 1 esimest taanet ei kohaldata rahvusvahelises liikumises
kasutatavate pakkematerjalide, transpordivahendite või erikorra alusel
imporditud kauba suhtes, kui ühepoolselt või rahvusvahelises kokku-leppes nähakse ette, et selliste olukordade puhul tollidokumente einõuta.
Seda taanet ei kohaldata ka juhul, kui kaupa võib vabasse ringlusse
suunamiseks deklareerida suuliselt või muul viisil.
3. Toll võib vajaduse korral reimpordi tolliasutuses nõuda, et asjao-
mane isik esitaks eriti tagasitoodud kauba identifitseerimiseks lisatõen-deid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —198
▼B
Artikkel 849
1. Lisaks vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile, mis on seotud
tagasitoodud kaubaga, mille ekspordil on võimalik ekspordiformaalsustetäitmine selleks, et saaks maksta eksporditoetusi ja muid ühise põlluma-janduspoliitika raames ekspordil ettenähtud summasid, tuleb esitada nii
artiklis 848 osutatud dokumendid kui ka sertifikaat, mille on välja
andnud eksportiva liikmesriigi asutus, kes vastutab selliste toetuste võisummade maksmise eest. See sertifikaat peab sisaldama kõiki vajalikkeandmeid, et tolliasutus, kus asjaomane kaup vabaks ringluseks deklaree-ritakse, saaks kontrollida, et see on seotud nimetatud kaubaga.
2. Kui kauba ekspordil ei täideta tolliformaalsusi selleks, et saaks
maksta eksporditoetusi ja muid ühise põllumajanduspoliitika raames
ekspordil ettenähtud summasid, peab sertifikaadil olema üks järgmistestmärkustest:
—Sin concesión de restituciones u otras cantidades a la exportación;
—Ingen restitutioner eller andre beløb ydet ved udførslen;
—Keine Ausfuhrerstattungen oder sonstige Ausfuhrvergünstigungen;
—Δεν έτυχαν επιδοτήσεων ή άλλων χορηγήσεων κατά την εξαγωγή;
—No refunds or other amounts granted on exportation;
—Sans octroi de restitutions ou autres montants à l'exportation;
—Senza concessione di restituzioni o altri importi all'esportazione;
—Geen restituties of andere bij de uitvoer verleende bedragen;
—Sem concessão de restituicões ou outros montantes na exportação;
▼
A1
—Vietäessä ei myönnetty vientitukea eikä muita määriä/Inga bidrag
eller andra belopp har beviljats vid exporten;
—Inga bidrag eller andra belopp har beviljats vid exporten;
▼A2
—Bez vývozních náhrad nebo jiných částek poskytovaných při
vývozu;
—Ekspordil ei makstud toetusi ega muid summasid;
—Bez kompensācijas vai citām summām, kas paredzētas par preču
izvešanu;
—Eksportas teisės įgrąžinamąsias išmokas arba kitas pinigų sumas
nesuteikia;
—Kivitel esetén visszatérítést vagy egyéb kedvezményt nem vettek
igénybe;
—L-ebda rifużjoni jew ammonti oħra mogħtija fuq esportazzjoni;
—Nie przyznano dopłat lub innych kwot wynikających z wywozu;
—Brez izvoznih nadomestil ali drugih izvoznih ugodnosti;
—Pri vývoze sa neposkytujú žiadne náhrady alebo iné peňažné čiastky.
▼B
3. Kui kauba ekspordil täideti tolliformaalsused selleks, et saaksmaksta eksporditoetusi ja muid ühise põllumajanduspoliitika raamesekspordil ettenähtud summasid, peab sertifikaadil olema üks järgmistest
märkustest:
—Restituciones y otras cantidades a la exportación reintegradas por …
(cantidad);
—De ved udførslen ydede restitutioner eller andre beløb er tilbagebe-
talt for …(mængde);
—Ausfuhrerstattungen und sonstige Ausfuhrvergünstigungen für …
(Menge) zurückbezahlt;
—Επιδοτήσεις και άλλες χορηγήσεις κατά την εξαγωγή επεστράφησαν
για…(ποσότης);
—Refunds and other amounts on exportation repaid for …(quantity);1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —199
▼B
—Restitutions et autres montants à l'exportation remboursés pour …
(quantité);
—Restituzioni e altri importi all'esportazione rimborsati per …
(quantità);
—Restituties en andere bedragen bij de uitvoer voor …(hoeveelheid)
terugbetaald;
—Restituições e outros montantes na exportação reembolsados para …
(quantidade);
▼A1
—Vientituki ja muut vietäessä maksetut määrät maksettu takaisin...
(määrä) osalta-De vid exporten beviljade bidragen eller andra belopphar betalats tillbaka för...(kvantitet);
—De vid exporten beviljade bidragen eller andra belopp har betalats
tillbaka för...(kvantitet),;
▼
A2
—Vývozní náhrady nebo jiné částky poskytované při vývozu vypla-
ceny za …(množství);
—Ekspordil makstud toetused ja muud summad tagastatud… (kogus)
eest;
—Kompensācijas un citas par preču izvešanu paredzētas summas
atmaksātas par …(daudzums);
—Grąžinamosios išmokos ir kitos eksporto atveju mokamos pinigų
sumos išmokėtos už …(kiekis);
—Kivitel esetén igénybevett visszatérítés vagy egyéb kedvezmény …
(mennyiség) után visszafizetve;
—Rifużjoni jew ammonti oħra fuq esportazzjoni mogħtija lura għal …
(kwantita');
—Dopłaty i inne kwoty wynikające z wywozu wypłacono za …
(ilość);
—Izvozna nadomestila ali zneski drugih izvoznih ugodnosti povrnjeni
za…(količina);
—Náhrady a iné peňažné čiastky pri vývoze vyplatené za …
(množstvo);
▼B
või
—Titulo de pago de restituciones u otras cantidades a la exportación
anulado por …(cantidad);
—Ret til udbetaling af restitutioner eller andre beløb ved udførslen er
annullerei for …(mængde);
—Auszahlungsanordnung über die Ausfuhrerstattungen und sonstigen
Ausfuhrvergünstigungen für …(Menge) ungültig gemacht;
—Αποδεικτικό πληρωμής επιδοτήσεων ή άλλων χορηγήσεων κατά την
εξαγωγή ακυρωμένο για …(ποσότης),
—Entitlement to payment of refunds or other amounts on exportation
cancelled for …(quantity);
—Titre de paiement des restitutions ou autres montants à l'exportation
annulé pour …(quantité);
—Titolo di pagamento delle restituzioni o di altri importi
all'esportazione annullato per …(quantità);
—Aanspraak op restituties of andere bedragen bij uitvoer vervallen
voor…(hoeveelheid);
—Titulo de pagamento de restituições ou outros montantes na expor-
tação anulado para …(quantidade);
▼A1
—Oikeus vientitukeen tai muihin vietäessä maksettuihin määriin peruu-
tettu...(määrä) osalta - Rätt till utbetalning av bidrag och andrabelopp vid exporten har annullerats för...(kvantitet),1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —200
▼A1
—Rätt till utbetalning av bidrag och andra belopp vid exporten har
annullerats för...(kvantitet),;
▼A2
—Nárok na vyplacení vývozních náhrad nebo jiných částek poskytova-
ných při vývozu za …(množství) zanikl;
—Õigus saada toetusi või muid summasid ekspordil on …(kogus) eest
kehtetuks tunnistatud;
—Tiesības izmaksāt kompensācijas vai citas summas, kas paredzētas
par preču izvešanu, atceltas attiecībā uz…(daudzums);
—Teisė į grąžinamųjų išmokų arba kitų eksporto atveju mokamų
pinigų sumų mokėjimą už…(kiekis) panaikinta;
—Kivitel esetén …igénybevett visszatérítésre vagy egyéb kedvezmé-
nyre való jogosultság …(mennyiség) után megszűnt;
—Mhux intitolati għal ħlas ta' rifużjoni jew ammonti oħra fuq l-espor-
tazzjoni għal …(kwantita');
—Uprawnienie do otrzymania dopłat lub innych kwot wynikających z
wywozu anulowano dla …(ilość);
—Upravičenost do izplačila izvoznih nadomestil ali zneskov drugih
izvoznih ugodnosti razveljavljena za …(količina);
—Nárok na vyplatenie náhrad alebo iných peňažných čiastok pri
vývoze za…(množstvo) zanikol;
▼B
sõltuvalt sellest, kas pädevad asutused on juba maksnud eksporditoetusivõi muid ekspordil ettenähtud summasid või mitte.
4. Artikli 848 lõike 1 esimese taande punktis b osutatud juhul tuleb
lõikes 1 osutatud sertifikaat koostada artiklis 850 osutatud teabelehel
INF 3.
5. Lõikes 1 osutatud sertifikaati ei nõuta, kui see tolliasutus, kus kaup
vabasse ringlusse suunamiseks deklareeritakse, saab oma käsutuses
olevate vahendite abil kindlaks teha, et eksporditoetusi või muid ühisepõllumajanduspoliitika raames ekspordil ettenähtud summasid ei olemakstud ega saa maksta ka tulevikus.
Artikkel 850
Teabeleht INF 3 koostatakse ühe originaali ja kahe koopiana vormidel,
mis vastavad lisas 110 olevatele näidistele.
Artikkel 851
1. Vastavalt lõikele 3 annab tolli teabelehe INF 3 välja eksportija
taotluse korral eksporditolliasutuses asjaomase kaubaga seotud ekspordi-formaalsuste täitmise ajal, kui eksportija deklareerib, et see kaup
võidakse tõenäoliselt tagasi tuua teise tolliasutuse kui selle eksporditol-
liasutuse kaudu.
2. Eksportija taotluse korral võib toll eksporditolliasutuses anda
teabelehe INF 3 välja ka pärast asjaomase kaubaga seotud ekspordifor-
maalsuste täitmise ajal, tingimusel et toll saab oma käsutuses oleva teabealusel kindlaks teha, et eksportija taotluses esitatud andmed on seotudeksporditud kaubaga.
3. Artikli 849 lõikes 1 osutatud kauba puhul võib teabelehe INF 3
välja anda alles pärast asjakohaste ekspordiformaalsuste täitmist ja vasta-valt lõike 2 sätetele.
Lisaks sellele võib teabelehe anda välja tingimusel, et:
a) toll on eelnevalt täitnud ja kinnitanud lahtri B ning
b) toll on eelnevalt täitnud ja kinnitanud lahtri A, kui selles sisalduv
teave on nõutav.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —201
▼B
Artikkel 852
1. Teabeleht INF 3 peab sisaldama kogu teavet, mida toll nõuab
eksporditud kauba identifitseerimiseks.
2. Kui on ette näha eksporditud kauba tagasitoomine ühenduse tolli-
territooriumile mitme muu tolliasutuse kaudu, kui kauba eksporditolli-asutus, võib eksportija paluda välja anda mitu teabelehte INF 3, miskatavad eksporditud kauba koguhulga.
Samuti võib eksportija paluda teabelehe INF 3 väljaandnud tolli asen-
dada see mitme teabelehega INF 3, mis vastaksid esialgselt välja antud
teabelehel INF 3 sisalduva kauba koguhulgale.
Eksportija võib paluda, et teabeleht INF 3 antaks välja ainult ekspor-
ditud kauba ühe osa kohta.
Artikkel 853
Teabelehe INF 3 originaal ja üks koopia tagastatakse eksportijale reim-
pordi tolliasutuses esitamiseks. Teist koopiat säilitatakse selleväljaandnud tolli arhiivis.
Artikkel 854
Reimpordi tolliasutus märgib teabelehe INF 3 originaalile ja koopiale
imporditollimaksudest vabastatud tagasitoodud kauba koguse, jätab
endale originaali ja saadab koopia, millele on märgitud vabasse ringlusse
lubamise deklaratsiooni viitenumber ja kuupäev, tolliasutusele, kes sellevälja andis.
Nimetatud tolliasutus võrdleb seda koopiat oma valduses olevaga ja
säilitab selle oma arhiivis.
Artikkel 855
Teabelehe INF 3 originaali varguse, kadumise või hävimise korral võib
asjaomane isik taotleda teabelehe väljaandnud tollilt duplikaati. Toll
täidab selle taotluse, kui asjaolud seda õigustavad. Selliselt väljaantud
duplikaadil on üks järgmistest märkustest:
—DUPLICADO,
—DUPLIKAT,
—DUPLIKAT,
—ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ,
—DUPLICATE,
—DUPLICATA,
—DUPLICATO,
—DUPLICAAT,
—SEGUNDA VIA,
▼
A1
—KAKSOISKAPPALE/DUPLIKAT,
—DUPLIKAT,
▼A2
—DUPLIKÁT,
—DUPLIKAAT,
—DUBLIKĀTS,
—DUBLIKATAS,
—MÁSODLAT,
—DUPLIKAT,
—DUPLIKAT,
—DVOJNIK,
—DUPLIKÁT.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —202
▼B
Toll märgib oma valduses oleva teabelehe INF 3 koopiale, et duplikaat
on väljastatud.
Artikkel 856
1. Eksporditolliasutus edastab reimpordi tolliasutusele taotluse korral
oma käsutuses oleva teabe, mis võimaldab reimpordi tolliasutuse tollil
kindlaks teha, kas kaup vastab käesoleva osa sätetega ettenähtud tingi-
mustele.
2. Teabelehte INF 3 võib kasutada lõikes 1 osutatud teabe taotlemisel
ja edastamisel.
▼M13
II JAOTIS
MEREKALAPÜÜGI- JA MUUD ÜHENDUSE KALALAEVADEGA
KOLMANDA RIIGI TERRITORIAALMEREST PÜÜTUD SAADUSED
Artikkel 856a
1. Seadustiku artiklis 188 nimetatud toodete vabastamiseks impordi-
tollimaksudest tuleb esitada kõnealuste toodete vabasse ringlusse luba-mise deklaratsiooni toetav sertifikaat.
2. Toodete puhul, mis artikli 329 punktides a–d nimetatud olukor-
dades lubatakse vabasse ringlusse ühenduses, täidab saaki püüdva ühen-duse laeva kapten sertifikaadi lahtrid 3, 4 ja 5 ning vajaduse korral lahtri9. Kui saaki on laeva pardal töödeldud, täidab aluse kapten ka lahtrid 6,
7 ja 8.
Artikleid 330, 331 ja 332 kohaldatakse sertifikaadi vastavate lahtrite täit-
misel.
Kui deklaratsioon esitatakse kõnealuste toodete vabasse ringlusse luba-
miseks, täidab deklarant sertifikaadi lahtrid 1 ja 2.
3. Sertifikaat peab vastama lisas 110a esitatud näidisele ja see tuleb
koostada lõike 2 kohaselt.
4. Kui tooted deklareeritakse vabasse ringlusse sadamas, kus need
saagi püüdnud ühenduse kalalaevalt maha laaditi, kohaldatakse
artikli 326 lõikes 2 osutatud erandit mutatis mutandis.
5. Lõigetes 1-4 kohaldatakse artikli 325 lõikes 1 määratletud mõisteid
”ühenduse kalalaev” ja”ühenduse kalatöötlemislaev”, ja mõiste ”tooted”
tähendab artiklites 326–332 nimetatud tooteid ja kaupa, kui on viidatud
kõnealustele sätetele.
6. Lõigete 1-5 õige kohaldamise tagamiseks abistavad liikmesriigid
üksteist vastastikku sertifikaatide ehtsuse ja nende andmete täpsuse kont-
rollimisel.
▼
B
IV OSA
TOLLIVÕLG
I JAOTIS
TAGATIS
Artikkel 857
1. Muud tagatise liigid kui seadustiku artiklites 193, 194 ja 195
määratletud sularaha sissemakse või käendaja võetud kohustus, ningsularahasissemaksed või väärtpaberid, mida liikmesriigid võivad tunnus-
tada, ilma et need vastaks seadustiku artikli 194 lõikes 1 sätestatud tingi-
mustele, on järgmised:
a) hüpoteegi seadmine, kinnisvõlg, kasutusvaldus või muu kinnisasjaga
seotud õigusega samaväärseks peetav õigus;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —203
▼B
b) nõude loovutamine kauba, väärtpaberite või nõuete või eriti hoiuraa-
matu pantimine kas valdusest loobumisega või ilma, või kanne riikli-kusse võlaregistrisse;
c) tollivõla kogusumma ulatuses lepingulise solidaarvastutuse võtmine
tolli heakskiidetud kolmanda isiku poolt ja eriti sellise veksli esita-mine, mille lunastamise tagab see kolmas isik;
d) sularahasissemakse või sellega võrdväärne tagatis muus kui selle liik-
mesriigi vääringus, kus tagatis anti;
e) tolli avalikus tagatiste süsteemis osalemine osamaksete maksmise
kaudu.
2. Toll peab kindlaks määrama asjaolud ja tingimused, mille alusel
lõikes 1 osutatud tagatisi võib kasutada.
Artikkel 858
Kui tagatis esitatakse sularahasissemaksena, ei pea toll maksma sellelt
intressi.
II JAOTIS
TOLLIVÕLA TEKKIMINE
1. PEATÜKK
Eiramised, mis ei mõjuta oluliselt ajutise ladustamise või tolliprotseduuri käiku
Artikkel 859
Järgmisi eiramisi käsitatakse seadustiku artikli 204 lõike 1 tähenduses
eiramistena, mis ei mõjuta oluliselt ajutise ladustamise või tolliprotse-duuri käiku, kui:
—nende abil ei üritata kaupa ebaseaduslikult tollijärelevalve alt välja
viia,
—need ei kujuta endast asjaomase isiku poolset ilmset hooletust ja
—kõik kauba olukorra lahendamiseks vajalikud formaalsused täide-
takse tagantjärele:
1) ajutise ladustamise või asjaomase tolliprotseduuri alusel kaubale
tollikäitlusviisi määramiseks ettenähtud tähtaja ületamine, kuiseda tähtaega oleks õigeaegse taotlemise korral pikendatud;
▼
M21
2) transiidiprotseduurile suunatud kauba puhul mõne nimetatud
protseduuri kasutamisest tuleneva kohustuse täitmatajätmine,kusjuures on täidetud järgmised tingimused:
a) protseduurile suunatud kaup esitati tegelikult sihttolliasutuses
puutumatul kujul;
b) sihttolliasutus on suutnud tõendada, et transiitveo lõpus on
kaubale määratud tollikäitlusviis või kaup on ajutiselt ladus-
tatud;
c) artikli 356 alusel sätestatud tähtajast ei ole kinni peetud ning
kõnesoleva artikli lõiget 3 ei kohaldata, kuid kaup on sellestolenemata sihttolliasutuses esitatud mõistliku aja jooksul;
▼
B
3) ajutiseks ladustamiseks või tolliladustamisele suunatud kauba
puhul toiming, milleks toll ei ole eelnevalt luba andnud, tingi-musel et selle toimingu tegemiseks oleks taotluse korral luba
antud;
4) ajutise impordi protseduurile suunatud kauba puhul selle kasuta-
mine teisiti kui on loaga ette nähtud, tingimusel et selle protse-duuri raames oleks selliseks kasutuseks taotlemise korral luba
antud;
5) ajutiselt ladustatud või tolliprotseduurile suunatud kauba puhul
kauba asukoha muutmine ilma loata, tingimusel et kaupa saabnõudmisel tollile esitada;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —204
▼M20
6) ajutiselt ladustatud või tolliprotseduuril oleva kauba puhul
kauba väljaviimine ühenduse tolliterritooriumilt või selleviimine artikli 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavasse vabat-sooni või vabalattu ilma vajalike formaalsuste täitmiseta;
▼
M21
7) kauba või toodete puhul, mis toimetatakse füüsiliselt edasi
artikli 296, 297 või 511 tähenduses, jäetakse täitmata mõni
veotingimus, kuid on täidetud järgmised tingimused:
a) asjaomane isik suudab tollile tõendada, et kaup või tooted
on saabunud kindlaksmääratud valdustesse või sihtkohta,ning juhul, kui vedu toimub artiklite 296, 297, artikli 512lõike 2 või artikli 513 kohaselt, et kaup või tooted on nõue-tekohaselt kantud kindlaksmääratud valduste või sihtkoha
arvestusdokumentidesse, kui kõnealustes artiklites nõutakse
arvestusdokumentidesse kandmist;
b) loas kindlaksmääratud tähtajast ei ole kinni peetud, kuid
kaup või tooted on sellest olenemata saabunud ettenähtudvaldustesse või sihtkohta mõistliku aja jooksul.
▼
M12
8) Kauba puhul, mille suhtes võib vabasse ringlusse lubamise
korral kohaldada täielikku või osalist vabastust seadustiku arti-
klis 145 nimetatud imporditollimaksudest, üks seadustiku
artikli 204 lõike 1 punktides a või b nimetatud olukord, kuiasjaomane kaup on enne selle vabasse ringlusse lubamist ajuti-selt ladustatud või suunatud mõnele muule tolliprotseduurile.
▼
M20
9) seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemise raames protseduuri
kokkuvõtte esitamiseks ettenähtud tähtaja ületamine, kuitähtaega oleks õigeaegse taotluse esitamise korral pikendatud.
▼
M20
10) kauba tollilaost ajutiselt väljaviimiseks ettenähtud tähtaja ületa-
mine, kui tähtaega oleks õigeaegse taotluse esitamise korralpikendatud.
▼
B
Artikkel 860
Toll loeb tollivõla tekkinuks seadustiku artikli 204 lõike 1 alusel, kui
isik, kes oleks võlgnik, ei tõenda, et artiklis 859 sätestatud tingimused
on täidetud.
Artikkel 861
Tõsiasi, et artiklis 859 osutatud eiramised ei põhjusta tollivõla tekkimist,
ei välista kehtivate kriminaalõiguse sätete või kõnealuse tolliprotseduuri
raames väljaantud loa kehtetuks tunnistamist ja tühistamist võimaldavate
sätete kohaldamist.
2. PEATÜKK
Loomulik kadu
Artikkel 862
1. Seadustiku artikli 206 kohaldamisel võtab toll asjaomase isiku
taotluse korral arvesse puuduvad kogused, kui on võimalik tõendada, et
kindlakstehtud kaod tulenevad üksnes kauba laadist ja mitte selle isiku
poolsest hooletusest või pettusest.
2. Hooletus ja pettus tähendavad eelkõige tolli poolt või tavakasutu-
sega kõnealuse kauba suhtes kehtestatud veo-, ladustamis-, viimistlus-,valmistamis- või töötlemiseeskirjade eiramist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —205
▼B
Artikkel 863
Toll võib loobuda nõudest, et asjaomane isik tõendaks kauba pöördu-
matut kadu selle laadi tõttu, kui toll on kindlaks teinud, et kaod ei oletekkinud muudel põhjustel.
Artikkel 864
Liikmesriikides kehtivaid siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad kauba
laadi tõttu tekkinud pöördumatu kao ühtseid määrasid, kohaldatakse siis,kui asjaomane isik ei suuda tõendada, et tegelikud kaod on suuremadkui kõnealuse kauba jaoks ettenähtud ühtsete määrade alusel arvutatudkaod.
▼
M1
3. PEATÜKK
Eriolukorras olev kaup
▼B
Artikkel 865
Kõnealuse kauba kohta deklaratsiooni esitamist või mis tahes muud
toimingut, millel on samasugune õiguslik mõju, ja dokumendi esitamist
pädevatelt asutustelt kinnitusmärke saamiseks käsitletakse seadustiku
artikli 203 lõikes 1 määratletud tähenduses kauba tollijärelevalve altvälja viimisena, kui kaup saab nende toimingute tulemusel alusetultühenduse kauba tollistaatuse.
▼
M14
Lennuettevõtjate puhul, kellel on lubatud kasutada lihtsustatud transiidi-
protseduuri, mille kohaldamisel kasutatakse elektroonilist manifesti, eikäsitata kaupa tollijärelevalve alt kõrvaldatuna, kui asjaomase isikualgatusel käideldakse või ta ise käitleb nimetatud kaupa vastavalt sellestaatusele ühendusevälisena, enne kui toll on teinud kindlaks, kas esinebõigusvastast olukorda ja kas asjaomase isiku käitumine ei soodusta
pettust.
▼
B
Artikkel 866
Kui tollivõlg on tekkinud vastavalt seadustiku artiklitele 202, 203, 204
või 205 ning kui imporditollimaksud on tasutud, loetakse see kaup
ühenduse kaubaks ja selle kohta ei ole vaja esitada vabasse ringlusse
lubamise deklaratsiooni, ilma et eelöeldu piiraks kõnealuse kauba suhteskehtivate keeldude või piirangutega seotud sätete kohaldamist.
Artikkel 867
Kauba konfiskeerimine vastavalt seadustiku artikli 233 punktidele c ja d
ei mõjuta kõnealuse kauba tollistaatust.
▼
M1
Artikkel 867a
1. Riigile loovutatud või kinnipeetud või konfiskeeritud ühendusevä-
list kaupa loetakse tolliladustusprotseduurile suunatuks.
2. Lõikes 1 nimetatud kaupa võib toll müüa ainult tingimusel, et ostja
täidab viivitamata formaalsused kaubale tollikäitlusviisi määramiseks.
Kui müügihinna sisse kuuluvad imporditollimaksud, loetakse müüki
võrdseks vabasse ringlusse lubamisega ja toll ise arvutab tollimaksudning teeb nende kohta arvestuskande.
Sellistel juhtudel toimub müük vastavalt liikmesriikides kehtivale
korrale.
3. Kui toll otsustab kasutada lõikes 1 nimetatud kaupa muuks otstar-
beks kui müügiks, täidab ta viivitamata formaalsused neile seadustikuartikli 4 lõike 15 punktidega a, b, c ja d ettenähtud tollikäitlusviisimääramiseks.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —206
▼B
III JAOTIS
▼M10
TOLLIVÕLA TASUMINE
▼B
Artikkel 868
Liikmesriigid ei pea tegema arvestuskannet tollimaksu summa kohta,
mis on väiksem kui 10 eküüd.
Impordi- või eksporditollimakse ei nõuta tollivormistusjärgselt sisse, kui
iga nõude puhul on summa väiksem kui 10 eküüd.
Artikkel 869
Toll võib ise otsustada mitte teha arvestuskannet tasumata tollimaksude
kohta järgmistel juhtudel:
a) kui tariifikvoodi, tariifilae või muu meetme alusel on kohaldatud
tariifset sooduskohtlemist, kuigi õigus sellisele kohtlemisele lõppesdeklaratsiooni aktsepteerimise hetkel, kuid seda asjaolu ei olnud ennekõnealuse kauba vabasse ringlusse lubamist Euroopa Ühenduste
Teatajas avaldatud, või kui seda asjaolu ei pidanud avaldama, siis
see ei olnud asjaomases liikmesriigis nõuetekohasel viisil teatavaks
tehtud ning kui maksukohustuslane on tegutsenud heas usus jajärginud kõiki deklaratsioonidega seotud kehtivate õigusaktidesätteid;
▼
M23
b) kui toll peab seadustiku artikli 220 lõike 2 punktis b sätestatud tingi-
musi täidetuks, v.a juhul, mille kohta tuleb toimik esitada komisjonilevastavalt artiklile 871. Artikli 871 lõike 2 teise taande kohaldamise
korral ei tohi toll vastu võtta otsust kõnealuseid tollimakse käsitleva
arvestuskande tegemisest loobumise kohta kuni artiklite 871–876kohaselt algatatud menetluse lõpuni.
Kui tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise taotlus esitatakseseadustiku artikli 236 alusel koostoimes seadustiku artikli 220 lõike 2punktiga b, kohaldatakse käesoleva esimese lõigu punkti b ja artikleid871–876 mutatis mutandis.
Eespool esitatud lõikude kohaldamisel annavad liikmesriigid üksteisele
vastastikust abi eelkõige juhul, kui on tegemist mõne muu liikmesriigikui otsuse tegemise eest vastutava liikmesriigi tolliasutuse veaga.
Artikkel 870
1. Iga liikmesriik annab komisjoni käsutusse järgmiste sätete kohalda-
mise juhtude loendi:
—artikli 869 punkt a,
—seadustiku artikkel 236 koostoimes seadustiku artikli 220 lõike 2
punktiga b, kui lõike 2 kohast teavitamist ei nõuta,
—artikli 869 punkt b, kui lõike 2 kohast teavitamist ei nõuta.
2. Iga liikmesriik edastab komisjonile loendi juhtude kohta, kui asjao-
maselt ettevõtjalt ühe või mitme impordi- või eksporditoimingu kohtaühe vea tõttu kogumata jäänud summa ületab 50 000 eurot ning kui on
kohaldatud seadustiku artikli 236 sätteid koostoimes seadustiku
artikli 220 lõike 2 punktiga b või artikli 869 punkti b sätteid, kirjeldadeslühidalt igat juhtu. Kõnealune loend edastatakse iga aasta esimese jakolmanda kvartali jooksul kõigi nende juhtude kohta eelneva poolaastajooksul, kui otsustati tasumata tollimaksude kohta arvestuskannet mitteteha.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —207
▼M23
Artikkel 871
1. Toll esitab komisjonile dokumendid juhu kohta, mis võidakse
lahendada artiklites 872–876 sätestatud korras ja kui leitakse, et seadus-tiku artikli 220 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ningkui:
—leitakse, et komisjon on teinud vea seadustiku artikli 220 lõike 2
punkti b tähenduses,
—juhu asjaolud on seotud järeldustega, milleni on jõutud ühenduse
uurimise käigus, mis on läbi viidud nõukogu 13. märtsi 1997. aastamääruse (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusestabist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- japõllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise
tagamiseks) (
1) alusel, muude ühenduse õigusaktide alusel või
kokkuleppe alusel, mille ühendus on sõlminud riigi või riikidega,kus on sätestatud kõnealuste ühenduse uurimiste läbiviimine või
—asjaomaselt ettevõtjalt ühe või mitme impordi- või eksporditoimingu
kohta ühe vea tõttu kogumata jäänud summa on vähemalt 500 000eurot.
2. Lõikes 1 osutatud juhtude kohta ei esitata dokumente järgmistel
juhtudel:
—komisjon on juba vastu võtnud otsuse faktide ja õiguslike asjaolude
poolest samaväärse juhu kohta artiklites 872–876 sätestatud korras,
—komisjon käsitleb juba faktide ja õiguslike asjaolude poolest sama-
väärset juhtu.
3. Komisjonile esitatud toimik sisaldab kogu juhu käsitlemiseks vaja-
likku teavet. See hõlmab üksikasjalikku teavet asjaomase ettevõtja käitu-mise, eelkõige tema töökogemuse, heausksuse ja tähelepanelikkuse
kohta. Sellisele hinnangule lisatakse teave, mis võib tõendada, et ette-
võtja tegutses heauskselt. Juhtu käsitlev toimik peab sisaldama ka tagasi-maksmise või vähendamise taotleja allkirjaga selgituse, mis tõendab, ettaotleja on toimikuga tutvunud ja et tal ei ole midagi lisada või ta loetlebkogu lisateabe, mis tema arvates tuleks dokumentidele lisada.
4. Niipea kui komisjon on juhtu käsitleva toimiku kätte saanud,
teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki.
5. Komisjon võib nõuda lisateabe esitamist, kui liikmesriigi esitatud
teave ei ole piisav, et teha kõiki asjaolusid arvestav otsus asjaomase juhu
kohta.
6. Kui tekib vähemalt üks järgmistest olukordadest, tagastab
komisjon juhtu käsitleva toimiku tollile ja artiklites 872–876 osutatud
menetlust käsitletakse mittealgatatuna:
—toimikust nähtub, et toimiku edastanud tolliasutuse ja lõikes 3
osutatud selgitusele allakirjutanud isiku vahel on lahkarvamus arves-
tuskannet käsitlevate asjaolude osas,
—toimik on ilmselt mittetäielik, kuna see ei sisalda mingeid põhjendusi
selle kohta, et komisjon peaks juhtu käsitlema,
—toimikut ei ole vaja esitada lõigete 1 ja 2 alusel,
—tollivõla olemasolu ei ole tõendatud,
—toll on esitanud komisjonile juhtu käsitleva toimiku läbivaatamise
ajal sellekohast uut teavet, mis võib märgatavalt muuta asjaoludeesitamist või õiguslikku hinnangut.
Artikkel 872
Komisjon saadab liikmesriikidele artikli 871 lõikes 3 osutatud toimiku
koopia 15 päeva jooksul pärast kõnealuse toimiku kättesaamist.
Kõnealuse juhu läbivaatamine lisatakse niipea kui võimalik artikliga 873
ettenähtud ekspertrühma koosoleku päevakorda.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —208
(1) EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.
▼M14
Artikkel 872a
Kui komisjon kavatseb vastu võtta otsuse, mis on juhtumiga seotud isiku
suhtes ebasoodus, edastab ta mis tahes ajal artiklites 872 ja 873 sätes-tatud protseduuri kasutamise jooksul nimetatud isikule oma kirjalikudvastuväited koos kõigi neid põhistavate dokumentidega. Komisjonile
esitatud juhtumiga seotud isik esitab oma seisukoha kirjalikult ühe kuu
jooksul pärast vastuväidete saatmise kuupäeva. Kui kõnealune isik nime-tatud aja jooksul oma seisukohta ei esita, tõlgendatakse seda tema loobu-misena õigusest väljendada oma seisukohta.
▼
M23
Artikkel 873
Pärast komitee raames kõnealuse juhu läbivaatamiseks kokkutulnud liik-
mesriikide esindajatest koosneva ekspertrühmaga konsulteerimist
otsustab komisjon, kas nendel asjaoludel võib kõnealuste tollimaksudekohta jätta arvestuskande tegemata.
Kõnesolev otsus tehakse üheksa kuu jooksul alates kuupäevast, mil
komisjon sai kätte artikli 871 lõikes 3 osutatud toimiku. Kui toimik eisisalda artikli 871 lõikes 3 osutatud selgitust ega üksikasjalikkuhinnangut ettevõtja käitumise kohta, algab üheksakuuline tähtaeg allesalates kuupäevast, kui komisjon on kõnesolevad dokumendid kättesaanud. Komisjon teavitab sellest tolli ja asjaomast isikut.
Kui komisjon on pidanud vajalikuks küsida liikmesriigilt otsuse tegemi-
seks lisateavet, pikendatakse seda üheksakuulist tähtaega perioodi võrra,
mis jääb komisjoni poolt lisateabe saamiseks nõude esitamise kuupäeva
ja selle teabe kättesaamise kuupäeva vahele. Komisjon teavitab asjaoma-seid isikuid tähtaja pikendamisest.
Kui komisjon viib otsuse tegemiseks ise läbi uurimisi, pikendatakse
üheksakuulist tähtaega uurimiste lõpuleviimiseks vajaliku aja võrra.Tähtaega võidakse pikendada kuni üheksa kuud. Komisjon teavitab tollija asjaomast isikut uurimise alustamise ja lõpetamise kuupäevadest.
Kui komisjon on artikli 872a kohaselt edastanud oma vastuväited asjao-
masele isikule, pikendatakse üheksakuulist tähtaega ühe kuu võrra.
Artikkel 874
Asjaomasele liikmesriigile teatatakse artiklis 873 osutatud otsusest
niipea kui võimalik ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast selles artikliskindlaksmääratud tähtaja lõppemist.
Komisjon teavitab liikmesriike vastuvõetud otsustest, et aidata tollil teha
otsuseid faktide ja õiguslike asjaolude poolest samaväärsetes olukor-dades.
Artikkel 875
Kui artiklis 873 osutatud otsusega määratakse, et kõnealuste tollimak-
sude kohta ei pea asjaolusid arvestades tegema arvestuskannet, võibkomisjon kindlaks määrata, missugustel tingimustel ei pea liikmesriigid
tegema tollivormistusjärgset arvestuskannet juhul, kui faktid ja õigus-
likud asjaolud on samaväärsed.
▼
B
Artikkel 876
Kui komisjon ei võta otsust vastu artiklis 873 osutatud aja jooksul või ei
teata asjaomasele liikmesriigile otsusest artiklis 874 osutatud aja jooksul,ei pea selle liikmesriigi toll tegema kõnealuste tollimaksude kohta arves-tuskannet.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —209
▼M10
Artikkel 876a
1. Toll peatab võlgniku tollimaksude tasumise kohustuse kuni taot-
luse kohta otsuse tegemiseni, tingimusel et kui kaup ei ole enam tollijärelevalve all, esitatakse nende tollimaksude suurune tagatis ja kui:
a) on esitatud deklaratsiooni tühistamise taotlus, mis tõenäoliselt rahu-
ldatakse;
b) vastavalt tolliseadustiku artiklile 236 koos seadustiku artikli 220
lõike 2 punktiga b või vastavalt seadustiku artiklitele 238 või 239 onesitatud taotlus tollimaksu summa vähendamiseks ja kui toll leiab, et
vastavas õigusaktis sätestatud tingimusi võib lugeda täidetuks;
c) taotlus on esitatud muudel juhtudel kui nimetatud punktis b vastavalt
tolliseadustiku artiklile 236 ning seadustiku artikli 244 teises lõikes
nimetatud tingimused on täidetud.
Tagatise esitamist ei nõuta, kui see tekitaks võlgniku olukorda arves-
tades tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi.
2. Kui kaup peetakse kinni seadustiku artikli 233 punkti c teises
taandes või artikli 233 punktis d nimetatud asjaolude tõttu, peatab toll
kinnipidamise ajaks võlgniku tollimaksude tasumise kohustuse, kui taleiab, et konfiskeerimise tingimused võib lugeda täidetuks.
▼
M22
3. Kui vastavalt tolliseadustiku artiklile 203 tekib tollivõlg, peatabtolliasutus nimetatud artikli lõike 3 neljandas taandes osutatud isikukohustuse maksta tollimaksu, kui on tuvastatud vähemalt üks muu võlg-lane ja kooskõlas tolliseadustiku artikliga 221 on talle teatatud tolli-
maksu suurus.
Peatamist võib kohaldada ainult juhul, kui tolliseadustiku artikli 203
lõike 3 neljandas taandes osutatud isik ei ole hõlmatud nimetatud lõike
ühegi muu taandega ja ta pole ilmselgelt jätnud oma kohustusi hoole-
tusse.
Peatamist kohaldatakse ainult ühe aasta jooksul. Siiski võib tolliasutus
seda ajavahemikku mõjuvatel põhjustel pikendada.
Pikendamise saamiseks peab isik, kelle kasuks pikendus antakse,
esitama kõnealusele tollimaksusummale kehtiva tagatise, välja arvatud
juhul, kui niisugune kogu kõnealust tollimaksusummat kattev tagatis onjuba olemas ja käendajat pole tema kohustustest vabastatud. Niisugusetagatise esitamist ei nõuta, kui see tekitaks võlgniku olukorda arvestadestõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi.
▼
B
IV JAOTIS
IMPORDI- VÕI EKSPORDITOLLIMAKSUDE TAGASIMAKSMINE VÕI
VÄHENDAMINE
1. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 877
1. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)arvestuskande teinud tolliasutus —tolliasutus, kus tehti arvestus-
kanne nende impordi- või eksporditollimaksude kohta, mille tagasi-maksmist või vähendamist taotletakse;
b)otsuseid tegev tolliasutus —tolliasutus, kes on pädev otsustama
impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendami-sega seotud taotluse üle liikmesriigis, kus asjaomaste tollimaksudekohta arvestuskanne tehti;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —210
▼B
c)järelevalveasutus —tolliasutus, kelle pädevusse kuulub kaup,
millega seoses tehti arvestuskanne nende impordi- või eksporditolli-maksude kohta, mille tagasimaksmist või vähendamist taotletakse,ning kes teeb teatavaid taotluse hindamiseks vajalikke kontrolle;
d)rakendustolliasutus —tolliasutus, kes võtab vajalikke meetmeid
tagamaks, et impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise võivähendamise otsust rakendataks nõuetekohaselt.
2. Üks ja sama tolliasutus võib täielikult või osaliselt täita arvestus-
kande teinud tolliasutuse, otsuseid tegeva tolliasutuse, järelevalveasutuseja rakendustolliasutuse ülesandeid.
2. PEATÜKK
Seadustiku artiklitega 236–239 seotud rakendussätted
1. jagu
Taotlus
Artikkel 878
1. Impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähenda-
mise taotluse, edaspidi ”tagasimaksmise või vähendamise taotlus”
koostab isik, kes maksis tollimaksud või peab need tollimaksud
maksma, või isikud, kellele need õigused ja kohustused on üle antud.
Tagasimaksmise või vähendamise taotluse võib koostada ka esimeses
lõigus osutatud isiku või isikute esindaja.
2. Ilma et see piiraks artikli 882 kohaldamist, koostatakse tagasimaks-
mise või vähendamise taotlus ühe originaali ja ühe koopiana vormidel,
mis vastavad lisa 111 näidistele ja tingimustele.
Tagasimaksmise või vähendamise taotluse võib siiski koostada lõikes 1
osutatud isiku või isikute taotluse korral tavalisel paberil, kui seesisaldab nimetatud lisas olevat teavet.
Artikkel 879
1. Tagasimaksmise või vähendamise taotlus koos seadustiku artikli 6
lõikes 1 osutatud dokumentidega tuleb esitada arvestuskande teinud
tolliasutusele, kui toll ei ole selleks määranud muud asutust; nimetatud
asutus annab taotluse kohe pärast selle vastuvõtmist edasi otsuseid tege-vale tolliasutusele, kui tal endal ei ole vastavaid volitusi.
2. Lõikes 1 osutatud asutus märgib taotluse originaalile ja koopiale
kättesaamise kuupäeva. Tolliasutus tagastab koopia taotlejale.
Kui kohaldatakse artikli 878 lõike 2 teist lõiku, teatab nimetatud tolli-
asutus taotluse kättesaamisest taotlejale kirjalikult.
Artikkel 880
Kui taotlus on seotud kaubaga, mille kohta deklaratsiooni esitamisel
esitati ka impordi- või ekspordilitsents või eelkinnitussertifikaat, tulebsellele lisada nimetatud litsentsi või sertifikaadi väljaandnud tolliasutuse
tõend selle kohta, et litsentside või sertifikaadi mõju välistamiseks on
võetud vajalikud meetmed, ilma et eelöeldu piiraks nimetatud küsimusesühise põllumajanduspoliitika raames vastu võetud mis tahes erisätetekohaldamist.
Selline tõend ei ole vajalik, kui:
—taotlus on esitatud kõnealuse litsentsi või sertifikaadi välja andnud
tolliasutusele,
—taotluse lisana esitatud põhjenduses on sisuline viga, mis ei mõjuta
kõnealusesse litsentsi või sertifikaati tehtavaid märkusi.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —211
▼B
Artikkel 881
1. Artiklis 879 osutatud tolliasutus võib aktsepteerida taotluse, mis ei
sisalda kogu artikli 878 lõikes 2 osutatud vormiga ettenähtud teavet.
Taotlus peab siiski sisaldama vähemalt lahtritesse 1–3 ja 7 märgitavatteavet.
2. Kui kohaldatakse lõiget 1, määrab nimetatud tolliasutus kõigi
puuduvate andmete ja/või dokumentide esitamise tähtaja.
3. Kui tolliasutuse poolt vastavalt lõikele 2 määratud tähtaega ei
järgita, loetakse taotlus tagasi võetuks.
Taotlejale tuleb sellest kohe teatada.
Artikkel 882
1. Tagasitoodud kauba puhul, millelt maksti ühenduse tolliterritooriu-
milt ekspordil eksporditollimaksud, tuleb nende tollimaksude tagasi-
maksmiseks või vähendamiseks esitada tollile taotlus koos:
a) maksmist tõendava dokumendiga, kui asjaomased summad on juba
laekunud;
b) tagasitoodud kauba vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni origi-
naali või tolliasutuse poolt kinnitatud koopiaga.
Sellel dokumendil peab olema üks järgmistest märkustest, mille teeb
reimpordi tolliasutus:
—Mercancías de retorno en aplicación de la letra b) del apartado 2
del artículo 185 del Código
—Returvarer i henhold til kodeksens artikel 185, stk. 2, litra b)
—Rückwaren gemäß Artikel 185 Absatz 2 Buchstabe b) des Zoll-
kodex
—Εμπορεύματα επανεισαγόμενα κατ' εφαρμογή του άρθρου 185
παράγραφος 2στοιχείο β) του κώδικα
—Goods admitted as returned goods under Article 185 (2) (b) of
the Code
—Marchandises en retour en application de l'article 185 paragraphe
2 point b) du code
—Merci in reintroduzione in applicazione dell'arti-colo 185, pará-
grafo 2, lettera b) del códice
—Goederen die met toepassing van artikel 185, lid 2, onder b), van
het Wetboek kunnen worden toegelaten als terugkerende
goederen
—Mercadorias de retorno por aplicação da alínea b) do n
o2 do
artigo 185.odo código
▼A1
—Yhteisön tullikoodeksin 185 artiklan 2 kohdan b alakohdan
mukaista palautustavaraa/Returvaror enligt artikel 185.2 b) igemenskapens tullkod
—Returvaror enligt artikel 185.2 b i gemenskapens tullkodex
▼
A2
—Vrácené zboží podle čl. 185 odst. 2 písm. b) kodexu
—Seadustiku artikli 185(2)(b) alusel tagasitoodud kaubaks tunnis-
tatud kaup
—Preces atzītas par atpakaļievestām saskaņā ar Kodeksa 185. panta
2. punkta b) apakšpunktu
—Prekėsįvežtos kaip grąžintos prekės vadovaujantis Kodekso 185
straipsnio 2 dalies b punktu
—A Vámkódex 185. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
tértiáruként behozott áruk
—Oġġetti mdaħħla bħala oġġetti miġjuba lura taħt Artikolu 185(2)
(b) tal-Kodiċi1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —212
▼A2
—Towary dopuszczone jako towary powracające zgodnie z art. 185
ust. 2 lit. b) Kodeksu
—Blago se ponovno uvaža v skladu s členom 185(2)(b) Zakonika
—Vrátený tovar podľa článku 185 ods. 2 písm. b) colného zákon-
níka.
▼B
c) kauba ekspordiformaalsuste täitmisel eksportijale tagastatud ekspor-
dideklaratsiooni koopiaga või eksporditolliasutuse poolt kinnitatudkoopiaga.
Asjaomast deklaratsiooni või deklaratsioone ei ole vaja esitada, kui otsu-
seid tegeval tolliasutusel on juba teada eespool punktides a, b või c
osutatud ühes või mitmes deklaratsioonis sisalduvad andmed.
2. Lõikes 1 osutatud taotlus tuleb esitada artiklis 879 osutatud tollia-
sutusele 12 kuu jooksul pärast ekspordideklaratsiooni aktsepteerimise
kuupäeva.
2. jagu
Tollimaksu tagasimaksmise või vähendamise kord
Artikkel 883
Otsuseid tegev tolliasutus võib lubada täita tolliformaalsusi selleks, et
saaks kohaldada tollimaksude tagasimaksmist või vähendamist, enne kui
ta on teinud otsuse tagasimaksmise või vähendamise taotluse kohta.
Selline luba ei piira mingil määral taotluse kohta otsuse tegemist.
Artikkel 884
Ilma et see piiraks artikli 883 kohaldamist ja seni, kui tagasimaksmise
või vähendamise taotluse suhtes võetakse vastu otsus, ei tohi kaupa,mille suhtes tollimaksude tagasimaksmist või vähendamist taotletakse,viia mujale kui nimetatud taotluses nimetatud kohta, kui taotleja ei olesellest ette teatanud artiklis 879 osutatud tolliasutusele, kes teatab sellestomakorda otsuseid tegevale tolliasutusele.
Artikkel 885
1. Kui tollimaksu tagasimaksmise või vähendamise taotlus on seotud
juhuga, mille puhul on vaja saada lisateavet või mille puhul tuleb kaupa
kontrollida, et tagada seadustikus ja käesolevas jaotises sätestatud tagasi-
maksmise või vähendamise tingimuste täitmine, siis võtab otsuseid tegevtolliasutus selleks vajalikke meetmeid, paludes vajadusel abi järeleval-veasutuselt, täpsustades vajaliku teabe või tehtava kontrolli laadi.
Järelevalveasutus peab täitma selle taotluse viivitamata ning edastama
otsuseid tegevale tolliasutusele vajaliku teabe ja kontrolli tulemused.
2. Kui taotlus on seotud kaubaga, mis asub muus liikmesriigis kui
see, kus tehti impordi- või eksporditollimaksude kohta arvestuskanne,siis kohaldatakse käesoleva jaotise 4. peatüki sätteid.
Artikkel 886
1. Kui otsuseid tegeva tolliasutuse käsutuses on kõik vajalikud
andmed, teeb ta kirjaliku otsuse vastavalt seadustiku artikli 6 lõigetele 2ja 3.
2. Taotluse rahuldamise otsus peab sisaldama kõiki selle rakendami-
seks vajalikke andmeid.
Sõltuvalt olukorrast peab otsus sisaldama mõnda või kõiki järgmistest
andmetest:
a) kauba, mille kohta see kehtib, identifitseerimiseks vajalik teave;
b) impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise
alused ja viide seadustiku vastavale artiklile ning vajadusel käesolevajaotise vastavale artiklile;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —213
▼B
c) kauba võimalik kasutus või sihtkoht, kuhu kauba võib saata sõltuvalt
konkreetsel juhul seadustikuga ettenähtud võimalustest ja vajaduselotsuseid tegeva tolliasutuse antud eriloa alusel;
d) tähtaeg, mille jooksul tuleb täita impordi- või eksporditollimaksude
tagasimaksmise või vähendamisega seotud formaalsused;
e) märkus selle kohta, et impordi- või eksporditollimakse ei maksta
tagasi või vähendata enne, kui rakendustolliasutus on teatanud otsu-seid tegevale tolliasutusele, et tagasimaksmise või vähendamisegaseotud formaalsused on täidetud;
f) andmed nõuete kohta, mis kehtivad kauba suhtes kuni otsuse raken-
damiseni;
g) teade otsuse saajale selle kohta, et ta peab kauba esitamisel esitama
otsuse originaali tema valitud rakendustolliasutusele.
Artikkel 887
1. Rakendustolliasutus võtab meetmeid, et tagada:
—artikli 886 lõike 2 punktis f osutatud nõuete täitmine,
—kõigil juhtudel kauba kasutamine impordi- või eksporditollimaksude
tagasimaksmise või vähendamisega seotud otsuses täpsustatud viisilvõi saatmine otsuses nimetatud sihtkohta.
2. Kui otsusega on kindlaks määratud, et kauba võib paigutada tolli-
lattu, vabatsooni või -lattu ning kui asjaomane isik kasutab seda võima-lust, tuleb vajalikud formaalsused täita rakendustolliasutuses.
3. Kui tollimaksude tagastamise või vähendamise otsuses nimetatakse
kauba kasutus või sihtkoht, kuhu kauba võib saata, ning selle nõude täit-
mist saab tuvastada ainult muus liikmesriigis kui see, kus rakendustolli-asutus asub, tõendatakse nõude täitmist kontrolleksemplariga T5, mis onvälja antud ja mida kasutatakse vastavalt ►
M18 artiklid 912a–912g ◄
ja käesoleva artikli sätetele.
Kontrolleksemplar T5 peab sisaldama:
a) lahtris 33 kauba koondnomenklatuuri koodi;
b) lahtris 103 kauba netokogust sõnadega;
c) lahtris 104 vastavalt vajadusele märget ”Ühenduse tolliterritooriumilt
välja viidud” või ühte järgmistest märkustest punktis ”Muu”:
—Tasuta tarnitud heategevusorganisatsioonile:…,
—Hävitatud tollijärelevalve all,
—Suunatud tolliprotseduurile:…,
—Paigutatud vabatsooni või -lattu;
d) lahtris 106 viide tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise otsu-
sele;
e) lahtris 107 sõnad ”määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 877–912”.
4. Järelevalveasutus, kes teeb kindlaks või kelle korraldusel on kind-
laks tehtud, et kaupa on tegelikult kasutatud kindlaksmääratud viisil või
et kaup on saabunud ettenähtud sihtkohta, täidab kontrolleksemplari
lahtri ”Kasutuse ja/või sihtkoha kontroll,” tähistades ristiga punkti
”kasutus ja/või sihtkoht vastab pöördel märgitule” ning märkides vastava
kuupäeva.
5. Kui rakendustolliasutus on kindlaks teinud, et lõikes 1 sätestatud
tingimused on täidetud, saadab ta selle kohta tõendi otsuseid tegevaletolliasutusele.
Artikkel 888
Kui otsuseid tegev tolliasutus on tollimaksude tagasimaksmise või
vähendamise taotluse rahuldanud, siis ta võib tollimaksu tagasi makstavõi seda vähendada alles pärast artikli 887 lõikes 5 osutatud tõendisaamist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —214
▼B
Artikkel 889
1. Kui tagasimaksmise või vähendamise taotlus põhineb sellel, et
vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal kohaldatikauba suhtes tariifikvoodi, tariifilae või muu tariifse soodustuskohtle-mise alusel imporditollimaksu vähendatud või nullmäära, lubatakse taga-simaksmist või vähendamist ainult siis, kui tagasimaksmise või vähenda-
mise taotluse ja vajalike dokumentide esitamise ajal:
—ei ole tariifikvoodi puhul seda ammendatud,
—muul juhul ei ole taaskehtestatud tavaliselt rakendatavat tollimaksu-
määra.
Kui eelnevas lõigus sätestatud tingimused ei ole täidetud, lubatakse taga-
simaksmist või vähendamist, kui tolli vea tõttu ei ole tollimaksu vähen-datud või nullmäära kohaldatud ning vabasse ringlusse lubamise dekla-ratsioon sisaldas kõiki vajalikke andmeid ja sellele olid lisatud kõikdokumendid, mis on vajalikud tollimaksu vähendatud või nullmäära
kohaldamiseks.
▼
M13
2. Iga liikmesriik hoiab komisjoni käsutuses lõike 1 teise lõigu sätete
kohaldamise juhtude loendit.
▼B
Artikkel 890
▼M22
Otsuseid tegev tolliasutus lubab tagasimaksmist või maksusummavähendamist, kui:
a) taotlusele on lisatud päritolusertifikaat, liikumissertifikaat, autentsus-
sertifikaat, ühendusesisene transiididokument või mõni muu asjako-hane dokument, mis näitab, et vabasse ringlusse lubamise deklarat-siooni vastuvõtmise ajal võis imporditavate kaupade suhtes kohal-
dada ühenduse tollikäitlust, tariifset sooduskohtlemist või tariifset
sooduskohtlemist kauba liigi tõttu;
b) esitatav dokument viitab konkreetselt kõnealustele kaupadele;
c) kõik nimetatud dokumendi vastuvõtmisega seotud tingimused on
täidetud;
d) kõik muud tingimused ühenduse tollikäitluse, tariifse sooduskohtle-
mise või kauba liigi tõttu tariifse sooduskohtlemise lubamiseks ontäidetud.
▼
M15
Tagasimaksmine või vähendamine toimub kauba esitamisel. Kui kaupa
ei saa rakendustolliasutusele esitada, lubab otsuseid tegev tolliasutustagasimaksmist või vähendamist ainult siis, kui tema käsutuses olevastteabest ilmneb, et tollivormistusjärgselt esitatud sertifikaat või dokumenton seotud nimetatud kaubaga.
▼
B
Artikkel 891
Tagasimaksmist või vähendamist ei lubata, kui taotluse
põhjendusena esitatakse põllumajandusmaksude eelkinnitussertifikaadid.
Artikkel 892
Imporditollimakse ei maksta tagasi ega vähendata seadustiku artikli 238
alusel, kui:
—kauba defektsust võeti arvesse selle lepingu tingimusi (eriti hinda)
määratledes, mille alusel kaup suunati imporditollimaksude maks-mise kohustusega tolliprotseduurile,
—importija müüb kauba pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et see on
defektne või et see ei vasta lepingu tingimustele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —215
▼B
Artikkel 893
1. Ilma et see piiraks artikli 900 lõike 1 punkti c kohaldamist, määrab
otsuseid tegev tolliasutus tollimaksude tagasimaksmise või vähendami-sega seotud tolliformaalsuste täitmise tähtaja pikkusega kuni kaks kuudkuupäevast, mil teatati otsusest impordi- või eksporditollimaksude taga-
simaksmise või vähendamise kohta.
2. Kui lõikes 1 osutatud tähtaega ei järgita, kaotatakse õigus tagasi-
maksmisele või vähendamisele, kui asjaomane isik ei tõenda, et ta eisaanud seda tähtaega järgida ettearvamatutel asjaoludel või vääramatujõu tõttu.
Artikkel 894
Kauba hävitamisest, milleks on loa andnud otsuseid tegev tolliasutus,
tekkinud jääke või jäätmeid käsitletakse ühendusevälise kaubana, kui onvastu võetud otsus tagasimaksmise või vähendamise taotluse rahulda-mise kohta.
Artikkel 895
Kui seadustiku artikli 238 lõike 2 punkti b teises lõigus osutatud luba on
antud, võtab toll kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tollilattu, vabat-sooni või -lattu paigutatud kaupa saab hiljem määratleda ühendusevälisekaubana.
Artikkel 896
1. Kauba suhtes, mis suunatakse ühise põllumajanduspoliitika raames
impordilitsentsi või eelkinnitussertifikaadi alusel imporditollimaksu
maksmise kohustusega tolliprotseduurile, kohaldatakse seadustiku arti-kleid 237, 238 ja 239 üksnes siis, kui artiklis 879 osutatud tolliasutusteeb kindlaks, et pädevad asutused on võtnud vajalikke meetmeid, etkõrvaldada kauba impordisertifikaadi mõju.
2. Lõiget 1 kohaldatakse ka reekspordi, tollilattu, vabatsooni ja -lattu
paigutamise või kauba hävitamise korral.
Artikkel 897
Kui tervikliku kaubanimetuse asemel eksporditakse, reeksporditakse,
hävitatakse või suunatakse muule tollikäitlusviisile üks või mitu sellekaubanimetuse osa või komponenti, on tagasimakstavaks või vähendata-vaks summaks tervikliku kaubanimetuse eest makstavate imporditolli-
maksude ja nende imporditollimaksude vahe, mida oleks tulnud maksta
kauba ülejäänud osa eest, kui see oleks suunatud muutmata kujul sellistetollimaksude maksmise kohustusega tolliprotseduurile tervikliku kaubasellele protseduurile suunamise kuupäeval.
Artikkel 898
Seadustiku artiklis 240 osutatud summaks määratakse käesolevaga 10
eküüd.
3. PEATÜKK
Seadustiku artikli 239 kohaldamisega seotud erisätted
1. jagu
Liikmesriigi tolli otsused
▼M23
Artikkel 899
1. Kui otsuseid tegev tolliasutus teeb kindlaks, et seadustiku
artikli 239 lõike 2 alusel esitatud tagasimaksmise või vähendamisetaotlus:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —216
▼M23
—põhineb ühel artiklites 900–903 osutatud asjaoludest ja et need
asjaolud ei tulene asjaomase isiku poolsest pettusest või ilmsesthoolimatusest, maksab kõnealune tolliasutus asjakohased impordi-või eksporditollimaksud tagasi või vähendab neid,
—põhineb ühel artiklis 904 osutatud asjaoludest, ei maksa kõnealune
tolliasutus asjakohaseid impordi- või eksporditollimakse tagasi egavähenda neid.
2. Muudel juhtudel, v.a need, mille kohta tuleb toimik esitada komis-
jonile vastavalt artiklile 905, teeb otsuseid tegev tolliasutus ise impordi-või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise otsuse, kui
on tegemist eriolukorraga, mille on põhjustanud asjaolud, mille puhul
asjaomast isikut ei saa süüdistada pettuses või ilmses hoolimatuses.
Artikli 905 lõike 2 teise taande kohaldamise korral ei või toll teha otsust
kõnealuste tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise lubamisekohta kuni artiklite 906–909 kohaselt algatatud menetluse lõpuni.
3. Seadustiku artikli 239 lõike 1 ja käesoleva artikli kohaldamisel
tähendab ”asjaomane isik” artikli 878 lõikes 1 osutatud isikut või isikuid
või nende esindajaid ja mis tahes teisi isikuid, kes olid seotud asjaomasekaubaga seotud tolliformaalsuste täitmisega või kes andsid nendeformaalsuste täitmiseks vajalikke juhtnööre.
4. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel annavad liikmesriigid üksteisele
vastastikust abi eelkõige juhul, kui on tegemist mõne muu liikmesriigikui otsuse tegemise eest vastutava liikmesriigi tolliasutuse veaga.
▼
B
Artikkel 900
1. Imporditollimaksud tuleb tagasi maksta või neid vähendada, kui:
a) täieliku või osalise imporditollimaksudest vabastamisega tolliprotse-
duurile suunatud ühenduseväline kaup või eesmärgipärase kasutusetõttu soodustatud tariifimenetluse raames vabasse ringlusse lubatudkaup on varastatud, tingimusel et kaup kohe leitakse ja taastatakse
selle varastamise hetkel olnud selle kauba jaoks ettenähtud tolliõi-
guslik seisund;
b) ühenduseväline kaup kõrvaldatakse ekslikult täieliku või osalise
imporditollimaksudest vabastamisega tolliprotseduurilt, tingimusel etkohe pärast vea avastamist taastatakse selle kõrvaldamise hetkel
olnud selle kauba jaoks ettenähtud tolliõiguslik seisund;
c) selle transpordivahendi avamismehhanism ei tööta, kus eelnevalt
vabasse ringlusse lubatud kaup asub, ja seega ei saa kaupa sihtkohtajõudmisel maha laadida, tingimusel et kaup reeksporditakse viivita-mata;
d) algselt vabasse ringlusse lubatud kaup tagastatakse välistöötlemise
protseduuri alusel selle ühendusevälisele tarnijale, et võimaldada taltasuta kõrvaldada enne kauba vabastamist olemas olnud defektid(isegi kui need avastati pärast kauba vabastamist) või viia kaupvastavusse selle lepingu sätetega, mille alusel kaup vabasse ringlusselubati, või kui nimetatud tarnija otsustab kauba lõplikult endale jätta,
kuna ta ei ole võimeline defekte kõrvaldama või kui defektide
kõrvaldamine ei ole majanduslikult põhjendatud;
e) pärast seda, kui toll otsustab teha tollivormistusjärgse arvestuskande
imporditollimaksude kohta, mis oleks tegelikult tulnud maksta täie-liku maksuvabastusega vabasse ringlusse lubatud kaubalt, avasta-
takse, et kõnealune kaup on tollijärelevalveta ühenduse tolliterritoo-
riumilt reeksporditud, kui tõendatakse, et seadustikus tagasimaks-mise või vähendamise kohta sätestatud olulised tingimused oleksreekspordi ajal täidetud, kui kauba vabasse ringlusse lubamisel olekssellelt kaubalt makstud tollimaksu;
f) kohus on keelanud turustada kaupa, mis on eelnevalt suunatud tolli-
protseduurile, mis paneb asjaomasele isikule kohustuse makstaimporditollimakse tavalistel tingimustel, ning nimetatud kaup reeks-porditakse ühenduse tolliterritooriumilt või hävitatakse tollijärele-valve all, kui tõendatakse, et kõnealust kaupa ei ole tegelikult ühen-duses kasutatud;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —217
▼B
g) kaup on suunatud tolliprotseduurile kohustusega maksta selliseid
tollimakse selleks volitatud deklarandil, ning kaupa ei ole deklaran-dist olenematutel põhjustel olnud võimalik kaubasaajale tarnida;
h) kaup on adresseeritud kaubasaajale kaubasaatja vea tõttu;
i) avastatakse, et kaup ei sobi kaubasaaja poolt ettenähtud kasutuseks
ilmse sisulise vea tõttu tema tellimuses;
j) pärast kauba vabastamist imporditollimaksude maksmise kohustu-
sega tolliprotseduurile avastatakse, et kauba vabastamise ajal ei
vastanud see kehtivatele kauba kasutamist või turustamist käsitleva-
tele eeskirjadele ning seepärast ei saa kaubasaaja seda kaupa kasu-tada ettenähtud eesmärgil;
k) kauba kasutamine kaubasaaja poolt ettenähtud eesmärgil on takis-
tatud või oluliselt piiratud üldist laadi meetmete tõttu, mille pädev
asutus või muu vastavalt volitatud asutus on võtnud pärast kauba
suunamist imporditollimaksude maksmise kohustusega tolliprotse-duurile;
l) tolliasutus ei saa kehtivate sätete alusel taotluse esitanud asjaomast
isikut vabastada täielikult või osaliselt imporditollimaksude maksmi-
sest isikust sõltumatutel põhjustel ja teeb seetõttu arvestuskande
tasumisele kuuluvate imporditollimaksude kohta;
m) kaup jõudis kaubasaajani pärast selles lepingus ettenähtud kohustus-
likku tarnekuupäeva, mille alusel kaup suunati imporditollimaksudemaksmise kohustusega tolliprotseduurile;
n) kaupa ei olnud ühenduse tolliterritooriumil võimalik müüa ja see
antakse tasuta heategevusorganisatsioonidele, kes:
—tegutsevad kolmandas riigis, tingimusel et nad on ühenduses
esindatud,
või
—tegutsevad ühenduse tolliterritooriumil, tingimusel et neil on
õigus tollimaksude tasumisest vabastamisele sarnase kaubaimportimisel kolmandatest riikidest vabasse ringlusse loovutami-seks;
▼
M5
o) tollivõlg on tekkinud muul viisil kui seadustiku artikli 201 alusel
ning asjaomane isik saab esitada päritolusertifikaadi, kauba liikumis-sertifikaadi, ühendusesisese transiididokumendi või muu asjakohasedokumendi, millega tõendatakse, et imporditud kauba suhtes oleks
vabasse ringlusse lubamisel saanud kohaldada ühenduse tollikäitlust
või tariifset sooduskohtlemist, tingimusel et muud artikli 890 tingi-mused oleks täidetud.
▼
M22
2. Lõike 1 punktides c ja f–n osutatud imporditollimaksude tagasi-maksmise või vähendamise eeltingimuseks on tollivõimude järelevalveall toimuv kaupade reeksport ühenduse territooriumilt, välja arvatudjuhul, kui kaubad avaliku võimu kandja käsul hävitatakse või antaksetasuta üle heategevusasutustele, mis tegutsevad ühenduse territooriumil.
Taotluse korral lubab otsuseid tegev asutus asendada kaupade reeksport
kaupade hävitamisega või nende suhtes ühenduse välistransiidiprotse-
duuri või tolliladustamisprotseduuri kohaldamisega või nende vabatsooni
või -lattu suunamisega.
Kaupu, millele määratakse üks eelnimetatud käitlustest, loetakse ühen-
dusevälisteks kaupadeks.
Niisugusel juhul võtavad tollivõimud kõik vajalikud meetmed, taga-
maks, et tollilattu, vabatsooni või -lattu paigutatud kaupu võiks hiljempidada ühendusevälisteks kaupadeks.
▼B
4. Lisaks sellele tuleb järelevalveasutusele tõendada, et kaupa ei oleenne reeksporti kasutatud ega müüdud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —218
▼B
Artikkel 901
1. Imporditollimaksud tuleb tagasi maksta või neid vähendada, kui:
a) kaup, mis on ekslikult suunatud imporditollimaksude maksmise
kohustusega tolliprotseduurile, on ühenduse tolliterritooriumilt reeks-
porditud ilma, et seda oleks eelnevalt suunatud ettenähtud tolliprotse-duurile, tingimusel et on täidetud seadustiku artiklis 237 sätestatudtingimused;
b) kaup on reeksporditud või hävitatud vastavalt seadustiku artikli 238
lõike 2 punktile b ilma tollijärelevalveta, tingimusel et teised nime-tatud artiklis sätestatud tingimused on täidetud;
c) kaup on reeksporditud või hävitatud vastavalt artikli 900 lõike 1
punktidele c ja f–n ilma tollijärelevalveta, tingimusel et teisedartikli 900 lõigetes 2 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.
2. Imporditollimaksude tagasimaksmine või vähendamine lõikes 1
osutatud asjaoludel eeldab, et:
a) esitatakse kõik vajalikud tõendid, et otsuseid tegev tolliasutus saaks
kindlaks teha, et kaup, mille suhtes tollimaksude tagasimaksmist võivähendamist taotletakse:
—on tegelikult ühenduse tolliterritooriumilt reeksporditud, või
—hävitatud tolli või sellise hävitamise tõendamise õigust omavate
isikute järelevalve all;
b) otsuseid tegevale tolliasutusele tagastatakse kõnealuse kauba ühen-
duse staatust tõendav dokument, mille alusel nimetatud kaup võidiühenduse tolliterritooriumilt välja viia, või esitatakse selline tõendus-
materjal, mida nimetatud tolliasutusel on vaja, et teha kindlaks, et
kõnealust dokumenti ei saa edaspidi kasutada kauba importimiselühendusse.
Artikkel 902
1. Artikli 901 lõike 2 kohaldamisel:
a) tuleb taotlejal tõendina, mis võimaldab otsuseid tegeval tolliasutusel
kindlaks teha, et kaup, mille suhtes tollimaksu tagasimaksmist või
vähendamist taotletakse, on tegelikult ühenduse tolliterritooriumilt
reeksporditud, esitada:
—ühenduse tolliterritooriumilt eksporditud kauba ekspordideklarat-
siooni originaal või selle kinnitatud koopia
ja
—selle tolliasutuse tõend, mille kaudu kaup tegelikult ühenduse
tolliterritooriumilt välja viidi.
Kui sellist tõendit ei saa esitada, võib kauba ühenduse tolliterritooriu-
milt välja viimise tõendamiseks esitada:
—sihtkohaks oleva kolmanda riigi tolliasutuse tõendi, mis kinnitab,
et kaup on kohale jõudnud, või
—sihtkohaks olevas kolmandas riigis koostatud deklaratsiooni
originaali või kinnitatud koopiana.
Nende dokumentidega koos tuleb esitada haldus- ja äridokumendid,
mis võimaldavad otsuseid tegeval tolliasutusel kontrollida, kas ühen-
duse tolliterritooriumilt eksporditud kaup on sama kui see, mis dekla-
reeriti imporditollimaksude maksmise kohustusega tolliprotseduurile,nimelt:
—nimetatud protseduuri deklaratsiooni originaal või kinnitatud
koopia
ja
—kui otsuseid tegev tolliasutus seda vajalikuks peab, siis äri- ja
haldusdokumendid (nagu näiteks kaubaarved, saatedokumendid,transiididokumendid või terviseohutuse sertifikaadid), mis sisal-davad kauba täieliku kirjelduse (kaubanduslik kirjeldus, kogused,märgistused ja muud identifitseerimisandmed) kauba kohta,mis esitati vastavalt olukorrale kas koos nimetatud protseduuri1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —219
▼B
deklaratsiooniga, ühenduse tolliterritooriumilt eksportimise dekla-
ratsiooniga või kolmanda riigi sihtkohas kauba kohta koostatuddeklaratsiooniga;
b) tuleb taotlejal tõendina, mis võimaldab otsuseid tegeval tolliasutusel
kindlaks teha, et kaup, mille suhtes tollimaksu tagasimaksmist võivähendamist taotletakse, on tegelikult hävitatud tolli või sellise hävi-tamise tõendamise õigust omavate isikute järelevalve all, esitada:
—hävitamise protokoll või deklaratsioon, mille on koostanud see
asutus, kelle järelevalve all hävitamine toimus, või selle kinni-
tatud koopia,
—hävitamise tõendamise õigust omava isiku koostatud tõend koos
tõendiga tema volituste kohta.
Nende dokumentidega koos tuleb esitada hävitatud kauba täielik
kirjeldus (kaubanduslik kirjeldus, kogused, märgistused ja muudidentifitseerimisandmed), mida toll võib võrrelda imporditollimaksumaksmise kohustusega tolliprotseduuri deklaratsioonis olevate
andmetega ja sellele lisatud äridokument (kaubaarved, saatedoku-
mendid jne) ja teha kindlaks, et hävitatud kaup on sama, mis nime-tatud protseduurile deklareeritud kaup.
2. Lõikes 1 osutatud tõendeid tuleb täiendada või need tuleb asen-
dada muude otsuseid tegeva tolliasutuse poolt vajalikuks peetavate
dokumentidega, kui teatavad tõendid ei ole kättesaadavad või kuitõendid on ebapiisavad selleks, et see tolliasutus saaks teha otsuse talleesitatud juhtumi kohta kõiki asjaolusid arvesse võttes.
Artikkel 903
1. Selle tagasitoodud kauba, millelt tasuti ühenduse tolliterritooriumilt
eksportimisel eksporditollimaks, suunamine vabasse ringlusse on aluseksnimetatud summa tagasimaksmisele.
2. Lõiget 1 kohaldatakse kauba suhtes ainult artiklis 844 osutatud
juhtudel.
Tolliasutusele, kus kaup vabasse ringlusse lubamiseks deklareeriti, tuleb
tõendada, et tegemist on ühega seadustiku artikli 185 lõike 2punktis b osutatud juhtudest.
3. Lõiget 1 kohaldatakse isegi siis, kui tagasitoodud kaup moodustab
ainult ühe osa eelnevalt ühenduse tolliterritooriumilt eksporditudkaubast.
Artikkel 904
Imporditollimakse ei maksta tagasi ega vähendata, kui tagasimaksmise
või vähendamise taotlemisel on vastavalt olukorrale ainukeseks põhjen-
duseks:
a) varem imporditollimaksu maksmise kohustusega tolliprotseduurile
suunatud kauba reeksport ühenduse tolliterritooriumilt muudel kuiseadustiku artiklites 237 või 238 ning artiklites 900 või 901 osutatud
põhjustel, eriti aga põhjusel, et kaupa ei suudetud müüa;
b) imporditollimaksu maksmise kohustusega tolliprotseduurile suunatud
kauba hävitamine pärast selle tolli poolt vabastamist mis tahespõhjusel, välja arvatud ühenduse õigusaktides sätestatud juhtudel;
c) vabasse ringlusse deklareeritud kauba suhtes tariifse sooduskohtle-
mise saamiseks selliste dokumentide esitamine, mis hiljem osutuvadvaleks, võltsituks või selle eesmärgi jaoks sobimatuteks, isegi kuisellised dokumendid esitatakse heas usus.
▼
M23
Artikkel 904a
1. Kui lõike 2 kohast teavitamist ei nõuta, annab iga liikmesriik
komisjoni käsutusse artikli 899 lõike 2 kohaldamise juhtude loendi.
2. Iga liikmesriik edastab komisjonile artikli 899 lõike 2 sätete kohal-
damise juhtude loendi, kui ühe eriolukorra tõttu seoses ühe või mitmeimpordi- või eksporditoiminguga tagasimakstud või vähendatud summa1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —220
▼M23
on suurem kui 50 000 eurot, kirjeldades lühidalt igat juhtu. Kõnealune
loend edastatakse iga aasta esimese ja kolmanda kvartali jooksul kõiginende juhtude kohta eelneva poolaasta jooksul, kui otsustati tollimaksudtagasi maksta või neid vähendada.
▼
B
2. jagu
Komisjoni otsused
▼M23
Artikkel 905
1. Kui koos seadustiku artikli 239 lõike 2 alusel esitatud tagasimaks-
mise või vähendamise taotlusega esitatakse tõendusmaterjal eriolukorra
kohta, mille on põhjustanud asjaolud, mille puhul asjaomast isikut ei saasüüdistada pettuses või ilmses hoolimatuses, edastab liikmesriik, kusotsuseid tegev tolliasutus asub, komisjonile dokumendid juhu kohta, misvõidaks lahendada artiklites 906–909 sätestatud korras kui:
—toll leiab, et eriolukord on põhjustatud sellest, et komisjon ei ole
täitnud oma kohustusi,
—juhu asjaolud on seotud järeldustega, milleni on jõutud ühenduse
uurimise käigus, mis on läbi viidud määruse (EÜ) nr 515/97 alusel,muude ühenduse õigusaktide alusel või kokkuleppe alusel, milleühendus on sõlminud riigi või riikidega, kus on sätestatud kõnea-
luste ühenduse uurimiste läbiviimine või
—summa, mille eest asjaomane isik võib ühe eriolukorra tõttu olla
vastutav seoses ühe või mitme impordi- või eksporditoiminguga, on
vähemalt 500 000 eurot.
Mõistet ”asjaomane isik” tõlgendatakse samuti nagu artiklis 899.
2. Lõikes 1 osutatud juhtude kohta ei esitata dokumente järgmistel
juhtudel:
—komisjon on juba vastu võtnud otsuse faktide ja õiguslike asjaolude
poolest samaväärse juhu kohta artiklites 906–909 sätestatud korras,
—komisjon käsitleb juba faktide ja õiguslike asjaolude poolest sama-
väärset juhtu.
3. Komisjonile esitatud toimik sisaldab kogu juhu käsitlemiseks vaja-
likku teavet. See hõlmab üksikasjalikku teavet asjaomase ettevõtja käitu-mise, eelkõige tema töökogemuse, heausksuse ja tähelepanelikkuse
kohta. Sellisele hinnangule lisatakse teave, mis võib tõendada, et ette-
võtja tegutses heauskselt. Juhtu käsitlev toimik peab sisaldama ka tagasi-maksmise või vähendamise taotleja allkirjaga selgituse, mis tõendab, ettaotleja on toimikuga tutvunud ja et tal ei ole midagi lisada või ta loetlebkogu lisateabe, mis tema arvates tuleks dokumentidele lisada.
4. Niipea kui komisjon on juhtu käsitleva toimiku kätte saanud,
teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki.
5. Komisjon võib nõuda lisateabe esitamist, kui liikmesriigi esitatud
teave ei ole piisav, et teha kõiki asjaolusid arvestav otsus asjaomase juhu
kohta.
6. Kui tekib vähemalt üks järgmistest olukordadest, tagastab
komisjon juhtu käsitleva toimiku tollile ja artiklites 906–909 osutatudmenetlust käsitletakse mittealgatatuna:
—toimikust nähtub, et selle edastanud tolliasutuse ja lõikes 3 osutatud
selgitusele allakirjutanud isiku vahel on lahkarvamus arvestuskannetkäsitlevate asjaolude osas,
—toimik on ilmselt mittetäielik, kuna see ei sisalda mingeid põhjendusi
selle kohta, et komisjon peaks juhtu käsitlema,
—toimikut ei ole vaja esitada lõigete 1 ja 2 alusel,
—tollivõla olemasolu ei ole tõendatud,
—toll on esitanud komisjonile juhtu käsitleva toimiku läbivaatamise
ajal sellekohast uut teavet, mis võib märgatavalt muuta asjaoludeesitamist või õiguslikku hinnangut.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —221
▼M23
Artikkel 906
Komisjon edastab liikmesriikidele artikli 905 lõikes 3 osutatud toimiku
koopia 15 päeva jooksul pärast kõnealuse toimiku kättesaamist.
Kõnealuse juhu läbivaatamine lisatakse niipea kui võimalik artikliga 907
ettenähtud ekspertrühma koosoleku päevakorda.
▼M14
Artikkel 906a
Kui komisjon kavatseb vastu võtta otsuse, mis on tollimaksude tagasi-
maksmise või vähendamise taotleja suhtes ebasoodus, edastab ta mis
tahes ajal artiklites 906 ja 907 sätestatud protseduuri kasutamise jooksulnimetatud isikule oma kirjalikud vastuväited koos kõigi neid põhistavatedokumentidega. Tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise taotlejaesitab oma seisukoha kirjalikult ühe kuu jooksul pärast vastuväidete
saatmise kuupäeva. Kui kõnealune isik nimetatud aja jooksul oma seisu-
kohta ei esita, tõlgendatakse seda tema loobumisena õigusest väljendadaoma seisukohta.
▼
M23
Artikkel 907
Pärast komitee raames kõnealuse juhu läbivaatamiseks kokkutulnud liik-
mesriikide esindajatest koosneva ekspertrühmaga konsulteerimistotsustab komisjon, kas läbivaadatud olukord on aluseks tollimaksudetagasimaksmisele või vähendamisele.
Kõnealune otsus tehakse üheksa kuu jooksul alates kuupäevast, mil
komisjon sai kätte artikli 905 lõikes 3 osutatud dokumendid. Kui toimikei sisalda artikli 905 lõikes 3 osutatud selgitust ega üksikasjalikku
hinnangut ettevõtja käitumise kohta, algab üheksakuuline tähtaeg alles
alates kuupäevast, kui komisjon on kõnesolevad dokumendid kättesaanud. Sellest teatatakse tollile ja tollimaksude tagasimaksmise võivähendamise taotlejale.
Kui komisjon on pidanud vajalikuks küsida liikmesriigilt otsuse tegemi-
seks lisateavet, pikendatakse seda üheksakuulist tähtaega perioodi võrra,mis jääb komisjoni poolt lisateabe saamiseks nõude esitamise kuupäevaja selle teabe kättesaamise kuupäeva vahele. Tollimaksude tagasimaks-
mise või vähendamise taotlejat teavitatakse tähtaja pikendamisest.
Kui komisjon viib otsuse tegemiseks ise läbi uurimisi, pikendatakse
üheksakuulist tähtaega uurimiste lõpuleviimiseks vajaliku aja võrra.
Tähtaega võidakse pikendada kuni üheksa kuud. Tolli ja tollimaksudetagasimaksmise või vähendamise taotlejat teavitatakse uurimise alusta-mise ja lõpetamise kuupäevadest.
Kui komisjon on artikli 906a kohaselt edastanud oma vastuväited tolli-
maksude tagasimaksmise või vähendamise taotlejale, pikendatakse ühek-sakuulist tähtaega ühe kuu võrra.
Artikkel 908
1. Asjaomasele liikmesriigile teatatakse artiklis 907 osutatud otsusest
niipea kui võimalik ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast selles artikliskindlaksmääratud tähtaja lõppemist.
Komisjon teavitab liikmesriike vastuvõetud otsustest, et aidata tollil teha
otsuseid faktide ja õiguslike asjaolude poolest samaväärsete juhtudekohta.
2. Otsuseid tegev tolliasutus otsustab talle esitatud taotluse rahulda-
mise või rahuldamata jätmise komisjoni otsuse alusel, millest on teavi-tatud kooskõlas lõikega 1.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —222
▼M23
3. Kui artiklis 907 osutatud otsusega määratakse, et kõnealused
asjaolud on aluseks tollimaksude tagasimaksmisele või vähendamisele,võib komisjon kindlaks määrata, missugustel tingimustel võivad liikmes-riigid tollimaksud tagasi maksta või neid vähendada faktide ja õiguslikeasjaolude poolest samaväärsetel juhtudel.
▼
B
Artikkel 909
Kui komisjon ei võta otsust vastu artiklis 907 osutatud aja jooksul või ei
teata asjaomasele liikmesriigile otsusest artiklis 908 osutatud aja jooksul,
peab otsuseid tegev tolliasutus taotluse rahuldama.
4. PEATÜKK
Liikmesriikide tollide vaheline haldusabi
Artikkel 910
Artikli 885 lõikes 2 osutatud juhtudel saadab otsuseid tegev tolliasutus
järelevalveasutusele vastavalt lisas 112 olevale näidisele koostatud kirja-liku taotluse kaks eksemplari. Taotlusega on kaasas tagasimaksmise või
vähendamise taotluse ja kõikide selliste vajalike dokumentide originaalid
või koopiad, mis võimaldavad järelevalveasutusel saada teavet või tehavajalikke kontrolle.
Artikkel 911
1. Järelevalveasutus hangib otsuseid tegeva tolliasutuse poolt nõutud
teabe või teeb nimetatud tolliasutuse poolt nõutavad kontrollid kahenädala jooksul pärast taotluse kättesaamist. Järelevalveasutus kannabsaadud tulemused artiklis 910 osutatud dokumendi selle jaoks ettenähtudosasse ning tagastab nimetatud dokumendi otsuseid tegevale tolliasutu-sele koos kõigi talle edastatud dokumentidega.
2. Kui järelevalveasutus ei suuda hankida teavet või teha kontrolle
lõikes 1 osutatud kahenädalase tähtaja jooksul, peab ta teatama selle ajamöödudes talle esitatud taotluse kättesaamisest, tagastades otsuseid tege-
vale tolliasutusele artiklis 910 osutatud dokumendi koopia koos
omapoolse nõuetekohase märkega.
Artikkel 912
Rakendustolliasutus saadab artikli 887 lõikes 5 osutatud sertifikaadi
otsuseid tegevale tolliasutusele vormis, mis vastab lisas 113 olevale
näidisele.
▼
M18
IVa osa
KAUBA KASUTAMISE JA/VÕI SIHTKOHA KONTROLLIMINE
Artikkel 912a
1. Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)pädevad asutused —tolliasutused või muud käesoleva osa kohalda-
mise eest vastutavad liikmesriigi asutused;
b)asutus –tolliasutus või kohalikul tasandil käesoleva osa kohaldamise
eest vastutav organ;
c)kontrolleksemplar T5 –lisas 63 esitatud näidisele vastavatel vormidel
koostatud kontrolleksemplari T5 originaal ja koopia, millele on vaja-duse korral lisatud üks või mitu lisas 64 esitatud näidisele vastava
vormi T5 bisoriginaali ja koopiat või üks või mitu lisas 65 esitatud
näidisele vastava lastinimekirja T5 originaali ja koopiat. Vormidtrükitakse ja täidetakse vastavalt lisa 66 selgitavatele märkustele ningvajaduse korral muude ühenduse eeskirjadega ettenähtud täiendava-tele juhenditele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —223
▼M18
2. Kui ühenduse tolliterritooriumile imporditud, sealt eksporditud või
kõnealuse territooriumi piires liikuvat kaupa käsitlevate ühenduse eeskir-jade kohaldamisel tuleb tõendada, et kauba kasutuse ja/või sihtkohasuhtes on nimetatud meetmega ettenähtud või määratud tingimusedtäidetud, esitatakse selleks kontrolleksemplar T5, mis on koostatud ja
mida kasutatakse käesoleva osa sätete kohaselt.
3. Kogu kontrolleksemplarile T5 märgitud kaup laaditakse ühele
►
M21 artikli 349 lõige 1 ◄teises lõigus nimetatud veovahendile,
sellel on üks kaubasaaja ja see on ette nähtud samaks kasutuseks ja/võisamasse sihtkohta toimetamiseks.
Pädevad asutused võivad lubada lisas 65 esitatud näidisele vastava
vormi asendamist ühtse elektroonilise või automaatse andmetöötlussüs-
teemi abil koostatud lastinimekirjadega T5 või lähetus-/ekspordiformaal-
suste täitmiseks koostatud kaubakirjeldusdokumentidega, mis sisaldavadkõiki lisa 65 näidisvormil esitatud andmeid, kui sellised dokumendid onkujundatud ja täidetud nii, et need võimaldavad kõnealustel asutustelneid raskusteta kasutada, ja pakuvad kõiki pädevate asutuste poolt vaja-
likuks peetavaid tagatisi.
4. Lisaks erieeskirjadega ettenähtud kohustustele peab isik, kes kont-
rolleksemplarile T5 alla kirjutab, kasutama nimetatud dokumendis kirjel-datud kaupa deklareeritud otstarbel ja/või lähetama selle deklareeritudsihtkohta.
Kõnealune isik vastutab ka selle eest, kui mis tahes isik kuritarvitab
tema poolt koostatud kontrolleksemplare T5.
5. Erandina lõikest 2 ja juhul, kui kauba kasutamisest ja/või sihtko-
hast kinnipidamise kontrollimist nõudvate ühenduse eeskirjadega ei ole
ette nähtud teisiti, on igal liikmesriigil õigus nõuda, et kõnealuse kaubaettenähtud või määratud kasutust ja/või sihtkohta jõudmist tõendatakssiseriikliku korra kohaselt, tingimusel et kaupa ei viida selle territooriu-milt välja enne, kui seda on ettenähtud või määratud viisil kasutatud ja/või see on jõudnud ettenähtud või määratud sihtkohta.
Artikkel 912b
1. Kontrolleksemplar T5 esitatakse ühe originaaleksemplari ja vähe-
malt ühe koopiana. Kõikidel vormidel peab olema asjaomase isiku origi-
naalallkiri ja need peavad sisaldama kõiki kauba kirjelduse üksikasju
ning lisateavet, mis on vajalik kontrolli nõudvate ühenduse eeskirjaderakendamiseks.
2. Kui kontrolli nõudvate ühenduse eeskirjadega nähakse ette tagatise
esitamine, esitatakse see:
—nendes eeskirjades määratud agentuurile või selle puudumisel kas
asutusele, kes kontrolleksemplare T5 välja annab, või mõnele teiseleasutusele, kelle on sel eesmärgil nimetanud liikmesriik, kus kõne-
alune asutus asub, ja
—nendes eeskirjades sätestatud viisil või eeskirjade puudumisel kõnea-
luse liikmesriigi ametiasutuste ettenähtud korras.
Sel juhul märgitakse vormi T5 lahtrisse 106 üks järgmistest märkustest:
—Garantía constituida por un importe de …euros
—Sikkerhed på …EUR
—Sicherheit in Höhe von …EURO geleistet
—Κατατεθείσα εγγύηση ποσού …ΕΥΡΩ
—Guarantee of EUR …lodged
—Garantie d'un montant de …euros déposée
—Garanzia dell'importo di …EURO depositata
—Zekerheid voor …euro
—Entregue garantia num montante de …EURO
—Annettu …euron suuruinen vakuus
—Säkerhet ställd till et belopp av …euro1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —224
▼A2
—Celní dluh ve výši …EUR zajištěn
—Esitatud tagatis EUR …
—Galvojums par EUR …iesniegts
—Pateikta garantija …EUR sumai
— … EUR vámbiztosíték letétbe helyezve
—Garanzija fuq l-EUR …saret
—Złożono zabezpieczenie w wysokości …EUR
—Položeno zavarovanje v višini …EUR
—Poskytnuté zabezpečenie vo výške …EUR.
▼M18
3. Kui kontrolli nõudvates ühenduse eeskirjades täpsustatakse
kaubale teatava kasutuse määramise ja/või selle sihtkohta toimetamisetähtaeg, täidetakse vormi T5 lahtri 104 märkus ”Täitmise tähtaeg…
päeva”.
4. Kui kaupa veetakse tolliprotseduuri alusel, annab kontrolleksem-
plari T5 välja tolliasutus, kust kaup lähetatakse.
Selle protseduuriga seonduval dokumendil on viide väljaantud kontrol-
leksemplarile T5. Samuti on väljaantud vormi T5 lahtris 109 viide prot-seduuriga seonduvale dokumendile.
5. Kui kauba suhtes ei kohaldata tolliprotseduuri, annab kontrollek-
semplari T5 välja asutus, kust kaup lähetatakse.
Vormi T5 lahtrisse 109 märgitakse üks järgmistest märkustest:
—Mercancías n
oincluidas en un régimen aduanero
—Ingen forsendelsesprocedure
—Nicht in einem Zollverfahren befindliche Waren
—Εμπορεύματα εκτός τελωνειακού καθεστώτος
—Goods not covered by a customs procedure
—Marchandises hors régime douanier
—Merci non vincolate ad un regime doganale
—Geen douaneregeling
—Mercadorias não sujeitas a regime aduaneiro
—Tullimenettelyn ulkopuolella olevat tavarat
—Varorna omfattas inte av något tullförfarande
▼A2
—Zboží mimo celní režim
—Kaup, millele ei rakendata tolliprotseduuri
—Preces, kurām nav piemērota muitas procedūra
—Prekės, kurioms netaikoma muitinės procedūra
—Vámeljárás alá nem vont áruk
—Oġġetti mhux koperti bi proċedura tad-Dwana
—Towary nieobjęte procedurą celną
—Blago ni vključeno v carinski postopek
—Tovar nie je v colnom režime.
▼M18
6. Kontrolleksemplari T5 kinnitab lõigetes 4 ja 5 nimetatud asutus.Kinnitusmärge sisaldab andmeid, mis kantakse järgmiste dokumentidelahtrisse A (lähtetolliasutus):
a) vormi T5 puhul asutuse nimi ja pitser, pädeva isiku allkiri, ehtsuse
tõendamise kuupäev ning registreerimisnumber, mis võib olla eelne-valt trükitud;
b) vormi T5 bisvõi lastinimekirja T5 puhul vormil T5 olev registreeri-
misnumber. Number kantakse kas pitsatiga, millel on kirjas asutusenimi, või käsitsi; viimasel juhul peab olema lisatud kõnealuse asutuseametlik pitser.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —225
▼M18
7. Kui kauba kasutamisest ja/või sihtkohast kinnipidamist nõudvate
ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse►
M21 artikkel 357 ◄mutatis mutandis. Lõigetes 4 ja 5 nimetatud
asutus kontrollib kaubasaadetist ning täidab ja kinnitab lahtri D ”Lähte-
tolliasutuse kontroll” vormi T5 esiküljel.
8. Lõigetes 4 ja 5 nimetatud asutus säilitab koopia igast kontrollek-
semplarist T5. Nende dokumentide originaalid tagastatakse asjaomaseleisikule kohe, kui kõik haldusformaalsused ning vormi T5 lahtrid A(Lähtetolliasutus) ja B (Tagastamisaadress…) on nõuetekohaselt
täidetud.
▼
M21
9. Artiklit 360 kohaldatakse mutatis mutandis.
▼M18
Artikkel 912c
1. Kaup ja kontrolleksemplaride T5 originaalid esitatakse sihttolliasu-
tusele.
Kui kauba kasutamisest ja/või sihtkohast kinnipidamise kontrollimist
nõudvate ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, võib sihttolli-asutus lubada, et kaup tarnitakse otse kaubasaajale tingimustel, misvõimaldavad sihttolliasutusel kaupa selle saabumisel või pärast seda
kontrollida.
Kõik isikud, kes esitavad kontrolleksemplari T5 ja sellega hõlmatud
kaubasaadetise sihttolliasutusele, võivad taotluse korral saada saabumis-tõendi, mis on koostatud vastavalt lisa 47 näidisele. Nimetatud saabu-mistõend ei tohi asendada kontrolleksemplari T5.
2. Kui ühenduse eeskirjadega nõutakse kauba ühenduse tolliterritoo-
riumilt väljaviimise kontrollimist:
—on meritsi veetava kauba puhul sihttolliasutus asutus, kes vastutab
selle sadama eest, kus kaup laaditakse laevale, mis ei ole regulaarne
laevaliin artikli 313a tähenduses,
—on õhuteed pidi veetava kauba puhul sihttolliasutus asutus, kes
vastutab artikli 190 lõikes b nimetatud ühenduse rahvusvaheliselennujaama eest, kus kaup laaditakse õhusõidukile, mis suundub
lennule väljaspool ühendust asuvasse lennujaama,
▼
M21
—mõne muu transpordiliigiga veetava kauba puhul on sihttolliasutus
artikli 793 lõikes 2 nimetatud väljumistolliasutus.
▼M18
3. Sihttolliasutus kontrollib kauba ettenähtud või määratud kasutami-
sest ja/või sihtkohast kinnipidamist. Ta registreerib kontrolleksemplarisT5 sisalduvad andmed, säilitades vajaduse korral kõnealuse dokumendikoopia, ja kontrollimise tulemused.
4. Sihttolliasutus tagastab pärast nõutavate formaalsuste täitmist ja
märgete tegemist kontrolleksemplari T5 aadressil, mis on esitatud origi-naali vormi T5 lahtris B ”Tagastamisaadress”.
Artikkel 912d
1. Kui kontrolleksemplari T5 väljaandmisel on vaja artikli 912b
lõike 2 kohaselt esitada tagatis, kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.
2. Kui teatavale kaubakogusele ei ole määratud ettenähtud kasutust
ja/või see pole toimetatud ettenähtud sihtkohta, võtavad pädevad
asutused, kui see on asjakohane, artikli 912b lõikes 3 sätestatud tähtajamöödudes vajalikud meetmed, et võimaldada artikli 912b lõikes 2 nime-tatud asutusel nõuda kõnealustele kogustele vastava summa tasumistesitatud tagatise arvelt.
Asjaomase isiku taotluse korral võivad kõnealused asutused otsustada
nõuda, et võimaluse korral tasutaks tagatise arvelt summa, mille saami-seks korrutatakse tagatise määr, mis vastab kaubakogusele, millele ei oleettenähtud tähtaja möödumisel määratud täpsustatud kasutust ja/või misei ole ettenähtud tähtaja jooksul sihtkohta toimetatud, koefitsiendiga,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —226
▼M18
mis on saadud kõnealusele kogusele kasutuse määramise ja/või sihtkohta
toimetamise tähtaja ületanud päevade arvu jagamisel tähtaja pikkusega(päevades).
Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui asjaomane isik saab tõendada, et
kõnealune kaup läks kaotsi vääramatu jõu tõttu.
3. Kui kuue kuu jooksul alates kontrolleksemplari T5 väljaandmise
päevast või vormi T5 lahtrisse 104 ”Täitmise tähtaeg… päeva” märgitud
tähtaja möödumisest ei ole kõnealuse dokumendi lahtris B täpsustatudtagastamisasutus sihttolliasutuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud koopiat
saanud, võtavad pädevad asutused vajalikud meetmed, et nõuda
artikli 912b lõikes 2 nimetatud asutuselt kõnealuse artikliga ettenähtudtagatise tasumist.
Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui kontrolleksemplari T5 tagastamise
tähtaja ületamine ei johtu asjaomasest isikust.
4. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse, kui kauba kasutamisest ja/või sihtko-
hast kinnipidamise kontrollimist nõudvate ühenduse eeskirjadega ei oleette nähtud teisiti, ja igal juhul ilma et see piiraks tollivõlga käsitlevatesätete kohaldamist.
Artikkel 912e
1. Kui kauba kasutamise ja/või sihtkohast kinnipidamise kontrollimist
nõudvate ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, võib kontrol-leksemplari T5 ja kaubasaadetise, millega see kaasneb, enne kõnealusevormiga seotud tolliprotseduuri lõpetamist osadeks jagada. Jagamise teel
saadud saadetisi võib omakorda osadeks jagada.
2. Asutus, kus kõnealune jagamine toimub, annab kooskõlas
artikliga 912b iga jagatud saadetise kohta välja väljavõtte kontrolleksem-plarist T5.
Väljavõte sisaldab muu hulgas algse kontrolleksemplari T5 lahtritesse
100, 104, 105, 106 ja 107 märgitud andmeid ning selles esitatakse välja-võttes hõlmatud kauba netomass ja -kogus. Iga väljavõtte vormi T5lahtrisse 106 märgitakse üks järgmistest märkustest:
—Extracto del ejemplar de control T5 inicial (número de registro,
fecha, oficina y país de expedición): …
—Udskrift af det oprindelige kontroleksemplar T5 (registrerings-
nummer, dato, sted og udstedelsesland): …
—Auszug aus dem ursprünglichen Kontrollexemplar T5 (Registrier-
nummer, Datum, ausstellende Stelle und Ausstellungsland): …
—Απόσπασμα του αρχικού αντιτύπου ελέγχου T5 (αριθμός πρωτο-
κόλου, ημερομηνία, τελωνείο και χώρα έκδοσης): …
—Extract of the initial T5 control copy (registration number, date,
office and country of issue): …
—Extrait de l'exemplaire de contrôle T5 initial (numéro
d'enregistrement, date, bureau et pays de délivrance): …
—Estratto dell'esemplare di controllo T5 originale (numero di registra-
zione, data, ufficio e paese di emissione):. …
—Uittreksel van het oorspronkelijke controle-exemplaar T5 (registra-
tienummer, datum, kantoor en land van afgifte): …
—Extracto do exemplar de controlo T5 inicial (número de registo,
data, estância e país de emissão): …
—Ote alun perin annetusta T5-valvontakappaleesta (kirjaamisnumero,
antamispäivämäärä, -toimipaikka ja -maa): …
—Utdrag ur ursprungligt kontrollexemplar T5 (registreringsnummer,
datum, utfärdande kontor och land): …
▼
A2
—Výpis z původního kontrolního výtisku T5 (evidenční číslo, datum,
úřad a země vystavení): …
—Väljavõte esialgsest T5 kontrolleksemplarist (registreerimisnumber,
kuupäev, väljaandnud asutus ja riik):…1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —227
▼A2
—Izraksts nosākotnējā T5 kontroleksemplāra (reģistrācijas numurs,
datums, izdevēja iestāde un valsts):…
—Išrašas iš pirminio T5 kontrolinio egzemplioriaus (registracijos
numeris, data, išdavusi įstaiga ir valstybė): …
—Az eredeti T5 ellenőrző példány kivonata ( nyilvántartási szám, kiál-
lítás dátuma, a kiállító ország és hivatal neve): …
—Estratt tal-kopja ta' kontroll tat-T5 inizjali (numru ta' reġistrazzjoni,
data, uffiċċju u pajjiż fejnġie maħruġ id-dokument): …
—Wyciąg z wyjściowej karty kontrolnej T5 (numer ewidencyjny, data,
urząd i kraj wystawienia): …
—Izpisek iz prvotnega kontrolnega izvoda T5 (evidenčna številka,
datum, urad in država izdaje): …
—Výpis z pôvodného kontrolného výtlačku T5 (registračné číslo,
dátum, vydávajúci úrad a krajina vydania): ….
▼M18
Vormi T5 lahter B ”Tagastamisaadress…” sisaldab algse vormi T5
vastavas lahtris näidatud teavet.
Algse vormi T5 lahtrisse J ”Kasutuse ja/või sihtkoha kontroll” märgi-
takse üks järgmistest märkustest:
— … (número) extractos expedidos —copias adjuntas
— … (antal) udstedte udskrifter —kopier vedføjet
— … (Anzahl) Auszüge ausgestellt —Durchschriften liegen bei
— … (αριθμός) εκδοθέντα αποσπάσματα —συνημμήνα αντίγραφα
— … (number) extracts issued —copies attached
— … (nombre) extraits délivrés —copies ci-jointes
— … (numero) estratti rilasciati —copie allegate
— … (aantal) uittreksels afgegeven —kopieën bijgevoegd
— … (número) de extractos emitidos —cópias juntas
—Annettu… (lukumäärä) otetta —jäljennökset liitteenä
— … (antal) utdrag utfärdade —kopier bifogas
▼A2
— … (počet) vystavených výpisů —kopie přiloženy
—väljavõtted …(arv)—koopiad lisatud
—Izsniegti… (skaits) izraksti —kopijas pielikumā
—Išduota …(skaičius) išrašų —kopijos pridedamos
— … (számú) kivonat kiadva —másolatok csatolva
— … (numru) estratti maħruġa kopji mehmuża
— … (ilość) wydanych wyciągów —kopie załączone
— … (število) izdani izpiski —izvodi priloženi
▼M26
— … (počet) vyhotovených výpisov –kópie priložené.
▼M18
Algne kontrolleksemplar T5 saadetakse koos väljavõtete koopiategaviivitamata tagasi aadressil, mis on märgitud vormi T5 lahtrisse B”Tagastamisaadress…”.
Asutus, kus jagamine toimub, säilitab koopia algsest kontrolleksempla-
rist T5 ja väljavõtetest. Kontrolleksemplari T5 väljavõtete originaalid
peavad olema kaasas jagatud saadetise iga osaga kuni vastavate sihttol-liasutusteni, kus kohaldatakse artiklis 912c nimetatud sätteid.
3. Lõikes 1 sätestatud edasise jagamise korral kohaldatakse lõiget 2
mutatis mutandis.
Artikkel 912f
1. Kontrolleksemplari T5 võib välja anda tagasiulatuvalt, kui:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —228
▼M18
—kauba lähetamisel kõnealust dokumenti ei taotletud või see jäi välja
andmata asjaomasest isikust sõltumatutel põhjustel või see isiktõendab, et seda ei põhjustanud pettus ega temapoolne ilmnehooletus,
—asjaomane isik tõendab, et kontrolleksemplar T5 on seotud kaubaga,
mille suhtes on täidetud kõik formaalsused,
—asjaomane isik esitab kõnealuse kontrolleksemplari T5 väljaandmi-
seks vajalikud dokumendid,
—pädevatele asutustele on tõendatud, et kontrolleksemplari T5 välja-
andmine tagasiulatuvalt ei loo alust selliste rahaliste soodustuste
andmiseks, mis ei ole õigustatud kasutatava menetlusega, kaubatollistaatusega või tulenevalt nende kasutusest või sihtkohast.
Kui kontrolleksemplar T5 antakse välja tagasiulatuvalt, märgitakse
vormile T5 punasega üks järgmistest märkustest:
—Expedidoa a posteriori
—Udstedt efterfølgende
—nachträglich ausgestellt
—Εκδοθέν εκ των υστέρων
—Issued retrospectively
—Délivré a posteriori
—Rilasciato a posteriori
—achteraf afgegeven
—Emitido a posteriori
—Annettu jälkikäteen
—Utfärdat i efterhand
▼
A2
—Vystaveno dodatečně
—Välja antud tagasiulatuvalt
—Izsniegts retrospektīvi
—Retrospektyvusis išdavimas
▼M26
—Kiadva visszamenőleges hatállyal
▼A2
—Maħruġ retrospettivament
—Wystawiona retrospektywnie
—Izdano naknadno
▼M26
—Vyhotovené dodatočne
▼M18
ja asjaomane isik märgib sellele veovahendi andmed, millega kaup lähe-tati, lähetuskuupäeva ning vajaduse korral kuupäeva, millal kaup sihttol-liasutusele esitati.
2. Kontrolleksemplaride T5 ja nende väljavõtete duplikaate võib välja
anda algse kontrolleksemplari T5 väljaandnud asutus asjaomase isikutaotluse korral originaalide kaotamisel. Duplikaadil peab olema asutuse
pitser, pädeva ametniku allkiri ja punaste trükitähtedega üks järgmistest
märkustest:
—DUPLICADO
—DUPLIKAT
—DUPLIKAT
—ANTIΓΡΑΦΟ
—DUPLICATE
—DUPLICATA
—DUPLICATO1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —229
▼M18
—DUPLICAAT
—SEGUNDA VIA
—KAKSOISKAPPALE
—DUPLIKAT
▼A2
—DUPLIKÁT
—DUPLIKAAT
—DUBLIKĀTS
—DUBLIKATAS
—MÁSODLAT
—DUPLIKAT
—DUPLIKAT
—DVOJNIK
—DUPLIKÁT.
▼M18
3. Sihttolliasutus võib tagasiulatuvalt väljaantud kontrolleksemplari-dele T5 ja duplikaatidele kanda märkusi ainult juhul, kui kõnealuneasutus tõendab, et dokumendiga hõlmatud kaubale on määratud ühen-duse eeskirjades sätestatud kasutus ja/või see on toimetatud ühenduse
eeskirjades sätestatud sihtkohta.
Artikkel 912g
1. Liikmesriikide pädevad asutused võivad oma pädevuse piires
lubada isikul, kes vastab lõikes 4 sätestatud tingimustele ning kavatseblähetada kaupa, mille kohta tuleb koostada kontrolleksemplar T5(edaspidi ”volitatud kaubasaatja”), lähtetolliasutuses asjaomast kaupa
või seda hõlmavat kontrolleksemplari T5 mitte esitada.
2. Kontrolleksemplari T5 puhul, mida kasutavad volitatud kaubas-
aatjad, võivad pädevad asutused:
a) teha ettekirjutuse, et kasutataks vorme, mis kannavad volitatud
kaubasaatja identifitseerimist võimaldavat eristusmärki;
b) näha ette, et vormi lahtrisse A ”Lähtetolliasutus”:
—paneb lähtetolliasutus eelnevalt oma pitseri ja kõnealuse asutuse
ametnik oma allkirja; või
—paneb pitseri volitatud kaubasaatja lisas 62 esitatud näidisele
vastava erilise metallpitsatiga; või
—pannakse lisas 62 esitatud näidisele vastava eripitseri jäljend
eelnevalt dokumendile selleks volitatud trükikojas. Jäljendi võibteha ka elektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil;
c) lubada volitatud kaubasaatjal jätta allkirjastamata sellised vormid,
millel on lisas 62 osutatud eripitser ja mis on esitatud elektroonilise
või automaatse andmetöötlussüsteemi abil. Sel juhul märgitaksevormi lahtris 110 deklarandi allkirja jaoks ettenähtud kohta üks järg-mistest märkustest:
—Dispensa de la firma, artículo 912 octavo del Reglamento (CEE)
n
o2454/93
—Underskriftsdispensation, artikel 912 g i forordning (EØF)
nr. 2454/93
—Freistellung von der Unterschriftsleistung, Artikel 912 g der
Verordnung (EWG) Nr. 2454/93
—Απαλλαγή από την υποχρέωση υπογραφής, άρθρο 912ζ του
κανονισμού (EOK) αριθ. 2454/93
—Signature waived —Article 912 g of Regulation (EEC) nr 2454/
93
—Dispense de signature, article 912 octies du règlement (CEE) no
2454/931993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —230
▼M18
—Dispensa dalla firma, articolo 912 octies del regolamento (CEE)
n. 2454/93
—Vrijstelling van ondertekening —artikel 912 octies van Verorde-
ning (EEG) nr. 2454/93
—Dispensada a assinatura, artigo 912.o—G do Regulamento (CE)
n. 2454/93
—Vapautettu allekirjoituksesta — asetuksen (ETY) N:o
2454/93 912 g artikla
—Befriad från underskrift, artikel 912 g i förordning (EEG)
nr 2454/93
▼A2
—Podpis se nevyžaduje —článek 912g nařízení (EHS) č. 2454/93
—Allkirjanõudest loobutud —määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikkel
912g
—Derīgs bez paraksta —Regulas (EEK) Nr.2454/93 912.g pants
—Leista nepasirašyti —Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, 912g
straipsnis
—Aláírás alól mentesítve —a 2454/93/EGK rendelet 912g. cikke
—Firma mhux meħtieġa —Artikolu 912g tar-Regolament (KEE)
2454/93
—Zwolniony ze składania podpisu —art. 912g rozporządzenia
(EWG) nr 2454/93
—Opustitev podpisa —člen 912g uredbe (EGS) št. 2454/93
▼M26
—Oslobodenie od podpisu —článok 912g nariadenia (EHS) č.
2454/93.
▼M18
3. Volitatud kaubasaatja täidab kontrolleksemplari T5, kandes sellesse
nõutavad andmed, sealhulgas:
—lahtrisse A (”Lähtetolliasutus”) kauba lähetamise kuupäeva ja dekla-
ratsioonile antud numbri ning
—vormi T5 lahtrisse D (”Kontroll lähteasutuses”) ühe järgmistest
märkustest:
—Procedimiento simplificado, artículo 912 octavo del Reglamento
(CEE) no2454/93
—Forenklet fremgangsmåde, artikel 912 g i forordning (EØF)
nr. 2454/93
—Vereinfachtes Verfahren, Artikel 912 g der Verordnung (EWG)
Nr. 2454/93
—Απλοστευμένη διαδικασία, άρθρο 912ζ)του κανονιςμού (EOK)
αριθ. 2454/93
—Simplified procedure —Article 912 g of Regulation (EEC)
nr 2454/93
—Procédure simplifiée, article 912 octies du règlement (CEE)
no2454/93
—Procedura semplificata, articolo 912 octies del regolamento
(CEE) n. 2454/93
—Vereenvoudigde procedure, artikel 912 octies van Verordening
(EEG) nr. 2454/93
—Procedimento simplificado, artigo 912.o—G do Regulamento
(CE) n.o2454/93
—Yksinkertaistettu menettely — asetuksen (ETY) N:o
2454/93 912 g artikla
—Förenklat förfarande, artikel 912 g i förordning (EEG) nr 2454/
93
▼A2
—Zjednodušený postup-článek 912 g nařízení (EHS) č. 2454/931993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —231
▼A2
—Lihtsustatud tolliprotseduur —määruse (EMÜ) nr 2454/93
artikkel 912g
—Vienkāršota procedūra —Regulas (EEK) Nr.2454/93 912.g
pants
—Supaprastinta procedūra —Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93,
912g straipsnis
—Egyszerűsített eljárás —a 2454/93/EGK rendelet 912g. cikke
—Proċedura simplifikata —Artikolu 912 g tar-Regolament (KEE)
2454/93
—Procedura uproszczona —art. 912g rozporządzenia (EWG)
nr 2454/93
—Poenostavljen postopek —člen 912g uredbe (EGS) št. 2454/93
—Zjednodušený postup —článok 912 g nariadenia (EHS) č.
2454/93
▼M18
ja vajaduse korral üksikasjad selle tähtaja kohta, mille jooksul tulebkaup sihttolliasutusele esitada, rakendatud identifitseerimismeetmedja viited lähetusdokumendile.
See nõuetekohaselt täidetud eksemplar, millel on volitatud kaubasaatja
allkiri, loetakse väljaantuks lõike 2 punktis b nimetatud pitseril näidatud
asutuse poolt.
Pärast kauba lähetamist saadab volitatud kaubasaatja viivitamata lähte-
tolliasutusele kontrolleksemplari T5 koopia koos dokumentidega, millealusel nimetatud kontrolleksemplar T5 välja anti.
4. Lõikes 1 nimetatud luba antakse ainult isikutele, kes lähetavad
kaupa sageli, kelle dokumentatsioon võimaldab pädevatel ametiasutustelkontrollida nende toiminguid ja kes ei ole oluliselt ega korduvaltrikkunud kehtivaid õigusakte.
Kõnealuses loas täpsustatakse eelkõige:
—asutus või asutused, kes on pädevad tegutsema kaubasaadetiste
lähtetolliasutustena,
—tähtaeg, mille jooksul volitatud kaubasaatja peab teatama lähtetollia-
sutusele lähetatavast kaubasaadetisest, et enne kauba lähetamistoleks võimalik teha kontrolli, sealhulgas ühenduse eeskirjadeganõutavat kontrolli, ja samuti selleks määratud teatamiskord,
—tähtaeg, mille jooksul tuleb kaup sihttolliasutusele esitada; nimetatud
tähtaeg määratakse kindlaks veotingimustest või ühenduse eeskirja-
dest lähtuvalt,
—meetmed kauba identifitseerimiseks, mille hulka võib kuuluda päde-
vate asutuste heakskiidetud ja volitatud kaubasaatja pandud tollitõ-kendite kasutamine,
—tagatiste esitamise viisid, kui kontrolleksemplaride T5 väljaandmise
tingimuseks on tagatise esitamine.
5. Volitatud kaubasaatja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada
eripitseri ja lähtetolliasutuse templijäljendi või kõnesoleva eritempli
jäljendiga vormide säilitamine.
Volitatud kaubasaatja vastutab kõikide tagajärgede, eriti rahaliste tagajär-
gede eest, mis on tingitud tema koostatud kontrolleksemplarides T5esinevatest vigadest, väljajätmistest või muudest puudustest või lõikes 1
sätestatud loa alusel tehtavatest toimingutest.
Kui mis tahes isik kuritarvitab kontrolleksemplaride T5 vorme, mis on
eelnevalt märgistatud lähtetolliasutuse pitseri või eripitseriga, on voli-tatud kaubasaatja kohustatud, ilma et see takistaks kriminaalõiguslike
meetmete võtmist, tasuma kõik kõnealuse kuritarvituse tulemusena tasu-
mata jäänud tolli- ja muud maksud, samuti tagastama kõik kuritarvita-mise tulemusena alusetult saadud rahalised soodustused, kui ta ei suudatõendada pädevatele asutustele, kes talle loa andsid, et ta on võtnud kõikvajalikud meetmed, et tagada eripitseri ja lähtetolliasutuse pitserijäljendivõi kõnesoleva eritempli jäljendiga vormide säilitamine.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —232
▼B
V OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 913
Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused ja direktiivid:
—komisjoni 9. jaanuari 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 37/70 iga eelne-
valt tarnitud seadme, masina, aparaadi või sõidukiga koos kasutata-
vate oluliste varuosade päritolu kindlaksmääramise kohta, (1)
—komisjoni 23. detsembri 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 2632/70,
millega määratakse kindaks raadiovastuvõtjate ja televiisorite päri-tolu, (
2)
—komisjoni 12. veebruari 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 315/71
vermuti valmistamiseks ettenähtud põhiveinide ja vermuti päritolukindlaksmääramise kohta, (
3)
—komisjoni 27. aprilli 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 861/71 magneto-
fonide päritolu kindlaksmääramise kohta, (4)
—komisjoni 14. novembri 1973. aasta määrus (EMÜ) nr 3103/73
ühendusesises kaubanduses kasutatavate päritolusertifikaatide ja
selliste sertifikaatide taotluste kohta, (5)
—komisjoni 26. novembri 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 2945/76,
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ)nr 754/76 ühenduse tolliterritooriumile tagasitoodava kauba suhteskohaldatava tollikäitluse kohta, (
6) viimati muudetud Hispaania ja
Portugali ühinemisaktiga,
—komisjoni 19. detsembri 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 137/79
halduskoostöö erimeetodi sisseseadmise kohta ühendusesisese käit-luse kohaldamiseks liikmesriikide laevadel püütud kalasaagi
suhtes, (
7) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3399/91, (8)
—komisjoni 11. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1494/80 tolliväär-
tust käsitlevate tõlgendusmärkuste ja üldtunnustatud raamatupida-mispõhimõtete kohta, (
9)
—komisjoni 11. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1495/80, millega
rakendatakse teatavad nõukogu määruse (EMÜ) nr 1224/80 (kaubatolliväärtuse määramise kohta) sätted, (
10) viimati muudetud määru-
sega (EMÜ) nr 558/91, (11)
—komisjoni 11. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1496/80 tolliväär-
tuse määramisega seotud teabe andmise ja esitatavate dokumentidekohta, (
12) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 979/93, (13)
—komisjoni 20. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1574/80, millega
nähakse ette sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 1430/79 (impordi-
või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise kohta)artiklite 16 ja 17 rakendamiseks, (
14)
—komisjoni 5. detsembri 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 3177/80
nõukogu määruse (EMÜ) nr 1224/80 (kauba tolliväärtuse määramise
kohta) artikli 14 lõike 2 kohaldamisel arvesse võetava kauba ühen-dusse tootmise koha kohta, (
15) viimati muudetud määrusega (EMÜ)
nr 2779/90, (16)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —233
(1) EÜT L 7, 10.1.1970, lk 6.
(2) EÜT L 279, 24.12.1970, lk 35.
(3) EÜT L 36, 13.2.1971, lk 10.
(4) EÜT L 95, 28.4.1971, lk 11.
(5) EÜT L 315, 16.11.1973, lk 34.
(6) EÜT L 335, 4.12.1976, lk 1.
(7) EÜT L 20, 27.1.1979, lk 1.
(8) EÜT L 320, 22.11.1991, lk 19.
(9) EÜT L 154, 21.6.1980, lk 3.
(10) EÜT L 154, 21.6.1980, lk 14.
(11) EÜT L 62, 8.3.1991, lk 24.
(12) EÜT L 154, 21.6.1980, lk 16.
(13) EÜT L 101, 27.4.1993, lk 7.
(14) EÜT L 161, 26.6.1980, lk 3.
(15) EÜT L 335, 12.12.1980, lk 1.
(16) EÜT L 267, 29.9.1990, lk 36.
▼B
—komisjoni 5. detsembri 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 3179/80 posti
teel saadetava kauba tolliväärtuse määramisel arvesse võetavatepostikulude kohta, (
1) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1264/
90, (2)
—komisjoni 12. veebruari 1981. aasta määrus (EMÜ) nr 553/81 pärito-
lusertifikaatide ja selliste sertifikaatide taotluste kohta, (3)
—komisjoni 12. juuni 1981. aasta määrus (EMÜ) nr 1577/81, millega
kehtestatakse teatava rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks liht-sustatud korra süsteem, (
4) viimati muudetud määrusega (EMÜ)
nr 3334/90, (5)
—komisjoni 17. detsembri 1981. aasta direktiiv 82/57/EMÜ, millega
nähakse ette teatavad rakendussätted nõukogu direktiivile 79/695/
EMÜ kauba vabasse ringlusse lubamise protseduuride ühtlustamisekohta, (
6) viimati muudetud direktiiviga 83/371/EMÜ, (7)
—komisjoni 23. aprilli 1982. aasta direktiiv 82/347/EMÜ, millega
nähakse ette teatavad rakendussätted nõukogu direktiivile 81/177/EMÜ ühenduse kauba ekspordiprotseduuride harmoneerimisekohta, (
8)
—komisjoni 28. oktoobri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 3040/83,
millega nähakse ette sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 1430/79
(impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise
kohta) artiklite 2 ja 14 rakendamiseks, (9)
—komisjoni 9. novembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 3158/83
kasutus- ja litsentsitasude mõjust tolliväärtusele, (10)
—komisjoni 13. juuni 1984. aasta määrus (EMÜ) nr 1751/84, millega
nähakse ette teatavad sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 3599/82
kohaldamiseks, (11) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3693/
92, (12)
—komisjoni 17. detsembri 1984. aasta määrus (EMÜ) nr 3548/84,
millega nähakse ette teatavad sätted, et kohaldada määrust (EMÜ)nr 2763/83 protseduuri kohta, mis võimaldab kaupa enne sellevabasse ringlusse lubamist tollikontrolli all töödelda, (
13) viimati
muudetud määrusega (EMÜ) nr 2361/87, (14)
—komisjoni 27. juuni 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1766/85 tolliväär-
tuse määramisel kasutatavate vahetuskursside kohta, (15) viimati
muudetud määrusega (EMÜ) nr 593/91, (16)
—komisjoni 11. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 3787/86
teatavate majandusliku mõjuga tolliprotseduuride alusel välja antudlubade kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta, (
17)
—komisjoni 12. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 3799/86,
millega nähakse ette sätted, et kohaldada nõukogu määrust (EMÜ)nr 1430/79 impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise võivähendamise kohta, (
18)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —234
(1) EÜT L 335, 12.12.1980, lk 62.
(2) EÜT L 124, 15.5.1990, lk 32.
(3) EÜT L 59, 5.3.1981, lk 1.
(4) EÜT L 154, 13.6.1981, lk 26.
(5) EÜT L 321, 21.11.1990, lk 6.
(6) EÜT L 28, 5.2.1982, lk 38.
(7) EÜT L 204, 28.7.1983, lk 63.
(8) EÜT L 156, 7.6.1982, lk 1.
(9) EÜT L 297, 29.10.1983, lk 13.
(10) EÜT L 309, 10.11.1983, lk 19.
(11) EÜT L 171, 29.6.1984, lk 1.
(12) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 28.
(13) EÜT L 331, 19.12.1984, lk 5.
(14) EÜT L 215, 5.8.1987, lk 9.
(15) EÜT L 168, 28.6.1985, lk 21.
(16) EÜT L 66, 13.3.1991, lk 14.
(17) EÜT L 350, 12.12.1986, lk 14.
(18) EÜT L 352, 13.12.1986, lk 19.
▼B
—komisjoni 31. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2458/87, millega
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2473/86välistöötlemisega seotud soodustuste korra ja standardvahetussüs-teemi kohta, (
1) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3692/92, (2)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4128/87,
millega nähakse ette tingimused suitsus kuivatatud Virginia tubaka,õhu käes kuivatatud heleda Burley tubaka (k.a Burley hübriidid),õhu käes kuivatatud heleda Marylandi tubaka ja kuumuses kuiva-tatud tubaka kandmiseks koondnomenklatuuri alamrubriikide
2404 10 10–2401 10 49 ja 240110 49 ning 2401 20 10–2401 20 49
alla, (
3)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4129/87,
millega täpsustatakse teatud elus koduveiste ja koduveiste liha klas-sifitseerimise tingimused Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia
vahelise lepingu lisas C esitatud koondnomenklatuuris, (
4)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4130/87,
millega nähakse ette sätted värskete sordi Emperor (Vitis vinifera cv)dessertviinamarjade klassifitseerimne koondnomenklatuuri alamru-
briigi 0806 10 11 alla, (
5)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4131/87,
millega määratakse kindlaks tingimused portveini, madeira, šerri,
Setubali muskaatveini ja tokai (Aszu ja Szamorodni) veinide klassi-
fitseerimiseks koondnomenklatuuri alamrubriikide 2204 21 41,
2204 21 51, 2204 29 41, 2204 29 45, 2204 29 51 ja 2204 29 55 alla, (6)
viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2490/91, (7)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4132/87,
millega määratakse kindlaks tingimused Bourboni viski klassifitsee-
rimise kohta koondnomenklatuuri alamrubriikide 2208 30 11 ja
2208 30 19 alla, (8)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4133/87,
millega määratakse kindlaks tingimused koondnomenklatuuri alam-
rubriikide 2208 90 31 ja 2208 90 59 alla klassifitseeritavale ühen-
dusse imporditud vodkale tariifsete soodustuste kohaldamiseks, mison sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Soome Vabariigi vahe-lises lepingus veinide ja alkohoolsete jookidega kauplemise kohta, (
9)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4134/87,
millega määratakse kindlaks tingimused fondüüjuustude lisamisekohta koondnomenklatuuri alamrubriigi 2106 90 10 alla, (
10)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4135/87,
millega määratakse kindlaks tingimused loodusliku naatriumnitraadi
ja kaaliumilisandiga naatriumnitraadi klassifitseerimiseks vastavaltkoondnomenklatuuri alamrubriikide 3102 50 10 ja 3105 91 10 alla, (
11)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4136/87,
millega määratakse kindlaks tingimused tapahobuste klassifitseerimi-
seks koondnomenklatuuri alamrubriigi 010119 10 alla, (12)
—komisjoni 9. detsembri määrus (EMÜ) nr 4137/87, millega määra-
takse kindlaks tingimused kaupade klassifitseerimiseks koondnomen-
klatuuri alamrubriikide 0408 11 90, 0408 91 90, 0408 99 90,
1106 20 10, 2501 00 51, 3502 10 10 ja 3502 90 10 alla, (13)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —235
(1) EÜT L 230, 17.8.1987, lk 1.
(2) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 26.
(3) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 1.
(4) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 9.
(5) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 16.
(6) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 22.
(7) EÜT L 231, 20.8.1991, lk 1.
(8) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 36.
(9) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 42.
(10) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 48.
(11) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 54.
(12) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 60.
(13) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 63.
▼B
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4138/87,
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii-fimenetluse tingimused seemneks kasutatava kartuli, suhkrumaisi,teraviljade, õliseemnete ja -taimede puhul nende eesmärgipärasekasutuse tõttu, (
1)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4139/87,
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii-fimenetluse tingimused teatavate naftatoodete puhul nende eesmärgi-pärase kasutuse tõttu, (
2)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4140/87,
millega määratakse kindlaks tingimused kurnariide, mis ei ole
valmistoode, klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuri alamru-briigi 5911 20 00 alla, (
3)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4141/87,
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii-
fimenetluse tingimused teatavate õhusõidukite ja laevade klasside
jaoks ettenähtud kauba puhul nende eesmärgipärase kasutuse tõttu, (4)
viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1418/81, (5)
—komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4142/87,
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii-
fimenetluse tingimused teatava kauba puhul selle eesmärgipärase
kasutuse tõttu, (6) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3803/
92, (7)
—komisjoni 4. märtsi 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 693/88 päritolus-
taatusega toodete määratluse kohta seoses Euroopa Majandusühen-
duse poolt tariifsete soodustuste kohaldamisega teatavate arengumaa-
dest pärinevate toodete suhtes, (8) viimati muudetud määrusega
(EMÜ) nr 3660/92, (9)
—komisjoni 14. märtsi 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 809/88 päritolus-
taatusega toodete määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta, mida
kohaldatakse okupeeritud aladelt pärinevate toodete impordil ühen-
dusse, (10) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2774/88, (11)
—komisjoni 21. detsembri 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 4027/88,
millega nähakse ette sätted konteinerite ajutiseks impordiks, (12)
viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3348/89, (13)
—komisjoni 3. veebruari 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 288/89 inte-
graallülituste päritolu määramise kohta, (14)
—komisjoni 8. märtsi 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 597/89, millega
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2144/87tollivõla kohta, (
15)
—komisjoni 11. juuli 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 2071/89 optilisel
või kontaktpõhimõttel töötavate fotokoopiamasinate päriolu kind-laksmääramise kohta, (
16)
—komisjoni 15. detsembri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 3850/89,
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu 27. juuni 1968. aasta
määrusele (EMÜ) nr 802/68 kaupade päritolureeglite ühismääratluse
kohta seoses teatavate põllumajandustoodetega, mille puhul kohalda-takse importimise erikorda, (
17)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —236
(1) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 67.
(2) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 70.
(3) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 74.
(4) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 76.
(5) EÜT L 135, 30.5.1991, lk 28.
(6) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 82.
(7) EÜT L 384, 30.12.1992, lk 15.
(8) EÜT L 77, 22.1.1988, lk 77.
(9) EÜT L 370, 19.12.1992, lk 11.
(10) EÜT L 86, 30.3.1988, lk 1.
(11) EÜT L 249, 8.9.1998, lk 5.
(12) EÜT L 355, 23.12.1988, lk 22.
(13) EÜT L 323, 8.11.1989, lk 17.
(14) EÜT L 33, 4.2.1989, lk 23.
(15) EÜT L 65, 9.3.1989, lk 11.
(16) EÜT L 196, 12.7.1989, lk 24.
(17) EÜT L 374, 22.12.1989, lk 8.
▼B
—komisjoni 30. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2561/90, millega
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2503/88tolliladude kohta, (
1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EMÜ)
nr 3001/92, (2)
—komisjoni 30. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2562/90, millega
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2504/88vabatsoonide ja -ladude kohta, (
3) viimati muudetud komisjoni
määrusega (EMÜ) nr 2485/91, (4)
—komisjoni 5. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2883/90 greibi-
mahla päritolu kindlaksmääramise kohta, (5)
—komisjoni 5. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2884/90 teata-
vate munadest saadud kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta, (6)
—komisjoni 11. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3561/90
teatavate keraamikatoodete päritolu kindlaksmääramise kohta, (7)
—komisjoni 14. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3620/90
teatavatest koduloomadest saadud värske, jahutatud või külmutatud
liha ja rupsi päritolu kindlaksmääramise kohta, (8)
—komisjoni 18. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3672/90
kuul-, rull- ja nõellaagrite päritolu kindlaksmääramise kohta, (9)
—komisjoni 19. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3716/90,
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ)nr 4046/89 tagatise esitamise kohta tollivõla tasumise kindlustami-seks, (
10)
—komisjoni 21. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3796/90,
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ)nr 1714/90 liikmesriigi tolli poolt esitatud teabe kohta, mis käsitlebkaupade klassifitseerimist koondnomenklatuuri alusel, (
11) viimati
muudetud määrusega (EMÜ) nr 2674/92, (12)
—komisjoni 24. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1364/91, millega
määratakse kindlaks koondnomenklatuuri XI jaotise alla kuuluvatekstiili ja tekstiiltoodete päritolu, (
13)
—komisjoni 24. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1365/91 puuvilla-
linterite, impregneeritud vildi ja lausriide, nahast rõivaesemete, jala-
nõude ja tekstiilist kellarihmade päritolu kindlaksmääramisekohta, (
14)
—komisjoni 12. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1593/91, mis näeb
ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 719/91 (TIR-märkmike ja ATA-
märkmike transiididokumentidena kasutamise kohta ühenduses)
rakendamise, (15)
—komisjoni 13. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1656/91, millega
nähakse ette teatavat liiki seestöötlemise toimingute või tollikontrolli
all toimuva töötlemise suhtes kohaldatavad erisätted, (16)
—komisjoni 23. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2164/91, millega
nähakse ette sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 1697/79 (impordi-või eksporditollimaksude maksmise kohustusega tolliprotseduurile
suunatud kauba eest tasumata jäänud impordi- või eksporditollimak-
sude tollivormistusjärgse sissenõudmise kohta) artikli 5 lõike 2rakendamiseks, (
17)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —237
(1) EÜT L 246, 10.9.1990, lk 1.
(2) EÜT L 301, 17.10.1992, lk 16.
(3) EÜT L 246, 10.9.1990, lk 33.
(4) EÜT L 228, 17.8.1991, lk 34.
(5) EÜT L 276, 6.10.1990, lk 13.
(6) EÜT L 276, 6.10.1990, lk 14.
(7) EÜT L 347, 12.12.1990, lk 10.
(8) EÜT L 351, 15.12.1990, lk 25.
(9) EÜT L 356, 19.12, 1990, lk 30.
(10) EÜT L 358, 21.12.1990, lk 48.
(11) EÜT L 365, 28.12.1990, lk 17.
(12) EÜT L 271, 16.9.1992, lk 5.
(13) EÜT L 130, 25.5.1991, lk 18.
(14) EÜT L 130, 25.5.1991, lk 28.
(15) EÜT L 148, 13.6.1991, lk 11.
(16) EÜT L 151, 15.6.1991, lk 39.
(17) EÜT L 201, 24.7.1991, lk 16.
▼B
—komisjoni 26. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2228/91, millega
nähakse ette rakendussätted määrusele (EMÜ) nr 1999/85 seestöötle-misega seotud soodustuste süsteemi kohta, (
1) viimati muudetud
määrusega (EMÜ) nr 3709/92, (2)
—komisjoni 25. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2249/91, millega
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1855/89
transpordivahendite ajutise impordi kohta, (3)
—komisjoni 31. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2365/91, millega
nähakse ette tingimused ATA-märkmiku kasutamiseks kaupadeajutisel impordil ühenduse tolliterritooriumile või nende ajutiselekspordil sellelt territooriumilt, (
4)
—komisjoni 18. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3717/91
nende kaupade loendi kohta, mille suhtes võib kohaldada protse-duuri, mis võimaldab kaupa enne selle vabasse ringlusse lubamist
tollikontrolli all töödelda, (
5) viimati muudetud määrusega (EMÜ)
nr 209/93, (6)
—komisjoni 22. jaanuari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 343/92 pärito-
lustaatusega toodete määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta,mida kohaldatakse Horvaatia ja Sloveenia vabariigist ning Jugo-slaavia vabariikidest Bosnia-Hertsegoviinast ja Makedooniast pärine-
vate toodete impordil ühendusse, (
7) viimati muudetud määrusega
(EMÜ) nr 3660/92, (8)
—komisjoni 12. aprilli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1214/92 ühen-
duse transiidiprotseduuri rakendamist käsitlevate sätete ja selle prot-seduuri lihtsustamise kohta, (
9) viimati muudetud määrusega (EMÜ)
nr 3712/92, (10)
—komisjoni 3. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1823/92, millega
nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ)
nr 3925/91 (mis käsitleb ühendusesiseseid lennureise tegevate isikute
salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid merereisetegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaal-suste lõpetamist) kohaldamiseks, (
11)
—komisjoni 31. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2453/92, millega
rakendatakse nõukogu määrus (EMÜ) nr 717/91 ühtse haldusdoku-mendi kohta, (
12) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 607/93, (13)
—komisjoni 15. septembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2674/92,
millega täiendatakse rakendussätteid nõukogu määrusele (EMÜ)
nr 1715/90 liikmesriigi tolli poolt esitatud teabe kohta, mis käsitlebkaupade klassifitseerimist koondnomenklatuuri alusel, (
14)
—komisjoni 17. septembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2713/92
kauba liikumise kohta teatavate ühenduse tolliterritooriumi osadevahel, (
15)
—komisjoni 10. novembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3269/92,
millega nähakse ette teatud sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/
92 (millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse tolliseadustik) arti-
klite 161, 182 ja 183 rakendamiseks seoses ekspordi- ja reekspordi-protseduuriga ja ühenduse tolliterritooriumilt väljaviidavakaubaga, (
16)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —238
(1) EÜT L 210, 31.7.1991, lk 1.
(2) EÜT L 378, 23.12.1992, lk 6.
(3) EÜT L 204, 27.7.1991, lk 31.
(4) EÜT L 216, 3.8.1991, lk 24.
(5) EÜT L 351, 20.12.1991, lk 23.
(6) EÜT L 25, 2.2.1993, lk 18.
(7) EÜT L 38, 14.2.1992, lk 1.
(8) EÜT L 370, 19.12.1992, lk 11.
(9) EÜT L 132, 16.5.1992, lk 1.
(10) EÜT L 378, 23.12.1992, lk 15.
(11) EÜT L 185, 4.7.1992, lk 8.
(12) EÜT L 249, 28.8.1992, lk 1.
(13) EÜT L 65, 17.3.1993, lk 5.
(14) EÜT L 271, 16.9.1992, lk 1.
(15) EÜT L 275, 18.9.1992, lk 11.
(16) EÜT L 326, 12.11.1992, lk 11.
▼B
—komisjoni 8. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3566/92 doku-
mentide kohta, mida kasutatakse kauba kasutuse ja/või sihtkohakontrollimist eeldavate ühenduse meetmete rakendamiseks, (
1)
—komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3689/92,
millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse(EMÜ) nr 719/91 (TIR-märkmike ja ATA-märkmike transiididoku-mentidena kasutamise kohta ühenduses) ja nõukogu määruse (EMÜ)nr 3599/82 (ajutise impordi protseduuri kohta) kohaldamiseks, (
2)
—komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3691/92,
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ)nr 719/91 TIR-märkmike ja ATA-märkmike transiididokumentidenakasutamise kohta ühenduses ning nõukogu määrusele (EMÜ)nr 3599/82 ajutise impordi protseduuri kohta, (
3)
—komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3710/92,
millega kehtestatakse kord seestöötlemise toimingutega (peatamis-süsteem) hõlmatud kaupade või toodete üleandmise kohta, (
4)
—komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3903/92
õhutranspordi kulude kohta. (5)
Artikkel 914
Kõiki viiteid kehtetuks tunnistatud sätetele käsitatakse viidetena käesole-
vale määrusele.
Artikkel 915
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Ühenduste Teatajas.
Käesolevat määrus kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1994.
▼M5
Artikli 791 lõike 2 kohaldamine lõpeb 1. jaanuaril 1996.
▼B
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liik-
mesriikides.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —239
(1) EÜT L 362, 11.12.1992, lk 11.
(2) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 14.
(3) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 25.
(4) EÜT L 378, 23.12.1992, lk 9.
(5) EÜT L 393, 31.12.1992, lk 1.
▼B
TOLLISEADUSTIKU RAKENDUSSÄTTED
LISAD1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —240
▼B
LISADE LOETELU
Number Teema
1 Siduv tariifiinformatsioon. Teatamisvorm
2 Autentsussertifikaat. Värsked lauaviinamarjad liigist ”Emperor”
3 ”Sulatatud juustudena” tuntud toiduainete sertifikaat
4 Päritolunimetussertifikaat. Tokaj vein (Aszu, Szamorodni)5 Autentsussertifikaat. Bourboni viski
6 Autentsussertifikaat. Soome viin
7 Autentsussertifikaat. Tubakas8 Kvaliteedisertifikaat. Tšiilist pärinev nitraat9 Sissejuhatavad märkused loendite kohta töödest ja töötlemistoimingutest, mis kas
annavad või ei anna päritolustaatuseta materjalist valmistatud tootele päritolustaatuse
10 Päritolustaatuseta materjalidest valmistatud toodetele päritolustaatust andvate või mitte-
andvate tööde või töötlemistoimingute loend. XI jaotise alla kuuluvad tekstiilid ja teks-
tiiltooted
11 Päritolustaatuseta materjalidest valmistatud toodetele päritolustaatust andvate või mitte-
andvate tööde või töötlemistoimingute loend. Muud tooted kui XI jaotise alla kuuluvad
tekstiilid ja tekstiiltooted
12 Päritolusertifikaat ja kaasnev taotlus13 Päritolusertifikaat põllumajandustoodete importimiseks Euroopa Majandusühendusse14 Sissejuhatavad märkused kolme sooduskorra kohta
15 Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlemistoimingutest, mis
annavad tootele päritolustaatuse (ÜTS)
16 Tööd, mille suhtes ei kohaldata üldise soodustuste süsteemi piirkondlikku kumulat-
siooni
17 Päritolusertifikaadi vorm A18 Vorm APR
19 Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlemistoimingutest, mis
annavad tootele päritolustaatuse (Okupeeritud alad)
20 Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlemistoimingutest, mis
annavad tootele päritolustaatuse (Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia Vabariik,
Sloveenia Vabariik ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik)
21 Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 ja asjakohased taotlused22 Vorm EUR.223 Tolliväärtusega seotud tõlgendusmärkused
24 Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaldamine tolliväärtuse kindlaksmäära-
misel
25 Tolliväärtuse sisse arvestatavad õhutranspordikulud
26 Kaupade liigitus vastavalt ühikuväärtusele
27 Nomenklatuuri rubriigi alusel ühikuhinna arvutamisel arvessevõetavad turunduskes-
kused
28 Tolliväärtuse deklaratsioon —D. V.1 –
29 Lisaleht —D. V.1 bis–
30 Ühenduse lennujaamas kontrollitavale pagasile kinnitatav pagasilipik
31 SAD —Ühtne haldusdokument
32 SAD —Deklaratsioonide töötlemiseks kasutatav automaatne andmetöötlussüsteem
33 SAD —lisaleht
34 SAD —lisaleht
35 Märkused lisades 31 ja 33 osutatud vormide eksemplaride kohta, millele andmed
peavad ilmuma isekopeerimise teel
36 Märkused lisades 32 ja 34 osutatud vormide eksemplaride kohta, millele andmed
peavad ilmuma isekooperimise teel
37 SAD —Vormide kasutamise juhend
38 Vormide täitmisel kasutatavad koodid
39 Loend naftatoodetest, mille impordil kehtivad nende eesmärgipärase kasutamise tõttu
soodustatud tariifimenetluse tingimused
40 Loend õhusõidukite, laevade ja puur- või tootmisplatvormide jaoks ettenähtud toodetest,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —241
▼B
Number Teema
mille impordil kehtivad nende eesmärgipärase kasutamise tõttu soodustatud tariifimenet-
luse tingimused
41 Loend kaupadest, mille impordil ei kehti nende eesmärgipärase kasutamise tõttu arti-
klites 291–304 osutatud soodustatud tariifimenetluse tingimused
42 Kollane silt43 Vorm T2M
44 Märkused (märgitakse vihiku 2. tiitellehele)
45 Lastinimekiri46 TC 10 —transiiditeatis
47 TC 11 —kviitung
48 Ühenduse transiit —üldtagatis
49 Ühenduse transiit —ühekordse veo tagatis
50 Ühenduse transiit —kindlasummaline tagatis
51 TC 31 —tagatissertifikaat
52 Loend kaupadest, mille veo korral võib kindlasummalist tagatist suurendada
53 Loend kaupadest, mille veo korral võib üldtagatist suurendada54 TC 32 —Kindlasummalise tagatise maksekviitung
55 Tagatise esitamisest vabastamine —asjaomase isiku kohustus
56 Loend kaupadest, millega kaasneb suurenenud risk ja mille puhul tagatise esitamisest
vabastamine ei kehti
57 TC 33 —Tagatisest vabastamise sertifikaat
58 Silt (artiklid 417 ja 432)
59 Artiklis 459 osutatud teatise näidis60 Maksustamisvorm61 Kinnituse näidis
62 Eripitser
63 Kontrolleksemplari T5 vorm64 Kontrolleksemplari T5 bisvorm
65 Lastinimekiri T5
66 Kontrolleksemplari T5 koostamiseks vajalike vormide kasutusjuhend
67 Erinevate majandusliku mõjuga tolliprotseduuride lubade taotluste näidised68 Erinevate majandusliku mõjuga tolliprotseduuride lubade näidised69 Artiklis 522 osutatud tavaliste toimingute loetelu
70 Teabeleht INF 8
71 Kauba üleviimine ühest tollilaost teise —tavaline kord
72 Kauba üleviimine ühest tollilaost teise —lihtsustatud kord
73 Eelfinantseeritav kaup —artiklis 532 osutatud toimingute loend
74 Artiklis 550 osutatud kaupade (tootmisvahendid) loetelu —seestöötlemise protseduur
75 Kaubad, mille koguväärtus ei tohi artikli 552 lõike 1 punkti a alapunkti v kohaldamisel
olla suurem kui 100 000 eküüd —seestöötlemise protseduur
76 Kuu- ja kvartalipõhise summeerimise näited
77 Üœhised tulemimäärad78 Ekvivalentkaubaga asendamist ja teatavat liiki kaupade eelnevat eksporti käsitlevad
erisätted
79 Kompensatsioonitooted, mille suhtes võib tolliseadustiku artikli 122 punkti a esimese
taande alusel kohaldada asjakohaseid tollimakse
80 Kompensatsioonitoodetes sisalduva importkauba osa arvutamise näidised
81 Teabeleht INF 582 Teabeleht INF 183 Tolliprotseduurile suunatud kauba või toodete üleandmine ühe loa omanikult teise loa
omanikule
84 Teabeleht INF 785 Seestöötlemise protseduur. Teabe edastamine vastavalt artikli 648 lõike 1 punktile a
86 Seestöötlemise protseduur. Teabe edastamine vastavalt artikli 648 lõike 1 punktile b1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —242
▼B
Number Teema
87 Artiklis 650 osutatud töötlemistoimingute loend
88 Tollikontrolli all töötlemise protseduur. Teabe edastamine vastavalt artikli 668 lõike 1
punktile a
89 Tollikontrolli all töötlemise protseduur. Teabe edastamine vastavalt artikli 668 lõike 1
punktile b
90 Professionaalsed töövahendid. Näidisloend
91 Tehnilised õppevahendid. Näidisloend
92 Reisijate isiklikud asjad ja sportimiseks imporditud kaubad. Näidisloend93 Turismialane reklaammaterjal. Näidisloend
94 Meremeeste ajaviitevahendid. Näidisloend
95 Kaubad, mille suhtes ei kohaldata osalist imporditollimaksudest vabastamist96 Artikli 697 lõikes 2 osutatud kaupade loetelu, mille ajutine import võib toimuda ATA-
märkmiku esitamisel
97 Artiklis 700 ettenähtud juhtumid, mille korral pädev asutus ei nõua tagatist98 Teabeleht INF 699 Loetelu artikli 727 lõikes 1 osutatud riikidest, kes võivad heaks kiita konteinereid veoks
tollitõkendiga
100 Meetmed, millega tagatakse, et konteinerid, mis on heaks kiidetud rahvusvaheliseks
veoks tollitõkendiga, vastavad asjakohastele spetsifikaatidele; heakskiidu kehtetuks
tunnistamine
101 Selgitav märkus ajutise impordi protseduurile suunatud konteinerite kasutamise kohta
siseliikluses
102 Ajutine import. Artikli 746 lõike 1 punkti b alusel esitatud teave
103 Ajutine import. Artikli 746 lõike 1 punkti c alusel esitatud teave
104 Teatis ühest riigist teise valmistamiseks, töötlemiseks või parandamiseks saadetud kauba
ajutise ekspordi hõlbustamiseks
105 Kompensatsioonitoodetes sisalduva ajutiselt eksporditud kauba koguse arvutusmeetodid
106 Teabeleht INF 2107 Välistöötlemise protseduur. Teabe edastamine vastavalt artiklile 786108 Ühenduse olemasolevad ja tegutsevad vabatsoonid
109 Tollistaatuse sertifikaat
110 Teabeleht INF 3 —tagasitoodud kaup
111 Tollimaksu tagasimaksmise/vähendamise taotlus
112 Tollimaksu tagasimaksmine või vähendamine. Läbivaatamise taotlus
113 Tollimaksu tagasimaksmise või vähendamise sertifikaat1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —243
▼M24
I LISA
SIDUVA TARIIFIINFORMATSIOONI (STI) TEATISDOKUMENDI NÄIDIS1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —244
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —245
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —246
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —247
►(1) (2) (3) (4) (5) (6) A2▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —248
►(1) (2) (3) (4) (5) (6) A2▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —249
LISA 1 A
▼M101993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —250
▼M101993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —251
►(1) (2) (3) (4) (5) (6) A2▼M101993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —252
LISA 1B
SIDUVA TARIIFIINFORMATSIOONI (STI) TEATISDOKUMENDI NÄIDIS▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —253
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —254
▼M18▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —255
▼B
LISA 6
▼A1
Tühistatud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —256
▼M1
LISA 6 A
▼A1
Tühistatud.
▼M1
▼M181993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —257
▼B
LISA 9
SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED LOENDITE KOHTA TÖÖDEST JA
TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS KAS ANNAVAD VÕI EI ANNA
PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIST VALMISTATUD TOOTELE
PÄRITOLUSTAATUSE
ÜLDKAALUTLUSED
1. märkus
1.1. Lisade 10 ja 11 loendite esimesed kaks veergu kirjeldavad saadud toodet.
Esimesse veergu on märgitud koondnomenklatuuri rubriigi- või tootegrupi-
number ja teise veergu koondnomenklatuuri selle rubriigi või tootegrupi
kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru kandele vastab kolmandas veerus olev
reegel. Kui esimese veeru kande ees on märge ”ex”, tähendab see, et kolm-
anda veeru reegel kehtib ainult rubriigi või tootegrupi selle osa suhtes, mis
on märgitud teise veergu.
1.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud
tootegrupinumber ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt,
kohaldatakse kolmanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes,
mis koondnomenklatuuris on klassifitseeritud kõnealuse tootegrupi rubriiki-desse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki.
1.3. Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete
suhtes, sisaldab iga alapunkt kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida
hõlmab kolmanda veeru vastav reegel.
2. märkus
2.1. Termin ”valmistama” hõlmab mis tahes tööd või töötlemistoimingut, kaasa
arvatud kokkupanek ja eritoimingud.
2.2. Termin ”materjal” hõlmab toote valmistamiseks kasutatud mis tahes koosti-
sosa, toorainet, osist, osa jne.
2.3. Termin ”toode” tähistab valmistatavat toodet, isegi kui see on ette nähtud
kasutamiseks hiljem mõne muu toote valmistamiseks.
3. märkus
3.1. Kolmanda veeru reegliga ettenähtud töö või töötlemistoimingu peavad
läbima ainult kasutatavad päritolustaatuseta materjalid. Ka kolmanda veeru
reeglis sisalduvaid piiranguid kohaldatakse ainult kasutatavate päritolustaatu-
seta materjalide suhtes.
3.2. Kui päritolustaatuseta materjalist valmistatud toodet, mis on omandanud
päritolustaatuse valmistamise käigus, kasutatakse materjalina mõne muu
toote valmistamise käigus, ei kohaldata kõnealuse toote suhtes loendi reeglit,
mis kehtib toote suhtes, mille koostisse kõnealune toode kuulub.
Näide:
Tikkimata kangas võib omandada päritolustaatuse, kui see on kootud
lõngast. Kui seejärel kasutatakse seda tikitud voodipesu valmistamiseks, ei
kohaldata tikkimata kanga kasutamise puhul ettenähtud protsendilise sisal-
duse piirangut.
4. märkus
4.1. Loendite reeglid määravad vajaliku minimaalse töö või töötluse ning ulatus-
likum töö või töötlemistoiming annab samuti päritolustaatuse; vähem tööd
või töötlust päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et võib kasutada
teataval valmistamisetapil olevat päritolustaatuseta materjali, tohib kõneso-
levat materjali varasemal valmistamisetapil kasutada, kuid hilisemal etapil
seda kasutada ei tohi.
4.2. Kui loendi reegel täpsustab, et toodet võib valmistada mitmest materjalist,
tähendab see, et kasutada võib mis tahes üht või mitut kõnealust materjali.
Kõiki kõnealuseid materjale kasutama ei pea.
Näide:Lõnga käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning
muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et peab kasu-
tama mõlemat, kasutada võib üht, teist või mõlemat.
4.3. Kui loendi reegel määrab, et toode peab olema valmistatud teatavast materja-
list, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma
iseloomulike omaduste poolest reeglile ei vasta.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —258
▼B
5. märkus
Kõikide selliste toodete päritolu, mida lisas 11 ei ole nimetatud (välja arvatud XI
jaotise alla kuuluvad tekstiiltooted), määratakse igal üksikjuhul eraldi, hinnates
mis tahes töötlust või toimingut tolliseadustiku artiklis 24 määratletud viimase
olulise töö või töötlemistoimingu seisukohast.
6. märkus
6.1. Lisas 10 kasutatud termin ”kiud” hõlmab nii CN-koodide 5501–5507 alla
kuuluvaid looduslikke kiudusid ning keemilisi staapelkiudusid kui ka paberi
valmistamiseks kasutatavaid kiudusid.
6.2. Lisa 10 loendis kasutatud termin ”looduslikud kiud” osutab muudele ketru-
seelses staadiumis olevatele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud, kaasa
arvatud jäätmed, ja kui ei ole määratud teisiti, hõlmab termin ”looduslikud
kiud” kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata
kiudusid.
6.3. Termin ”looduslikud kiud” hõlmab CN-koodi 0503 alla kuuluvat hobuse-
jõhvi, CN-koodide 5002 ja 5003 alla kuuluvat siidi ja villakiudusid, CN-
koodide 5101–5105 alla kuuluvat loomavilla ja -karva, CN-koodide 5201–
5203 alla kuuluvaid puuvillakiudusid ning muid CN-koodide 5301–5305
alla kuuluvaid taimseid kiudusid.
6.4. Lisas 10 kasutatud termin ”keemilised staapelkiud” osutab CN-koodide
5501–5507 alla kuuluvatele süntees- või tehisfilamentköisikutele või -staa-
pelkiududele või jäätmetele.
6.5. Lisa 10 loendis kirjeldatakse terminitega ”tekstiilimass” ja”keemilised
materjalid” mittetekstiilmaterjale (ei klassifitseerita tootegruppidesse 50–63),
mida saab kasutada tehis- või sünteeskiudude või -lõngade ja paberi valmis-
tamiseks ettenähtud kiudude valmistamiseks.
6.6. Toodete suhtes, mis on saadud mitmest tekstiilmaterjalist, kohaldatakse
kolmanda veeru sätteid kõnealuses tootes sisalduva iga tekstiilmaterjali
suhtes.
7. märkus
7.1. Mõiste ”eelpleegitatud”, mida lisa 10 loendis kasutatakse vajaliku valmista-
misetapi iseloomustamiseks teatavate päritolustaatuseta materjalide kasuta-
misel, hõlmab lõngu ning telgedel kootud, silmkootud ja heegeldatud riiet,
mida pärast ketrust ja kudumist on ainult pestud.
Võrreldes pleegitatud toodetega, mida on pleegitusainetes (oksüdeerijad,
näiteks vesinikperoksiid, ja redutseerijad )korduvalt leotatud, on eelpleegi-
tatud toodete puhul tegemist varasema valmistamisetapiga.
7.2. Lisa 10 loendis kasutatud termin ”lõpetamine” tähendab seda, et kõik
toimingud, mis järgnevad riide lõikamisele või riide vastavakujuliseks silm-
kudumisele või heegeldamisele, peavad olema tehtud.
Toode ei ole aga tingimata lõpetamata, kui üks või mitu viimistlustoimingut
on tegemata.
Viimistlustoimingud on näiteks järgmised:
—nööpide ja/või muude kinnitite kinnitamine,
—nööpaukude tegemine,
—püksisäärte ja varrukate serva või kleitide ja seelikute allserva palista-
mine,
—kaunistuste ja selliste manuste nagu taskud, sildid, märgid jne kinnita-
mine,
—rõivaste triikimine ja muul viisil ettevalmistamine müügiks valmistoo-
tena.
Märkused viimistlustoimingute kohta —erijuhud
On võimalik, et teatavate valmistamistoimingute korral on viimistlustoi-
mingud, eriti mitme toimingu ühendamine, nii olulised, et neid tuleb pidada
lihtviimistlusest tähtsamaks.
Sellistel erijuhtudel ei ole toode viimistlustoimingute tegemata jätmise korral
lõpetatud.
7.3. Väljend ”impregneerimine, pealistamine, katmine või lamineerimine” ei
hõlma toiminguid, mis on ette nähtud riiete ühendamiseks.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —259
▼B
LISA 10
PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEST VALMISTATUD TOODETELE PÄRITOLUS-
TAATUST ANDVATE VÕI MITTEANDVATE TÖÖDE JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTE
LOEND
XI jaotise alla kuuluvad tekstiilid ja tekstiiltooted
CN-kood Toote kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
ex 5101 Lambavill, kraasimata ja kammimata:
—pestud, karboniseerimata Valmistamine pesemata villast, sh enne
pügamist pestud villast, mille väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
—karboniseeritud Valmistamine pestud, karboniseerimata
villast, mille väärtus ei ületa 50 % toote
tehasehinnast
ex 5103 Lambavilla, teiste loomade villa ja
loomakarvade jäätmed, karbonisee-
ritudValmistamine karboniseerimata villa-
jäätmetest, mille väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
ex 5201 Puuvill, kraasimata ja kammimata,
pleegitatudValmistamine toorpuuvillast, mille
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehin-
nast
5501 kuni5507 Keemilised staapelkiud:
—kraasimata, kammimata või muul
viisil ketramiseks ettevalmista-
mataValmistamine keemilistest materjalidest
või tekstiilimassist
—kraasitud, kammitud või muu Valmistamine keemilistest materjalidest
või tekstiilimassist või CN-koodi 5505
alla kuuluvatest jäätmetest
ex grupid 50 kuni
55Lõng, monofilament ja niit, v.
a paberlõng:
—trükitud või värvitud Valmistamine:
—kraasimata, kammimata või muul
viisil ketramiseks ettevalmistamata
looduslikest kiududest,
—toorsiidist või siidijääkidest,
—keemilistest materjalidest või teks-
tiilimassist või
—kraasimata, kammimata või muul
viisil ketramiseks ettevalmistamata
keemilistest staapelkiududest, fila-
mentköisikust või kiujäätmetest
või
pleegitamata või eelpleegitatud (1)
lõnga või monofilamentide trükkimine
või värvimine, millega kaasnevad ette-
valmistus- või viimistlustoimingud,
milleks ei peeta korrutamist ega tekstu-
reerimist, kui päritolustaatuseta mater-
jali (sh lõnga) väärtus ei ületa 48 %
toote tehasehinnast
—muu Valmistamine:
—kraasimata, kammimata või muul
viisil ketramiseks ettevalmistamata
looduslikest kiududest,
—toorsiidist või siidijääkidest,
—keemilistest materjalidest või teks-
tiilimassist või
—kraasimata, kammimata või muul
viisil ketramiseks ettevalmistamata
keemilistest staapelkiududest, fila-
mentköisikust või kiujäätmetest1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —260
▼B
CN-kood Toote kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
Riie, välja arvatud paberlõngast
—trükitud või värvitud Valmistamine lõngast
Võipleegitamata või eelpleegitatud riide
trükkimine või värvimine, millega
kaasnevad ettevalmistus või viimistlus-
toimingud (
1) (2)
—muu Valmistamine lõngast
5601 Tekstiilvatt ja sellest valmistatud
tooted; kuni 5 mm pikkusega tekstiil-
kiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemedValmistamine kiududest
5602 Vilt, sh impregneeritud, pealistatud,
kaetud või lamineeritud vilt:
—trükitud või värvitud Valmistamine kiududest
võipleegitamata või eelpleegitatud vildi
trükkimine või värvimine, millega
kaasnevad ettevalmistus- või viimist-
lustoimingud (
1) (2)
—impregneeritud, pealistatud, kaetud
või lamineeritudPleegitamata lausriide impregneeri-
mine, pealistamine, katmine või lami-
neerimine (3)
—muu Valmistamine kiududest
5603 Lausriie, sh impregneeritud, pealis-
tatud, kaetud või lamineeritud
—trükitud või värvitud Valmistamine kiududest
või
pleegitamata või eelpleegitatud laus-
riide trükkimine või värvimine, millega
kaasnevad ettevalmistus- või viimist-
lustoimingud (1) (2)
—impregneeritud, pealistatud, kaetud
või lamineeritudPleegitamata lausriide impregneeri-
mine, pealistamine, katmine või lami-
neermine (3)
—muu Valmistamine kiududest
5604 Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael,
tekstiillõng ja -ribad jms CN-koodide
5404 või 5405 alla kuuluvad tooted,
impregneeritud, pealistatud, kaetud
või ümbritsetud kummi või plastmas-
siga:
—tekstiiliga kaetud kumminiit ja -
paelValmistamine tekstiiliga katmata
kumminiidist ja -paelast
—muu Pleegitamata tekstiillõnga ja -ribade
ning samalaadsete toodete impregneeri-
mine, pealistamine, katmine või
ümbritsemine
5607 Nöörid ja köied, sealhulgas põimitud
või punutud, sh impregneeritud,
pealistatud, kaetud või ümbritsetud
kummi või plastmassigaValmistamine kiududest, kookoslõn-
gast, süntees- või tehisfilamentkiudu-
dest või monofilamendist
5609 Mujal nimetamata tooted lõngast,
ribadest jms CN-koodide 5404 või
5405 alla kuuluvatest toodetest,
nöörist või köiestValmistamine kiududest, kookoslõn-
gast, süntees- või tehisfilamentkiudu-
dest või monofilamendist
5704 Vildist vaibad ja muud viltpõranda-
katted, v.a tafting- ja flokeetooted,
valmistoodetena või mitteValmistamine kiududest
Grupp 58 Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —261
▼B
CN-kood Toote kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
posamendid; tikandid:
—tikandid kanga, ribade või motii-
videna (CN-kood 5810)Valmistamine, mille puhul kasutatud
materjalide väärtus ei ületa 50 % toote
tehasehinnast
—trükitud või värvitud Valmistamine lõngast
või
pleegitamata või eelpleegitatud riide ja
trikookanga, vildi või lausriide trükki-
mine või värvimine, millega kaasnevad
ettevalmistus- või viimistlustoi-
mingud (1) (2)
—impregneeritud, pealistatud, kaetud Valmistamine pleegitamata riidest,
trikookangast, vildist või lausriidest
—muu Valmistamine lõngast
5901 Kummi- või tärklisainetega pealis-
tatud riie raamatute väliskaanteks jms
otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud
maalimislõuend, vaheriie ja sama-
laadne jäik kübara-alusriieValmistamine pleegitamata riidest või
trikookangast
5902 Rehvikoortriie eriti tugevast nailon-
lõngast või muust eriti tugevast polüa-
miid-, polüester- või viskooslõngastValmistamine lõngast
5903 Plastmassiga impregneeritud, pealis-
tatud, kaetud või lamineeritud riie, v.
a CN-koodi 5902 alla kuuluvValmistamine pleegitamata riidest või
trikookangast
võipleegitamata või eelpleegitatud riide
või trikookanga trükkimine või värvi-
mine, millega kaasnevad ettevalmistus-
või viimistlustoimingud (
1) (2)
5904 Linoleum, vastavakujuliseks lõigatud
või mitte; põrandakatted tekstiilalusel,
vastavakujuliseks lõigatud või mitteValmistamine pleegitamata riidest,
trikookangast, vildist või lausriidest
5905 Tekstiilseinakatted Valmistamine pleegitamata riidest või
trikookangast
või
Pleegitamata või eelpleegitatud riide
või trikookanga trükkimine või värvi-
mine, millega kaasnevad ettevalmistus-
või viimistlustoimingud (1) (2)
5906 Kummeeritud riie või trikookangas, v.
a CN-koodi 5902 alla kuuluvValmistamine pleegitatud trikookangast
või muust pleegitamata riidest
5907 Riie või trikookangas, muul viisil
impregneeritud, pealistatud või
kaetud; maalitud lõuend teatridekorat-
sioonideks, stuudio fooniks jmsValmistamine pleegitamata riidest või
trikookangast
võipleegitamata või eelpleegitatud riide
või trikookanga trükkimine või värvi-
mine, millega kaasnevad ettevalmistus-
või viimistlustoimingud (
1) (2)
5908 Tekstiiltahid lampidele, ahjudele,
välgumihklitele, küünaldele jms,
telgedel kootud, punutud või silmkoe-
lised; hõõgsukad ja silmkoeline ümar-
kangas selleks otstarbeks, impregnee-
ritud või mitteValmistamine lõngast
5909 Tekstiilist voolikud ja torud, voodriga
või ilma, muude materjalidega armee-
ritud või mitte, muudest materjalidest
manustega või ilmaValmistamine lõngast või kiududest
5910 Tekstiilmaterjalist ülekande- või
konveierilindid või rihmariie
ülekande- või konveierilintide jaoks,Valmistamine lõngast või kiududest1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —262
▼B
CN-kood Toote kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
metalli või muu materjaliga tugev-
datud või mitte
5911 Tehnilise otstarbega tekstiiltooted, mis
on kirjeldatud koondnomenklatuuri
grupi 59 märkuses 7:
—poleerimiskettad või rõngad, v.
a vildistValmistamine CN-koodi 6310 alla
kuuluvast lõngast, riide ja trikookanga
jäätmetest või kaltsudest
—muu Valmistamine lõngast või kiududest
Grupp 60 Silmkoelised ja heegeldatud kangad
(trikookangad):
—trükitud või pleegitatud Valmistamine lõngast
või
pleegitamata või eelpleegitatud trikoo-
kanga trükkimine või värvimine,
millega kaasnevad ettevalmistus- või
viimistlustoimingud (1) (2)
—muu Valmistamine lõngast
Grupp 61 Silmkoelised või heegeldatud rõivad
ning rõivamanused (trikootooted):
mis saadakse kahe või enama vastava-
kujuliseks lõigatud trikookangast
detaili või vastavakujuliseks silm-
kootud või heegeldatud detaili
kokkuõmblemisel või muul viisil
ühendamiselLõppviimistlus (4)
—muu Valmistamine lõngast
ex grupp 62 Rõivad ning rõivamanused, v.
a trikootooted ning CN-koodide 6213
ja 6214 alla kuuluvad tooted, mille
suhtes kohaldatavad eeskirjad on
esitatud allpool:
—lõpetatud või täielikud Lõppviimistlus (4)
—lõpetamata või mittetäielikud Valmistamine lõngast
6213 ja6214 Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja
kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid
jms:
—tikitud Valmistamine lõngast
võivalmistamine tikkimata riidest või
trikookangast, tingimusel et kasutatud
tikkimata riide või trikookanga väärtus
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
—muu Valmistamine lõngast
6301 kuniex 6306 Tekid ja reisivaibad; voodipesu, laua-
pesu, vannilinad, käterätikud ning
köögirätikud; kardinad (sh eesriided)
ja aknasisekatted (rulood); kardina-
või voodidrapeeringud (volangid);
muud sisustustarbed (v.a CN-koodi
9494 alla kuuluvad); kotid kaupade
pakendamiseks; kattepresendid, päike-
sevarjud, matkatarbed:
—vildist või lausriidest:
—impregneerimata, pealistamata,
katmata või lamineerimataValmistamine kiududest
—impregneeritud, pealistatud,
kaetud või lamineeritudPleegitamata vildi või lausriide impreg-
neerimine, pealistamine, katmine või
lamineerimine (
4)
—muud:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —263
▼B
CN-kood Toote kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
—kootud või heegeldatud
—tikitud Lõppviimistlus (4)
—tikkimata Lõppviimistlus (4)
võivalmistamine tikkimata trikookangast,
tingimusel et kasutatud tikkimata
trikookanga väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast
—muud kui kootud või heegeldatud:
—tikkimata Valmistamine lõngast
—tikitud Valmistamine lõngast
võivalmistamine tikkimata riidest, tingi-
musel et kasutatud tikkimata riide
väärtus ei ületa 40 % toote tehasehin-
nast
6307 Muud valmis tekstiiltooted (sh rõiva-
lõiked), v.a mittemehaanilised
lehvikud, nende raamid ja käepi-
demed ning viimaste osad:
—põrandalapid, nõudepesulapid,
tolmulapid jms puhastuslapidValmistamine lõngast
—muu Valmistamine, milles kasutatud mater-
jalide väärtus ei ületa 40 % toote teha-
sehinnast
6308 Komplektid riidest ja lõngast, lisandi-
tega või ilma, vaipade, seinavaipade,
tikitud laudlinade, salvrätikute vms
tekstiiltoodete valmistamiseks,
jaemüügiks pakendatudKomplekti moodustamine, millesse
kuuluvate päritolustaatuseta kaupade
koguväärtus ei ületa 25 % komplekti
tehasehinnast
▼M20
6309 Kantud rõivad ja muud kasutatud
esemedVeoks kogumine ja pakkimine
▼B
(1) Vaata lisa 9 sissejuhatavat märkust 7.1.
(2) Termotrükkimisega peab kaasnema kopeerpaberi trükkimine, et seda saaks käsitada päritolustaatust andva töö või
töötlemistoiminguna.
(3) Vaata lisa 9 sissejuhatavat märkust 7.3.
(4) Vaata lisa 9 sissejuhatavat märkust 7.2.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —264
▼B
LISA 11
PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEST VALMISTATUD TOODETELE PÄRITOLUS-
TAATUST ANDVATE VÕI MITTEANDVATE TÖÖDE VÕI TÖÖTLEMISTOIMINGUTE
LOEND
Muud tooted kui XI jaotise alla kuuluvad tekstiilid ja tekstiiltooted
CN-kood Toodete kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
0201 Värske või jahutatud veiseliha Tapmine, millele eelneb vähemalt
kolmekuuline nuumaperiood (1)
0202 Külmutatud veiseliha Tapmine, millele eelneb vähemalt
kolmekuuline nuumaperiood (1)
0203 Värske, jahutatud või külmutatud
sealihaTapmine, millele eelneb vähemalt kahe-
kuuline nuumaperiood (1)
0204 Värske, jahutatud või külmutatud
lamba- või kitselihaTapmine, millele eelneb vähemalt kahe-
kuuline nuumaperiood (1)
0205 Hobuse-, eesli-, muula- või hobueesli-
liha, värske, jahutatud või külmutatudTapmine, millele eelneb vähemalt
kolmekuuline nuumaperiood (1)
0206 Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli,
muula või hobueesli toidukõlblikud
subproduktid (rups), värsked, jahu-
tatud või külmutatudTapmine, millele eelneb vähemalt
kolmekuuline nuumaperiood, või
sigade, lammaste ja kitsede puhul kahe-
kuuline nuumaperiood (1)
ex 0408 Kooreta linnumunad ja munakollased,
kuivatatudJärgmiste toodete kuivatamine
(vajaduse korral pärast purustamist ja
munakollase ja -valge eraldamist):
—CN-koodi ex 0407 alla kuuluvad
värsked või konserveeritud kooreta
linnumunad,
—CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad
kooreta linnumunad, v.a kuivatatud
munad,
—CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad
munakollased, v.a kuivatatud muna-
kollased
ex 1404 Puuvillalinter, pleegitatud Valmistamine toorpuuvillast, mille
väärtus on väiksem kui 50 % toote
tehasehinnast
Päritolustaatuseta materjalidega
tehtavad tööd või töötlemistoimingud,
mis ei anna päritolustaatust
ex 2009 Kääritamata ja piirituselisandita viina-
marjamahl, suhkru- või muu magusai-
nelisandiga või ilmaValmistamine viinamarjavirdest
ex 2204 Värsketest viinamarjadest vein
vermuti valmistamiseks, kontsentree-
ritud või kontsentreerimata, millele on
lisatud värskete viinamarjade virret
või alkoholiValmistamine värsketest viinamarjadest
saadud veinist
Päritolustaatuseta materjalidega
tehtavad tööd või töötlemistoimingud,
mis annavad päritolustaatuse
ex 2205 Vermut Valmistatakse CN-koodi 2204 alla
kuuluvast värsketest viinamarjadest
saadud veinist, kontsentreeritud või
kontsentreerimata, millele on lisatud
värskete viinamarjade virret või alko-
holi
ex 3401 Seebi või pesemisainega immutatud,
pinnatud või kaetud vilt ja lausriieValmistamine vildist või lausriidest
ex 3405 Vilt või lausriie, mis on immutatud, Valmistamine vildist või lausriidest1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —265
▼B
CN-kood Toodete kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
pinnatud või kaetud poleerimisvahen-
dite ja kreemidega jalatsite, mööbli,
põranda, sõidukite, klaasi või metalli
poleerimiseks, või puhastuspastade ja
-pulbrite jms ainetega
ex 3502 Kuivatatud muna albumiin Järgmiste toodete kuivatamine
(vajaduse korral pärast purustamist ja
munakollase ja -valge eraldamist):
—CN-koodi ex 0407 alla kuuluvad
värsked või konserveeritud kooreta
linnumunad,
—CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad
kooreta linnumunad, v.a kuivatatud
munad,
—CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad
munavalged, v.a kuivatatud muna-
valged
ex 4203 Nahast või plastnahast rõivamanused Kahe või rohkema nahast või plastna-
hast eseme õmblemine või ühendamine
ex 4910 Kõikvõimalikud keraamilised trükika-
lend rid, sh kaunistatud kalender-
kelladKeraamikatoote kaunistamine, tingi-
musel et kaunistamise tulemusena
valminud tooteid saab klassifitseerida
mõnda teise tariifirubriiki, mis ei hõlma
kaunistamiseks kasutatud tooteid
– Jalatsid Valmistamine mis tahes rubriiki kuulu-
vatest materjalidest, v.a pealsete ühen-
damine CN-koodi 6406 alla kuuluvate
sisepinsolite või muude detailidega
ex 6911–ex 6913 Portselanist lauanõud, kööginõud,
muud majapidamis- ja tualetttarbed;
kujukesed jm kaunistatud dekoratiiv-
keraamikatootedKeraamikatoote kaunistamine, tingi-
musel et kaunistamise tulemusena
valminud tooteid saab klassifitseerida
mõnda teise tariifirubriiki, mis ei hõlma
kaunistamiseks kasutatud tooteid
ex 7117 Keraamilised juveeltoodete imitat-
sioonid, kaunistatudKeraamikatoote kaunistamine, tingi-
musel et kaunistamise tulemusena
valminud tooteid saab klassifitseerida
mõnda teise rubriiki, mis ei hõlma kau
nistamiseks kasutatud tooteid
▼M28
ex 8473 30 10 jaex 8473 50 10Dünaamiliste muutmäludena (DRAM)
tuntud elektroonilised mikrolülitusedValmistamine, milles töötamise ja tööt-
lemise ning vajaduse korral valmistaja-
riigist pärinevate osade lisamise tule-
musena lisanduv väärtus moodustab
vähemalt 45 % DRAM-valmistoodete
tehasehinnast.
Kui 45 % reegel ei ole täidetud, päri-
nevad DRAMid riigist, kust on pärit
väärtuseliselt suurem osa kasutatud
materjalidest
▼B
ex 8482 Kuul-, rull- või nõellaagrid, montee-
ritud (2)Monteerimine, millele eelneb sise- ja
välisvõrude kuumtöötlemine, lihvimine
ja poleerimine
ex 8520 Magnetofonid, heli taasesitussead-
mega või ilmaValmistamine, kus monteerimise ja
vastavalt vajadusele monteerimist teos-
tavast riigist pärinevate osade lisamise
tulemusena suureneb väärtus vähemalt
45 % kõnaluse toote tehasehinnast
Kui väärtus suureneb vähem kui 45 %,
käsitatakse seadet sellest riigist pärine-
vana, kus osade tehasehind moodustab
rohkem kui 35 % kõnealuse seadme
tehasehinnast1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —266
▼B
CN-kood Toodete kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
Kui kahes riigis suureneb väärtus 35 %,
käsitatakse seadet sellest riigist päri-
neva tootena, kust pärineb suurem osa
kõnealuse toote osi
▼M10
ex 8523 20 90 Salvestuseta 3,5 tollised vormindatud
või vormindamata magnetilisedmikro-
kettad (disketid) ning analoogsignaa-
liga mikrokettad,mille abil kontrolli-
takse magnetkettale salvestatudkatte
kvaliteetiMagnetketta (disketi) kokkupanemine
(sh magnetketta sissepanemineja kesta
kokkupanemine) ja kas magnetketta
valmistamine(sh poleerimine) või kesta
ülemise ja alumise osa valmistamine.
Kui magnetketas ning kesta ülemine ja
alumine osa on valmistatudväljaspool
magnetketta kokkupanemise riiki, käsi-
tataksemagnetketta päritoluriigina
nende osade päritoluriiki, mille prot-
sentuaalneosakaal on magnetketta teha-
sehinnas kõige suurem.
Üksnes magnetketta kokkupanemine
(sh magnetketta sissepanemineja
kestade kokkupanemine) ja pakenda-
mine ei annapäritolustaatust.
▼B
ex 8527 Ringhäälingu vastuvõtuaparaadid,
samasse korpusesse monteeritud heli-
salvestusseadmete, helitaasesitussead-
mete või ajanäitajaga või ilmaValmistamine, kus monteerimise ja vas
tavalt vajadusele monteerimist teosta-
vast riigist pärinevate osade lisamise
tulemusena suureneb väärtus vähemalt
45 % kõnealuse toote tehasehinnast
Kui väärtus suureneb vähem kui 45 %,
käsitatakse seadet sellest riigist pärine-
vana, kus osade tehasehind moodustab
rohkem kui 35 % kõnealuse seadme
tehasehinnast
Kui kahes riigis suureneb väärtus 35 %,
käsitatakse seadet sellest riigist päri-
neva tootena, kust pärineb suurem osa
kõnealuse toote osi
ex 8528 Televisiooni vastuvõtuseadmed (v.
a videotuunerid, teleprojektsiooni-
seadmed ja videomonitorid), samasse
korpusesse monteeritud ringhäälingu
vastuvõtuaparaatide, helisalvestus- või
helitaasesitusseadmetega või ilma,
kuid ilma videosalvestus- või -taasesi-
tusseadmetetaValmistamine, kus monteerimise ja
vastavalt vajadusele monteerimist teos-
tavast riigist pärinevate osade lisamise
tulemusena suureneb väärtus vähemalt
45 % kõnealuse toote tehasehinnast
Kui väärtus suureneb vähem kui 45 %,
käsitatakse seadet sellest riigist pärine-
vana, kus osade tehasehind moodustab
rohkem kui 35 % kõnealuse seadme
tehasehinnast
Kui kahes riigis suureneb väärtus 35 %,
käsitatakse seadet sellest riigist päri-
neva tootena, kust pärineb suurem osa
kõnealuse toote osi
ex 8542 Integraallülitused Difusioon (kus integraallülitused
moodustuvad pooljuhtpõhimikel sobiva
legeeraine valikulisel lisamisel)
▼M28
ex 8548 90 10 Dünaamiliste muutmäludena (DRAM)
tuntud elektroonilised mikrolülitusedValmistamine, milles töötamise ja tööt-
lemise ning vajaduse korral valmistaja-
riigist pärinevate osade lisamise tule-
musena lisanduv väärtus moodustab
vähemalt 45 % DRAM-valmistoodete
tehasehinnast.
Kui 45 % reegel ei ole täidetud, päri-
nevad DRAMid riigist, kust on pärit
väärtuseliselt suurem osa kasutatud
materjalidest1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —267
▼M28
CN-kood Toodete kirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad
tööd või töötlemistoimingud, mis annavad
päritolustaatuse
1 2 3
▼B
Päritolustaatuseta materjalidega
tehtavad tööd või töötlemistoimingud,
mis ei anna päritolustaatust
ex 9009 Optilise süsteemiga või kontakttüüpi
valguskopeerseadmedValguskopeerseadmete monteerimine
ning elektrijuhtmestiku, trumli, juhi-
krullide, külgplaatide, rull-laagrite,
poltide ja mutrite valmistamine
Päritolustaatuseta materjalidega
tehtavad tööd või töötlemistoimingud,
mis annavad päritolustaatuse
ex 9113 Tekstiilist kellarihmad, -ketid ja -
võrud ning nende osadValmistamine, milles kasutatavate
materjalide väärtus ei ole suurem kui
40 % toote tehasehinnast
ja Keraamilised istmed (v.a CN-kodi
9402 alla kuuluvad istmed), voodiks
teisendatavad või mitte, muu mööbel
ja selle osad, kaunistatudKeraamikatoote kaunistamine, tingi-
musel et kaunistamise tulemusena
valminud tooteid saab klassifitsee rida
mõnda teise tariifirubriiki, mis ei hõlma
kaunistamiseks kasutatud materjale
ex 9405 Keraamilised lambid ja valgustid, sh
prožektorid, nende mujal nimetamata
osad, kaunistatud; sisevalgustusega
sildid, valgustablood jms, nende
mujal nimetamata detailidKeraamikatoote kaunistamine, tingi-
musel et kaunistamise tulemusena
valminud tooteid saab klassifitseerida
mõnda teise tariifirubriiki, mis ei hõlma
kaunistamiseks kasutatud materjale.
(1) Kui tingimused ei ole täidetud, käsitatakse subprodukte (rups) sellest riigist pärinevana, kus kõnealust looma on
kõige kauem nuumatud või kasvatatud.
(2) Mõiste ”monteerimine” hõlmab osalist kokkupanemist, kuid selle alla ei kuulu monteerimata detailid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —268
LISA 12
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —269
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —270
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —271
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —272
LISA 13
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —273
▼M22
LISA 14
LISA 15 LOENDI SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
Märkus 1:
Loendis sätestatakse tingimused, mis tuleb kõikidel toodetel täita, et neid saaks
lugeda artiklite 69 ja 100 tähenduses piisava töö või töötluse läbinuks.
Märkus 2:
2.1. Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus
on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või tootegrupinumber ja
teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus.
Kahe esimese veeru kandele vastab kolmandas või neljandas veerus olev
reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees ”ex”, tähendab see, et
kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud
rubriigi osa suhtes.
2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud
grupinumber ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohal-
datakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete
suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi
rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki.
2.3. Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete
suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida
hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel.
2.4. Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru
reegel, võib eksportija valida, kas ta kasutab kolmanda või neljanda veeru
reeglit. Kui 4. veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada 3. veerus sätes-
tatud reeglit.
Märkus 3:
3.1. Artiklite 69 ja 100 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja
mida kasutatakse muude toodete tootmisel, kohaldatakse hoolimata sellest,
kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus
soodustatud riigi või vabariigi või ühenduse tehases.
Näide:Rubriigi ,8407 mootor mille kohta näeb reegel ette, et selles sisalduda
võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 40 % tehasehin-
nast, on valmistatud rubriigi ex 7224”muust sepistamise teel eelvormitud
legeerterasest”.
Kui nimetatud sepis on sepistatud soodustatud riigis või vabariigis valmis-
tatud päritolustaatuseta valandist, on kõnealune sepis juba omandanud päri-
tolustaatuse loendi reegli alusel rubriigi ex 7224 kohta. Mootori väärtuse
arvutamisel võib sepist käsitleda päritolustaatust omavana, hoolimata sellest,
kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus soodustatud riigi
või vabariigi tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse
arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse.
3.2. Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö
või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolus-
taatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb
ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib
kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis
lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.
3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reegel näeb ette, et kasu-
tada võib ”mis tahes rubriigi materjale”, võib kasutada mis tahes rubriigi
materjale (ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode), kui
nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.
Seevastu väljend ”valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest
rubriigi …materjalidest” või”valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest,
sh tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest” tähendab, et võib
kasutada mis tahes rubriigi materjale, v.a neid, mille kirjeldus ei erine loendi
2. veerus toodud toote kirjeldusest.
3.4. Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist,
tähendab see, et kasutada võib üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki
kõnealuseid materjale kasutama ei pea.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —274
▼M22
Näide:
Rubriikide 5208–5212 tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib
looduslikke kiudusid ning muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See
ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat.
3.5. Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast mater-
jalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma
iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide
kohta.)
Näide:Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis keelab kasutada teravilja ja
teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude
lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.
Seda reeglit ei kohaldata siiski toodete suhtes, mida võib toota sama laadi,
kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest
loendis määratletud materjalidest.
Näide:
Kuiex62 grupi lausriidest rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolus-
taatuseta lõnga, ei või lähtuda lausriidest, isegi kui lõngast tavaliselt lausriiet
ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähteaine tavaliselt lõnga valmistamisele
eelnevas järgus –see tähendab kiu kujul.
3.6. Kui loendi reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksi-
maalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid
liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide
maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele
ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.
Märkus 4:
4.1. Loendis kasutatud mõiste ”looduslikud kiud” tähistab muid kiude peale
tehis- või sünteeskiudude. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele kiudu-
dele, sealhulgas jäätmed, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraa-
situd, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.
4.2. Termin ”looduslikud kiud” hõlmab rubriigi 0503 hobusejõhvi, rubriikide
5002 ja 5003 siidi, rubriikide 5101–5105 loomavilla ja -karva ning villakiu-
dusid, rubriikide 5201–5203 puuvillakiudusid ning rubriikide 5301–5305
muid taimseid kiudusid.
4.3. Loendis kasutatud terminitega ”tekstiilimass”, ”keemilised materjalid” ja
”paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale,
mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või
paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.
4.4. Mõistega ”keemilised staapelkiud” tähistatakse loendis rubriikide 5501–
5507 süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudu või nende jäätmeid.
Märkus 5:
5.1. Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohal-
data loendi kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks
kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 %
kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkust 5.3 ja
5.4.)
5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende sega-
toodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.
Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:
—siid,
—vill,
—loomakarvad,
—muude loomade vill,
—hobusejõhv,
—puuvill,
—paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,
—lina,
—kanep,
—džuut ja muud niinekiud,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —275
▼M22
—sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud,
—kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,
—sünteesfilamentkiud,
—tehisfilamentkiud,
—elektrit juhtivad filamentkiud,
—polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,
—polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud,
—polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,
—polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud,
—polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,
—polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,
—polü(fenüleensulfiidist) valmistatud sünteesstaapelkiud,
—polü(vinüülkloriidist) valmistatud sünteesstaapelkiud,
—muud sünteesstaapelkiud,
—viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud,
—muud tehisstaapelkiud,
—mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega
polüuretaanist,
—mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega
polüuretaanist,
—rubriigi 5605 tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile
vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiinium-
pulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust,
—muud rubriigi 5605 tooted.
Näide:
Rubriigi 5203 puuvillakiust ja rubriigi 5506 sünteesstaapelkiust valmistatud
rubriigi 5205 lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaa-
pelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab
olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada kuni
10 % lõnga massist.
Näide:Rubriigi 5112 villane riie, mis on valmistatud rubriigi 5107 villasest lõngast
ja rubriigi 5509 sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib süntees-
lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema
valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), ja villast lõnga, mis
ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud
kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata loodus-
likust kiust), või nende segu kasutada kuni 10 % riide massist.
Näide:Rubriigi 5205 puuvillasest lõngast ja rubriigi 5210 puuvillasest riidest
valmistatud rubriigi 5802 taftingriie on segatoode ainult siis, kui puuvillane
riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või
kui puuvillane lõng ise on segatoode.
Näide:Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriigi 5205 puuvillasest lõngast ja
rubriigi 5407 sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kahte eri põhiteks-
tiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.
5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad ”mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb
elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul
20 %.
5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad ”kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid
ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiinium-
foolium- või kilesüdamikust”, on piirmäär sellise riba kohta 30 %.
Märkus 6:
6.1. Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasu-
tada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta
asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel,
et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune
toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —276
▼M22
6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks
vabalt kasutada gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjale, hoolimata
sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.
Näide:Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks
pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaar-
tiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse
50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui
tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.
6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata
materjalide väärtus võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta mater-
jalide väärtuse arvutamisel.
Märkus 7:
7.1. Rubriikides ex 2707 , 2713– 2715ex 2901, ex 2902 jaex 3403 nimetatud
eritöötlused on järgmised:
a) vaakumdestilleerimine;
b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (
1)
c) krakkimine;
d) reformimine;
e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;
f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsen-
treeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseeri-
mine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhasta-
mine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või
boksiidiga;
g) polümeerimine;h) alküülimine;
i) isomeerimine.
7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:
a) vaakumdestilleerimine;
b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (
2)
c) krakkimine;
d) reformimine;
e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;
f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsen-
treeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseeri-
mine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhasta-
mine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või
boksiidiga;
g) polümeerimine;h) alküülimine;
ij) isomeerimine;
k) üksnes rubriigi ex 2710 raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku
abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähe-
malt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);
l) üksnes rubriigi 2710 toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise
protsessi abil, v.a filtreerimine;
m) üksnes rubriigi ex 2710 raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu
juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt
250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalü-
saatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne kompo-
nent. Rubriigi ex 2710 määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine
(näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks
või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;
n) üksnes rubriigi ex 2710 kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine,
tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300
oC juures
vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —277
(1) Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitavat lisamärkust 4b.
(2) Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitavat lisamärkust 4b.
▼M22
o) üksnes rubriigi ex 2710 raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja
kütteõlid, töötlemine kõrgsageduse elektrilahendusega.
p) ainult rubriigi ex 2712 toorsaaduste (v.a vaseliin, osokeriit, ligniitvaha,
turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) puhul õlitusta-
mine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.
7.3. Rubriikides ex 2707, 2713–ex 2715, ex 2901, 2902 ja ex 3403 märgitud liht-
toimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine,
filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva
väävlisisaldusega toodete segamise teel või nimetatud toimingute ühenda-
mine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —278
LISA 15
LOEND PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
Grupp 1 Elusloomad Kõik kasutatavad gruppi 1 kuuluvad loomad peavad olema
täielikult saadud või toodetud
Grupp 2 Liha ja söödav rups Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
Grupp 3 Kalad ja vähilaadsed, molluskid jm veeselgrootud Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
exgrupp 4 Piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimeta-
mata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud:Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm
fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentree-
ritud või mitte, suhkru- vm magusainelisandiga või lõhna-
ja maitselisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga
või ilmaValmistamine, milles:
—kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täie-
likult saadud või toodetud,
—kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuvilja-
mahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on pärito-
lustaatusega, ning
—kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —279
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 5 Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
ex 0502 Kodu- ja metssigade harjased ja karvad, töödeldud Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortee-
rimine ja sirgestamine
Grupp 6 Eluspuud jm elustaimed; taimesibulad, -juured jms; lõike-
lilled ja dekoratiivne taimmaterjalValmistamine, milles:
—kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täie-
likult saadud või toodetud, ja
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote
tehasehinnast
Grupp 7 Köögivili ning teatavad söödavad juured ja mugulad Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
Grupp 8 Söödavad puuviljad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite
koorValmistamine, milles:
—kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täieli-
kult saadud või toodetud, ning
—kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
exgrupp 9 Kohv, tee, mate ja vürtsid, välja arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
0901 Kohv, röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma; kohvi-
kestad ja -koored; kohvisisaldusega kohviasendajadValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist
0902 Tee, lõhna- või maitseainelisandiga või ilma Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist
ex 0910 Vürtsisegud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —280
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
Grupp 10 Teravili Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
exgrupp 11 Jahu ja tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen;
välja arvatud:Valmistamine, milles kõik kasutatavad teraviljad ja rubriiki
0714 kuuluvad köögiviljad, söödavad juured ja mugulad
või puuviljad on täielikult saadud või toodetud
ex 1106 Jahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud,
poetatud kaunviljadestRubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahva-
tamine
Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja
viljad; tööstuses kasutatavad taimed või ravimtaimed; õled
ja koresöötValmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud
(nt palsamid)Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja
pektaadid; agar jm taimsed liimid ja paksendajad, modifit-
seeritud või mitte:
—taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või mitte Valmistamine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest
—muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
Grupp 14 Taimsed punumismaterjalid; mujal nimetamata taimsed
saadusedValmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
exgrupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamis-
saadused; töödeldud toidurasvad; loomne või taimne vaha;
välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —281
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
1501 Searasv (sh seapekk) ja linnurasv, v.a rubriiki 0209 või
1503 kuuluv:
—kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluvad materjalid või
rubriiki 0506 kuuluvad kondid
—muu Valmistamine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast
või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnu-
lihast või söödavast linnurupsist
1502 Veise-, lamba- või kitserasv, v.a rubriiki 1503 kuuluv
—kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluvad materjalid
või rubriiki 0506 kuuluvad kondid
—muu Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende frakt-
sioonid, rafineeritud või mitte, kuid keemiliselt modifitsee-
rimata:
—tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 1504 kuuluvatest materjalidest
—muu Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
ex 1505 Rafineeritud lanoliin Valmistamine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villaras-
vast.▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —282
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafi-
neeritud või mitte, kuid keemiliselt modifitseerimata:
—tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 1506 kuuluvatest materjalidest
—muud Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
1507–1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid:
—soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-,
babassu-, tunga-, ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha,
jojobaõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstar-
beks, v.a toiduainete valmistamiseks mõeldud õlidValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
—tahked fraktsioonid, välja arvatud jojobaõli Valmistamine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluva-
test materjalidest
—muud Valmistamine, milles kõik kasutatavad taimsed materjalid
on täielikult saadud või toodetud
1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid,
osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt
esterdatud, taasesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud
või rafineerimata, kuid muul viisil töötlemataValmistamine, milles:
—kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täie-
likult saadud või toodetud, ja
—kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult
saadud või toodetud. Rubriikidesse 1507, 1508, 1511
ja 1513 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —283
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
1517 Margariin; toidusegud ja tooted taimsetest ja loomsetest
rasvadest või õlidest või mitmesuguste käesoleva grupi
rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriiki 1516 kuuluvad
toidurasvad või -õlid ning nende fraktsioonidValmistamine, milles:
—kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad mater-
jalid on täielikult saadud või toodetud, ning
—kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult
saadud või toodetud. Rubriikidesse 1507, 1508, 1511
ja 1513 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada
Grupp 16 Valmistised lihast, kalast, vähilaadsetest, molluskitest vm
veeselgrootutestValmistamine:
—gruppi 1 kuuluvatest loomadest, ja/või
—milles kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid
on täielikult saadud või toodetud
exgrupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 1701 Roo- või peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos
tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandigaValmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
1702 Muu suhkur (sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos,
glükoos ja fruktoos, tahkel kujul); maitse-, lõhna- ja
värvainelisandita suhkrusiirupid; kunstmesi, naturaalsemeega segatud või mitte; karamell:
—keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 1702 kuuluvatest materjalidest
—muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvaineli-
sandigaValmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
—muu Valmistamine, milles kõik kasutatavad materjalid on pärito-
lustaatusega▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —284
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 1703 Suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel saadud melass,
maitse-, lõhna- või värvainelisandigaValmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda
kakaodValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
1901 Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tärklisest või linna-
seekstraktist valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaod
või sisaldavad seda vähem kui 40 % massist, arvestatuna
täiesti rasvavabalt, mujal nimetamata; rubriikidesse 0401–
0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toiduained, mis ei
sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 5 % massist,
arvestatuna täiesti rasvavabalt, mujal nimetamata:
—linnaseekstrakt Valmistamine gruppi 10 kuuluvast teraviljast
—muu Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate gruppi 4 ja 17 kuuluvate materja-
lide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —285
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
1902 Makarontooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega (liha-
või muu täidisega) või täidiseta: spagetid, makaronid,
nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni; kuskuss,
valmistoiduna või mitte;
—mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või
molluskeid kuni 20 % massistValmistamine, milles kõik kasutatavad teraviljad ja teravil-
jasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult
saadud või toodetud
—mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või
molluskeid 20 % massist või rohkemValmistamine, milles:
—kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.
a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või
toodetud, kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
—kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad mater-
jalid on täielikult saadud või toodetud
1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helveste,
terade, kruupide, sõelmete vms kujulValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis
1904 Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel
saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöö-
deldud vm viisil töödeldud teravili (v.a teramais) teradena
või helveste vm töödeldud teradena (v.a püüli- ja lihtjahu),
mujal nimetamataValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1806 mater-
jalid,
—milles kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu
ja kõva mais ning nende saadused) on täielikult saadud
või toodetud, ja
—milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —286
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
1905 Leiva-, saia-, kondiitri- (koogid, küpsised jne) ja pagari-
tooted, kakaosisaldusega või ilma; armulaualeib, ravimi-
kapslid, pitseroblaat, riispaber jmsValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a gruppi 11 kuuluvad materjalid
exgrupp 20 Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest
tooted; välja arvatud:Valmistamine, milles kõik kasutatavad puuviljad, pähklid
või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud
ex 2001 Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisal-
davad tärklist vähemalt 5 % massist, töödeldud või konser-
veeritud äädika või äädikhappegaValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 2004 ja ex 2005 Kartul jahu, pulbri või helvestena, töödeldud või konser-
veeritud ilma äädika või äädikhappetaValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
2006 Köögi- ja puuvili, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad,
suhkrus säilitatuna (kuivatatud, suhkrustatud või glasuu-
ritud)Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
2007 Keedised, puuviljaželeed, marmelaadid, puuvilja- või
pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru-
vm magusainelisandiga või ilmaValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —287
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 2008 —Pähklid suhkru- või piirituselisandita Valmistamine, milles kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802
ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja
õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast
—maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad;
teramaisValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
—muu, v.a puuvili ja pähklid, mida on kuumtöödeldud
muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisan-
dita, külmutatudValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
2009 Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (sh
viinamarjavirre) ja köögiviljamahlad, suhkru- vm magusai-
nelisandiga või ilmaValmistamine, milles:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
exgrupp 21 Mitmesugused toiduained; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
2101 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsen-
traadid, nende alusel või kohvi, tee või mate alusel valmis-
tatud tooted; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad ning
nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadidValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatav sigur on täielikult saadud või toodetud▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —288
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
2103 Kastmed ja pooltooted nende valmistamiseks; vürtsi- ja
maitseainesegud; sinepipulber ja -jahu ning valmissinep
—kastmed ja pooltooted nende valmistamiseks; vürtsi- ja
maitseainesegudValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Sinepipulbrit ja
-jahu või valmissinepit võib siiski kasutada
—sinepipulber ja -jahu ning valmissinep Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist
ex 2104 Supid ja puljongid ning pooltooted nende valmistamiseks Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriikidesse 2002–2005 kuuluvad töödeldud või konser-
veeritud köögiviljad
2106 Mujal nimetamata toiduained Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate gruppi 4 ja 17 kuuluvate materja-
lide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
exgrupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kõik kasutatavad viinamarjad või nende
saadused on täielikult saadud või toodetud▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —289
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
2202 Vesi, sh mineraal- ja gaseeritud vesi, suhkru- vm magus-
aine- või lõhna- või maitselisandiga; muud karastusjoogid,
v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahladValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest,
—milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast, ja
—milles kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a ananassi-,
laimi- või greibimahl) on päritolustaatusega
2207 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega 80 %
mahust või rohkem; denatureeritud etüül- vm alkohol, mis
tahes kangusegaValmistamine:
—mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriigi
2207 või 2208 materjalid, ja
—milles kõik kasutatavad viinamarjad või nende
saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui
kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatu-
sega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust
2208 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähem
kui 80 % mahust; piiritus, liköörid jm kanged alkohoolsed
joogidValmistamine:
—mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriigi
2207 või 2208 materjalid, ja
—milles kõik kasutatavad viinamarjad või nende
saadused on täielikult saadud või toodetud või, kui
kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatu-
sega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust
exgrupp 23 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud
loomasööt; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —290
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 2301 Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid
kaladest, vähilaadsetest, molluskitest vm veeselgrootutestValmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
ex 2303 Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusve-
delikud), kuivaine valgusisaldusega rohkem kui 40 %
massistValmistamine, milles kogu kasutatav mais on täielikult
saadud või toodetud
ex 2306 Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis
sisaldavad oliiviõli üle 3 % massistValmistamine, milles kõik kasutatavad oliivid on täielikult
saadud või toodetud
2309 Loomasöödana kasutatavad tooted Valmistamine, milles:
—kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim
on päritolustaatusega, ning
—kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täie-
likult saadud või toodetud
exgrupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 24 kuuluvad
materjalid on täielikult saadud või toodetud
2402 Tubakast või tubakaasendajatest valmistatud sigarid,
manilla sigarid, sigarillod ja sigaretidValmistamine, milles kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast
töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 %
massist on päritolustaatusega
ex 2403 Suitsetamistubakas Valmistamine, milles kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast
töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 %
massist on päritolustaatusega
exgrupp 25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; kipsimaterjalid, lubi ja
tsement; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 2504 Looduslik kristalliline grafiit, rikastatud süsinikuga, puhas-
tatud ja jahvatatudKristallilise toorgrafiidi rikastamine süsinikuga, puhasta-
mine ja jahvatamine▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —291
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 2515 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plok-
kideks või tahvliteks lõigatud marmor paksusega kuni
25 cmÜle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) marmori lõika-
mine saagimise teel vm viisil
ex 2516 Tahumata või tahutud, saetud vm viisil täisnurkseteks (sh
ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud graniit,
porfüür, basalt, liivakivi jm raid- ja ehituskivi paksusega
kuni 25 cmÜle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) kivi lõikamine
saagimise teel vm viisil
ex 2518 Kaltsineeritud dolomiit Kaltsineerimata dolomiidi kaltsineerimine
ex 2519 Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit),
hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega
magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja
ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiidValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Looduslikku
magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada
ex 2520 Stomatoloogiline kips Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 2524 Looduslikud asbestikiud Valmistamine rikastatud asbestist
ex 2525 Vilgupulber Vilgu või vilgujäätmete jahvatamineex 2530 Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine
Grupp 26 Maagid, räbu ja tuhk Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 27 Mineraalsed kütused, mineraalõlid ja nende destilleerimis-
saadused; bituumenained; mäevahad; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —292
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 2707 Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva
destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaat-
sete komponentide mass ületab mittearomaatsete kompo-
nentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub tempe-
ratuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mooto-
rikütuse või kütteainena kasutamiseksRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 2709 Bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid Bituminoossete materjalide kuivutmine
2710 Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.
a toorõlid); mujal nimetamata õlid, mis sisaldavad põhi-
komponendina naftaõlisid või bituminoossetest mineraali-
dest saadud õlisid vähemalt 70 % massist; õlijäätmedRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (2)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
2711 Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (2)
võimuud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —293
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
2712 Vaseliin; parafiin, mikrokristalliline naftavaha, toorparafiin,
osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad
jms sünteesil vm menetluste abil saadud tooted, värvitud
või värvimataRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (2)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
2713 Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest
mineraalidest saadud õlide tootmisjäägidRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
2714 Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja
õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimidRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —294
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
2715 Looduslikul asfaldil või bituumenil, naftabituumenil, mine-
raaltõrval või sellest saadud pigil põhinevad bituumeni-
segud (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen)Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
exgrupp 28 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste
muldmetallide, radioaktiivsete ainete või isotoopide orgaa-
nilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 2805 Mischmetall Valmistamine elektrolüüsi või termilise töötlemise abil,
milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote
tehasehinnast
ex 2811 Vääveltrioksiid Valmistamine vääveldioksiidist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 2833 Alumiiniumsulfaat Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 2840 Naatriumperboraat Valmistamine dinaatriumtetraboraatpentahüdraaadist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —295
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 29 Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 2901 Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks mootorikütuse või
kütteainenaRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1)
võimuud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 2902 Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), benseen, tolueen,
ksüleenid, kasutamiseks kütteaine või mootorikütusenaRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (
1)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 2905 Metallalkoholaadid nii käesolevasse rubriiki kuuluvast
alkoholist kui ka etanoolistValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesoleva
rubriigi metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende
koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —296
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
2915 Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, nende
anhüdriidid, halogeenanhüdriidid, peroksiidid ja perokso-
happed; nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud ja
nitroositud derivaadidValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
Kasutatavate rubriikidesse 2915 ja 2916 kuuluvate materja-
lide väärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 2932 —sise-eetrid ja nende halogeenitud, sulfoonitud, nitree-
ritud ja nitroositud derivaadidValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide väärtus ei
ületa siiski 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—tsüklilised atsetaalid ja sise-poolatsetaalid ning nende
halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud ja nitroositud deri-
vaadidValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
2933 Üksnes lämmastiku heteroaatomi(te)ga heterotsüklilised
ühendidValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
Kasutatavate rubriikidesse 2932 ja 2933 kuuluvate materja-
lide väärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
2934 Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiinhapped
ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendidValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist.
Kasutatavate rubriiki 2932, 2933 või2934 kuuluvate mater-
jalide väärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 2939 Magunavarte kontsentraat, mis sisaldab alkaloide vähemalt
50 % massistTootmine, milles kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —297
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 30 Farmaatsiatooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
3002 Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbel
töödeldud loomaveri; antiseerumid jm verefraktsioonid ja
modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on
saadud biotehnoloogiliste menetluste abil; vaktsiinid,
toksiinid, mikroobikultuurid (v.a pärmid) jms tooted:
—vähemalt kahest ravi või profülaktika otstarbel segatud
komponendist või ühest komponendist koosnevad tooted
annustena või jaemüügiks pakendatunaValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3002 kuuluvatest materjalidest. Tootega
samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
—muud
— — inimveri Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3002 kuuluvatest materjalidest. Tootega
samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
— — ravi või profülaktika otstarbel töödeldud loomaveri Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3002 kuuluvatest materjalidest. Tootega
samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
— — verefraktsioonid, v.a antiseerumid, hemoglobiin,
vere- ja seerumglobuliinidValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3002 kuuluvatest materjalidest. Tootega
samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
— — hemoglobiin, vere- ja seerumglobuliinid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3002 kuuluvatest materjalidest. Tootega
samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
— — muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3002 kuuluvatest materjalidest. Tootega
samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
3003 ja 3004 Ravimid (v.a rubriikidesse 3002, 3005 ja 3006 kuuluvad
kaubad):▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —298
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
—valmistatud rubriiki 2941 kuuluvast amikatsiinist Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 3003 ja
3004 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende
koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 3003 ja
3004 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, ja
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
ex 3006 Grupi 30 märkuse 4 punktis k määratletud ravimijäätmed Toote päritolu oma esialgses klassifikatsioonis säilitatakse
exgrupp 31 Väetised; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —299
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 3105 Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte
või kolme järgmistest toimeainetest: lämmastik, fosfor ja
kaalium; muud väetised; käesoleva grupi kaubad tablettide
vms kujul või kuni 10 kg brutomassiga pakkides, v.a:
—naatriumnitraat
—kaltsiumtsüanamiid
—kaaliumsulfaat
—magneesiumkaaliumsulfaatValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse
rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, ja
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
exgrupp 32 Park- ja- värvainete ekstraktid; tanniinid ja nende deri-
vaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt jm
mastiksid; tint; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 3201 Tanniinid ja nende soolad, eetrid, estrid jm derivaadid Valmistamine taimse päritoluga tanniiniekstraktidest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
3205 Värvlakid; nendel põhinevad käesoleva grupi märkuses 3
nimetatud valmistised (3)Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriikide 3203, 3204 ja 3205 materjalid. Rubriiki 3205
kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende kogu-
väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —300
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 33 Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria-, kosmeetika- ja
hügieenitooted; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
3301 Eeterlikud õlid (terpeene sisaldavad või mitte), sh tahked
ja puhtad; resinoidid; ekstraheeritud õlivaigud; eeterlike
õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides,
vahades vms ainetes, saadud külmekstraheerimise või
leotamise teel; eeterlikest õlidest terpeenide eraldamisel
saadavad terpeenisisaldusega kõrvaltooted; eeterlike õlide
vesidestillaadid ja -lahusedValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
käesoleva rubriigi mõne muu ”rühma” (4) materjalidest.
Tootega samasse rühma kuuluvaid materjale võib siiski
kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehin-
nastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
exgrupp 34 Seep, pindaktiivsed orgaanilised ained, pesuained, määr-
deained, tehisvaha, töödeldud vaha, poleerimis- või küüri-
misvahendid, küünlad jms kaubad, voolimispastad ning
hambaravis kasutatavad vahad ja kipsisegud; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 3403 Määrdeained, mis sisaldavad nafta- või bituminoossetest
mineraalidest saadud õlisid vähem kui 70 % massistRafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (1)
või
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on
klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —301
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
3404 Tehisvaha ja töödeldud vaha:
—mis põhineb parafiinil, naftavahal, bituminoossetest
mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal para-
fiinilValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
—muu Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest,
v.a:
—hüdrogeenitud õlid, mis on rubriiki 1516 kuuluva vaha
omadustega,
—määramata keemilise koostisega rasvhapped või töös-
tuslikud rasvaalkoholid rubriiki 3823 kuuluvate vahade
omadustega, ja
—rubriiki 3404 kuuluvad materjalid
Neid materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei
ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
exgrupp 35 Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid; välja
arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
3505 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (nt eelgeelistatud
või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifit-
seeritud tärkliste alusel valmistatud liimid:
—eeterdatud ja esterdatud tärklis Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3505 kuuluvatest materjalidestValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muu Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriiki 1108 kuuluvad materjalidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —302
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 3507 Mujal nimetamata ensüümpreparaadid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
Grupp 36 Lõhkeained; pürotooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid;
teatavad kergsüttivad valmistisedValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
exgrupp 37 Foto- ja kinokaubad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
3701 Valgustamata valgustundlikud fotoplaadid ja lamefilmid
mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiil; valgusta-
mata valgustundlik kiirfoto-lamefilm, pakendatud või
pakendamata:
—pakendatud värvilised kiirfotofilmid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 3701 ja3702 materjalid. Rubriiki 3702 kuuluvaidmaterjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 3701 ja 3702 materjalid. Rubriikidesse 3701 ja
3702 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende
koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —303
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
3702 Valgustamata valgustundlikud rullides fotofilmid mis tahes
materjalist, v.a paber, papp ja tekstiil; valgustamata valgus-
tundlikud kiirfotofilmid rullidesValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 3701 ja 3702 materjalidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
3704 Fotoplaadid, -filmid, -paber, -papp ja -tekstiil, valgustatud,
kuid ilmutamataValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriikide 3701–3704 materjalidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
exgrupp 38 Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 3801 —kolloidne grafiit õlisuspensioonina ja poolkolloidne
grafiit; süsinikusisaldusega pastad elektroodideleValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
—grafiidipasta, mis on grafiidi ja mineraalõlide segu ning
mis sisaldab grafiiti rohkem kui 30 % massistValmistamine, milles kasutatavate rubriiki 3403 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 3803 Rafineeritud tallõli Toortallõli rafineerimine Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 3805 Puhastatud sulfaattärpentin Toorsulfaattärpentini puhastamine destilleerimise või rafi-
neerimise teelValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 3806 Estervaigud Valmistamine vaikhapetest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —304
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 3807 Puupigi (puutõrvapigi) Puutõrva destilleerimine Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
3808 Insektitsiidid, rodentitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid,
idanemist takistavad vahendid, taimekasvuregulaatorid,
desinfektsioonivahendid jms tooted jaemüügipakendis või
preparaatide või kaubana (nt väävlipael, -küünlad või -
tahid, kärbsepaber)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3809 Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid
jm tekstiili-, paberi-, naha- vms tööstuses kasutatavad
mujal nimetamata tooted ja preparaadid (nt apretid ja
peitsid)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3810 Metallpindade peitsimisained; räbustid jm abiained kõva
või pehme joodisega jootmiseks või keevitamiseks; metalli
jm aineid sisaldavad jootmis- või keevituspulbrid ja -
pastad; keevituselektroodide või -varraste südamike või
katetena kasutatavad preparaadidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3811 Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigustumise
inhibiitorid, viskoossuse reguleerijad, korrosioonivastased
vahendid jm valmislisandid mineraalõlidele (sh mootori-
bensiinile) vm vedelikele, mida kasutatakse samal otstarbel
kui mineraalõlisid:
—määrdeõlilisandid, mis sisaldavad nafta- või bitumi-
noossetest mineraalidest saadud õlisidValmistamine, milles kasutatavate rubriiki 3811 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —305
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
3812 Kautšuki vulkaniseerimiskiirendid; kummi või plasti plasti-
fikaatorid, mujal nimetamata; antioksüdandid jm kummit
või plasti stabiliseerivad ühendidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3813 Valmistised ja laengud tulekustutite tarbeks; laetud tulekus-
tutusgranaadidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3814 Mujal nimetamata orgaanilised segalahustid ja -vedeldid;
värvi- ja lakieemaldidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3818 Legeeritud keemilised elemendid ketaste, plaatide vms
kujul, kasutamiseks elektroonikas; legeeritud keemilised
ühendid, kasutamiseks elektroonikasValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3819 Pidurivedelikud jm hüdrauliliste ülekannete vedelikud, mis
ei sisalda nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud
õlisid või sisaldavad neid vähem kui 70 % massistValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3820 Antifriisid ja jäätumisvastased vedelikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3822 Diagnostilised või laboratoorsed reagendid kandjal ja diag-
nostilised või laboratoorsed valmisreagendid kandjal või
mitte, v.a rubriiki 3002 või 3006 kuuluvad; sertifitseeritud
etalonainedValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
3823 Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel
saadud happelised õlid; tööstuslikud rasvalkoholid:
—tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel
saadud happelised õlidValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
—tööstuslikud rasvalkoholid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 3823 kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —306
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
3824 Valuvormide ja -kärnide sideained keemiatööstuse ja
sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata keemia-
tooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest
koosnevad):
—järgmised käesolevasse rubriiki kuuluvad tooted:
— — valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavad
looduslikel vaikudel põhinevad sideained
— — nafteenhapped, nende vees lahustumatud soolad
ja nende estrid
— — sorbitool, v.a rubriiki 2905 kuuluv
— — naftasulfonaadid, v.a leelismetallide, ammoo-
niumi ja etanoolamiinide naftasulfonaadid; bitu-
minoossetest mineraalidest saadud õlide tiofee-
nitud sulfoonhapped ja nende soolad
— — ioonvahetid
— — gaasiabsorbendid vaakumseadiste jaoks
— — leeliseline raudoksiid gaasipuhastuseks
— — koksigaasi puhastamisel saadud ammoniaagi-
vesi ja ammendatud oksiidkatalüsaator
— — sulfonafteenhapped, nende vees lahustumatud
soolad ja nende estrid
— — puskari- ja kondiõli
— — segud erinevate anioonidega sooladest
— —želatiinil põhinevad kopeerimispastad, paber-
või tekstiilalusel või mitteValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —307
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
3901–3915 Plastid algkujul, plastijäätmed, -lõikmed ja -jäägid; v.
a rubriikidesse ex 3907 ja 3912 kuuluvad plastid, mida käsit-
levad reeglid on sätestatud allpool:
—liitumishomopolümerisatsiooni saadused, milles üks
monomeer moodustab 99 % või rohkem kogu polümeeri
massistValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa gruppi 39
kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 20 % toote
tehasehinnast (5)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast (5)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
ex 3907 —Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieenstüreeni kopo-
lümeerist (ABS) valmistatud kopolümeerValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada,
kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast (5)
—Polüester Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ja/või
valmistamine tetrabroom(bisfenool A)polükarbonaadist
3912 Mujal nimetamata tselluloos ja selle keemilised derivaadid
algkujulValmistamine, milles kasutatavate samasse rubriiki kuulu-
vate materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —308
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
3916–3921 Plastist pool- ja valmistooted; v.a rubriikidesse ex 3916,
ex 3917, ex 3920 ja ex 3921 kuuluvad plasttooted mida
käsitlevad reeglid on sätestatud allpool:
—lamedad tooted, mida on töödeldud rohkem kui pinna-
töötlus või mis on lõigatud mittetäisnurkseteks tükkideks;
muud tooted, mida on töödeldud rohkem kui pinnatöötlusValmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
—muud
— — liitumishomopolümerisatsiooni saadused, milles üks
monomeer moodustab 99 % või rohkem kogu polümeeri
massistValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa gruppi 39
kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 20 % toote
tehasehinnast (5)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
— — muud Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast (5)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
ex 3916 ja ex 3917 Profiilvormid ja torud Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa tootega
samasse rubriiki kuuluvate kasutatavate materjalide
väärtus 20 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
ex 3920 —Ionomeerlehed ja -kiled Valmistamine termoplastsest osasoolast, mis kujutab endast
metalliioonidega (peamiselt tsingi- ja naatriumiioonidega)
osaliselt neutraliseeritud etüleeni ja metakrüülhappe kopo-
lümeeriValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
—regenereeritud tselluloosist, polüamiididest või polüetü-
leenist lehedValmistamine, milles tootega samasse rubriiki kuuluvate
kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehase-
hinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —309
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 3921 Metalliseeritud plastkiled Valmistamine üliläbipaistvast polüesterkilest paksusega
kuni 23 mikronit (6)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
3922–3926 Plasttooted Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
exgrupp 40 Kummi ja kummitooted, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 4001 Lamineeritud kreppkummitahvlid kingade valmistamiseks Loodusliku kautšuki lehtede lamineerimine
4005 Vulkaniseerimata kautšukisegud, algkujul või tahvlite,
lehtede või ribadenaValmistamine, milles kasutatavate materjalide, v.a looduslik
kautšuk, väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
4012 Protekteeritud või kasutatud kummist õhkrehvid; täis- või
lausrehvid, vahetatavad kummist protektorid ja pöiavööd:
—protekteeritud õhk-, täis- või lausrehvid, kummist Kasutatud rehvide protekteerimine
—muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriiki 4011 ja 4012 kuuluvad materjalid
ex 4017 Tooted kõvakummist Valmistamine kõvakummist
exgrupp 41 Toornahad (v.a karusnahad) ja parknahk; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 4102 Lamba ja talle villata toornahad Villa eemaldamine villaga kaetud lamba või talle toorna-
halt
4104–4106 Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud või
rasvatatud nahad, villata või karvata, laustetud või laust-
mata, kuid edasi töötlemataPargitud naha järelparkimine
või
valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —310
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
4107, 4112 ja
4113Pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist ja
värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh
pärgamenditud nahk, villa või karvata, laustetud või laust-
mata, v.a nahk rubriigist 4114Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriikide 4104–4113 materjalid
ex 4114 Lakknahk ja lamineeritud lakknahk; metallitatud nahk Valmistamine rubriikidesse 4104–4106, 4107, 4112, või
4113 kuuluvatest materjalidest, kui nende koguväärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
Grupp 42 Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed,
käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 43 Karusnahk, tehiskarusnahk ja tooted sellest, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 4302 Pargitud või töödeldud karusnahad, ühendatud:
—nelinurksete, ristikujuliste vms tükkide kujul Pargitud või töödeldud ühendamata karusnaha pleegita-
mine või värvimine lisaks lõikamisele ja ühendamisele
—muud Valmistamine pargitud või töödeldud ühendamata karusna-
hast
4303 Karusnahast rõivad, rõivamanused jm tooted Valmistamine rubriiki 4302 kuuluvast pargitud või
töödeldud ühendamata karusnahast
exgrupp 44 Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 4403 Jämedalt kanditud puit Valmistamine töötlemata puidust, mis on või ei ole
kooritud või laasitud
ex 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spooni hööveldatud või
kooritud puit paksusega üle 6 mm, hööveldatud, lihvitud
või sõrmjätkatudHööveldamine, lihvimine või sõrmjätkamine▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —311
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 4408 Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitma-
terjal) ja vineeri valmistamiseks, paksusega kuni 6 mm,
servjätkatud; muu pikikiudu saetud, spooni hööveldatud
või kooritud puit paksusega kuni 6 mm, hööveldatud,
lihvitud või pikijätkatudServjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine
ex 4409 Puit pidevprofiiliga ühel või mitmel küljel, otsal või serval,
hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, piki-
jätkatud või mitte:
—lihvitud või pikijätkatud Lihvimine või pikijätkamine
—profileeritud liistud Profileerimine
ex 4410– ex 4413 Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm
profileeritud lauadProfileerimine
ex 4415 Puidust kastid, karbid, salved, vaadid jms pakendid Valmistamine mõõtu lõikamata laudadest
ex 4416 Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja
nende puitosadValmistamine lõhestatud tünnilaudadest, mida ei ole
rohkem töödeldud kui saetud mööda kahte põhipinda
ex 4418 —Puidust laudsepa- ja puusepatooted Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Puidust kärgpa-
neele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada
—profileeritud liistud Profileerimine
ex 4421 Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast puidust, v.
a rubriiki 4409 kuuluvast pidevprofiiliga puidust
exgrupp 45 Kork ja korktooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
4503 Looduslikust korgist tooted Valmistamine rubriiki 4501 kuuluvast korgist▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —312
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
Grupp 46 Õlgedest, espartost vm punumismaterjalist tooted; korv- ja
vitspunutisedValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
Grupp 47 Puidu- vm kiuliste tselluloosmaterjalide tselluloos; ring-
lusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägidValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 48 Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted;
välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 4811 Paber ja papp, ainult jooneline või ruuduline Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks
ettenähtud materjalidest
4816 Kopeerpaber, isekopeeruv paber jm paber kujutise ülekand-
miseks (v.a rubriiki 4809 kuuluv), paberist paljundusša-
bloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiseltValmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks
kasutatavatest materjalidest
4817 Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpostkaardid ja
korrespondentskaardid; paberist või papist karbid, kotid,
taskud ja kirjakomplektid, mis sisaldavad valiku paberi-
kaupuValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
ex 4818 Tualettpaber Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks
kasutatavatest materjalidest
ex 4819 Karbid, kastid, kotid jm pakendid paberist, papist, tsellu-
loosvatist või tsellulooskiudkangastValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —313
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 4820 Kirjaplokid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 4823 Muu paber, papp, tselluloosvatt või tsellulooskiudkangas,
mõõtu või vormi lõigatudValmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks
kasutatavatest materjalidest
exgrupp 49 Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masi-
nakirjatekstid ja joonised; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
4909 Trükitud või illustreeritud postkaardid; trükitud õnnitlus-,
kutse- ja tähtpäevakaardid (illustreeritud või mitte,
ümbrikuga või ilma, kaunistustega või ilma)Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 4909 ja 4911 materjalid
4910 Mitmesugused trükikalendrid, sh rebitavate lehtedega:
—püsikalendrid või vahetatavate lehtedega kalendrid
muust kui paberist või papist aluselValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
—muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 4909 ja 4911 materjalid
exgrupp 50 Siid; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 5003 Siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid,
lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed), kraasitud või
kammitudSiidijääkide kraasimine või kammimine▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —314
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5004– ex 5006 Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng Valmistamine (7):
—toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketrami-
seks ettevalmistatud siidijääkidest,
—muudest kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks
ettevalmistamata looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
5007 Siidriie või siidijääkidest riie:
—kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (7)
—muu Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberist
võitrükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
exgrupp 51 Lambavill, muude loomade vill ja loomakarvad; hobuse-
jõhvist lõng ja riie; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —315
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5106– 5110 Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest
või hobusejõhvist lõngValmistamine (7):
—toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketrami-
seks ettevalmistatud siidijääkidest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
5111–5113 Lambavillast, muude loomade villast, loomakarvadest või
hobusejõhvist riie:
—kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (7)
—muu Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberist
võitrükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
exgrupp 52 Puuvill; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —316
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5204–5207 Puuvillane lõng ja niit Valmistamine (7):
—toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketrami-
seks ettevalmistatud siidijääkidest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
5208–5212 Puuvillane riie:
—kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (7)
—muu Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberist
võitrükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
exgrupp 53 Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie;
välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —317
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5306–5308 Muudest taimsetest tekstiilkiududest lõng; paberlõng Valmistamine (7):
—toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketrami-
seks ettevalmistatud siidijääkidest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
5309–5311 Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie paberlõngast riie:
—kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (7)
—muu Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberist
või
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —318
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5401–5406 Lõng, monofilament ja keemilistest filamentkiududest niit Valmistamine (7):
—toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketrami-
seks ettevalmistatud siidijääkidest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
5407 ja 5408 Keemilisest filamentlõngast riie:
—kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (7)
—muu Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberist
või
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
5501–5507 Keemilised staapelkiud Valmistamine keemilisest materjalist või tekstiilimassist▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —319
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5508–5511 Lõng ja õmblusniit keemilistest staapelkiududest Valmistamine (7):
—toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketrami-
seks ettevalmistatud siidijääkidest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
5512–5516 Keemilistest staapelkiududest riie:
—kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (7)
—muu Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberist
või
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
exgrupp 56 Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja
tooted nendest; välja arvatud:Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —320
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5602 Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud, lamineeritud või
mitte:
—nõeltöödeldud vilt Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
Siiski võib kasutada:—rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,
—rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiu-
dusid või
—rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisi-
kuid,
milles iga filamendi või kiu joontihedus on vähem kui 9
detsiteksi, kui nende väärtus ei ületa 40 % toote tehasehin-
nast
—muu Valmistamine (
7):
—looduslikest kiududest,
—kaseiinist valmistatud keemilistest staapelkiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
5604 Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael tekstiillõng ja -ribad
jms rubriiki 5404 või 5405, kuuluvad tooted impregnee-
ritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plas-
tiga:
—tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael Valmistamine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast
—muu Valmistamine (7):
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata looduslikest kiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —321
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5605 Mähitud või mähkimata metalliseeritud lõng, mis on teks-
tiillõng või rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad ribad vms
tooted, ühendatud metallniidi, -riba või -pulbriga või
kaetud metalligaValmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
5606 Mähitud lõng, rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad ribad jms
tooted (v.a rubriiki 5605 kuuluvad tooted ja hobusejõhvist
mähitud lõng); šenill-lõng (sh šenill-lõng flokist); buklee-
lõngValmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest,
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist või
—paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest
Grupp 57 Vaibad jm tekstiilpõrandakatted:
—nõeltöödeldud vildist Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
Siiski võib kasutada:
—rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,
—rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiu-
dusid, või
—rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisi-
kuid,
milles iga filamendi või kiu joontihedus on vähem kui 9
detsiteksi, kui nende väärtus ei ületa 40 % toote tehasehin-
nast
Aluskihina võib kasutada džuutriiet
—muust vildist Valmistamine (7):
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —322
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
mistamata looduslikest kiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
—muud Valmistamine (7):
—kookos- või džuutlõngast,
—sünteetilisest või tehisfilamentlõngast,
—looduslikest kiududest või
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest.
Aluskihina võib kasutada džuutriiet
exgrupp 58 Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad; kaunistused; tikandid;
välja arvatud:
—kumminiidiga kombineeritud Valmistamine ühekordsest lõngast (7)
—muud Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
võitrükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —323
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5805 Käsitsi kootud seinavaibad (Gobelini, Flandria, Aubussoni,
Beauvais' jms tüüpi) ja käsitsi väljaõmmeldud (nt vars- või
ristpistes) seinavaibad, valmistoodetena või mitteValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
5810 Tikandid kanga, ribade või motiividena Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
5901 Kummi või tärklisainetega pealistatud riie raamatukaante
katmiseks vms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maali-
mislõuend; vaheriie ja muu samalaadne jäik alusriie küba-
rate jaoksValmistamine lõngast
5902 Rehvikoortriie eriti tugevast nailon- vm polüamiid-,
polüester- või viskooslõngast
—tekstiilmaterjalisisaldusega kuni 90 % massist Valmistamine lõngast
—muu Valmistamine keemilisest materjalist või tekstiilimassist
5903 Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või laminee-
ritud riie, v.a rubriiki 5902 kuuluvValmistamine lõngast
võitrükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —324
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5904 Linoleum, valmis lõigatud või mitte; põrandakatted tekstii-
lalusel, valmis lõigatud või mitteValmistamine lõngast (7)
5905 Tekstiilseinakatted:
—kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud,
kaetud või lamineeritudValmistamine lõngast
—muud Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
või
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
5906 Kummeeritud riie, v.a rubriiki 5902 kuuluv:
—silmkoe- või heegelkangad Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
—muu sünteesfilamentlõngast kangas tekstiilmaterjalisi-
saldusega üle 90 % massistValmistamine keemilisest materjalist
—muu Valmistamine lõngast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —325
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
5907 Muul viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud riie;
teatridekoratsioonideks, stuudiotaustaks vms otstarbeks
kasutatav maalitud lõuendValmistamine lõngast
või
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus-
või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine,
merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland-
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimist-
lemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete
eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
5908 Lampide, ahjude, välgumihklite, küünalde vms toodete
tekstiiltahid, kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad
ja ringkootud hõõgsukakangas, impregneeritud või mitte:
—impregneeritud hõõgsukad Valmistamine ringkootud hõõgsukakangast
—muud Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
5909–5911 Tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks:
—poleerimiskettad ja -rõngad, v.a rubriiki 5911 kuulu-
vast vildistValmistamine lõngast või rubriiki 6310 kuuluvatest kanga-
jäätmetest või kaltsust
—tavaliselt paberivalmistuses vm tehnilisel otstarbel kasu-
tatav rubriiki 5911 kuuluv riie, vanutatud, impregnee-
ritud, pealistatud või mitte, ringkootud või
lõputu lindina, ühe- või mitmekordse
lõime- ja/või koelõngaga või siledakoeline
mitmekordse lõime- ja/või koelõngagaValmistamine (7):
—kookoslõngast,
—järgmistest materjalidest:
— — polütetrafluoroetüleenlõng (8)
— — mitmekordne polüamiidlõng, mis on immutatud
või kaetud fenoolvaikudega,
— — m-fenüleendiamiini ja isoftaalhappe polükon-
denseerimisel saadud sünteetilistest polüamiidi-
dest tekstiilkiududest lõng,
— — polütetrafluoroetüleenist valmistatud monofila-
ment, (8)
— — polü(p-fenüleentereftalamiidist) valmistatud
sünteeskiududest lõng,
— — fenoolvaiguga pealistatud ja akrüüllõngaga
mähitud klaaskiudlõng, (8)▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —326
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
— — polüestrist, tereftaalhappevaigust, 1,4-tsüklohek-
saandietanoolist ja isoftaalhappest valmistatud
kopolüestermonofilament,
— — looduslikud kiud,
— — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks
ettevalmistamata keemilised staapelkiud või
— — keemiline materjal või tekstiilimass
—muu Valmistamine (7):
—kookoslõngast,
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
Grupp 60 Silmkoe- või heegelkangad Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
Grupp 61 Silmkoelised või heegeldatud rõivad ja rõivamanused:
—saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud trikookangast
detaili või kindlakujuliseks silmkootud või heegeldatud
detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamiselValmistamine lõngast (7) (9)
—muud Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —327
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 62 Rõivad ja rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud;
välja arvatud:Valmistamine lõngast (7) (9)
ex 6202, ex 6204,
ex 6206, ex 6209 ja
ex 6211Naiste, tüdrukute ja imikute rõivad ja imikute rõivama-
nused, tikitudValmistamine lõngast (9)
võivalmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa
40 % toote tehasehinnast (
9)
ex 6210 ja ex 6216 Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga
kaetud kangastValmistamine lõngast (9)
võivalmistamine pealistamata kangast, kui selle väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast (
9)
6213 ja 6214 Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, mantiljad,
loorid jms:
—tikitud Valmistamine ühekordsest pleegitamata lõngast (7) (9)
või
valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa
40 % toote tehasehinnast (9)
—muud Valmistamine ühekordsest pleegitamata lõngast (7) (9)
või
valmistamine, millele järgneb trükkimine ja vähemalt kaks
ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine,
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvas-tamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötle-
mine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine,
nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava rubriiki-
desse 6213 ja 6214 kuuluva trükkimata kanga väärtus ei
ületa 47,5 % toote tehasehinnast
6217 Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad,
v.a rubriiki 6212 kuuluvad:
—tikitud Valmistamine lõngast (
9)
või
valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —328
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
40 % toote tehasehinnast (9)
—tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliu-
miga kaetud kangastValmistamine lõngast (9)
või
valmistamine pealistamata kangast, kui selle väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast (9)
—vaheriie kraedeks ja kätisteks, valmislõigatud Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnast
—muud Valmistamine lõngast (9)
exgrupp 63 Muud valmistekstiiltooted; komplektid; kasutatud rõivad ja
tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
6301–6304 Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; muud
sisustuskaubad:
—vildist, lausriidest Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
—muud:
— — tikitud Valmistamine ühekordsest pleegitamata lõngast (9) (10)
või
valmistamine tikkimata kangast (v.a silmkoeline ja heegel-
datud), kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
— — muud Valmistamine ühekordsest pleegitamata lõngast (9) (10)
6305 Kotid kaupade pakendamiseks Valmistamine (7):
—looduslikest kiududest,
—kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks etteval-
mistamata keemilistest staapelkiududest või▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —329
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
6306 Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; paatide,
purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed:
—lausriidest Valmistamine (7) (9):
—looduslikest kiududest või
—keemilisest materjalist või tekstiilimassist
—muud Valmistamine ühekordsest pleegitamata lõngast (7) (9)
6307 Muud valmistooted, sh rõivalõiked Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
6308 Riiet ja lõnga või ka tarvikuid sisaldavad komplektid
vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade või salvrättide
vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks paken-
datudKomplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks
eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti.
Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui
nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast
exgrupp 64 Jalatsid, kedrid jms; nende osad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud rubriiki 6406kuuluvad kokkupandud pealsed
6406 Jalatsite detailid (sh pealsed, muude tallaosade kui välis-
talla külge kinnitatud või mitte); eemaldatavad sisetallad,
kannaalustükid jms tooted; kedrid, säärised jms tooted ja
nende osadValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —330
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 65 Peakatted ja nende osad, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
6503 Viltkübarad jm vildist peakatted, valmistatud rubriiki 6501
kuuluvatest kübaratoorikutest, -viltidest või lamedatest vilt-
ketastest, voodri või kaunistustega või ilmaValmistamine lõngast või tekstiilkiududest (9)
6505 Kübarad jm peakatted, silmkoelised või heegeldatud või
valmistatud pitsist, vildist vm riidest (v.a riideribad), voodri
või kaunistustega või ilma; mis tahes materjalist juukse-
võrgud, voodri või kaunistustega või ilmaValmistamine lõngast või tekstiilkiududest (9)
exgrupp 66 Vihma- ja päevavarjud, jalutus- ja toetuskepid, piitsad,
ratsapiitsad ja nende osad; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
6601 Vihma- ja päevavarjud (sh jalutuskepp-vihmavarjud,
aiavarjud jms varjud)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
Grupp 67 Töödeldud suled ja udusuled ning nendest valmistatud
tooted; kunstlilled; tooted juustestValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 68 Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgukivist jms mater-
jalist tooted; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 6803 Looduslikust või paagutatud kiltkivist tooted Valmistamine töödeldud kiltkivistex 6812 Asbesttooted; asbestil põhinevatest või asbestil ja magnee-
siumkarbonaadil põhinevatest segudest tootedValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist
ex 6814 Vilgukivist, sh paagutatud või regenereeritud vilgukivist
tooted paberist, papist vm materjalist aluselValmistamine töödeldud vilgukivist (sh paagutatud või
regenereeritud vilgukivist)▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —331
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
Grupp 69 Keraamikatooted Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 70 Klaas ja klaastooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 7003, ex 7004 ja
ex 7005Mittepeegeldava kihiga klaas Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest
7006 Rubriikidesse 7003, 7004 ja 7005 kuuluv klaas, töödeldud
servadega, painutatud, graveeritud, puuritud, emailitud vm
viisil töödeldud, kuid raamimata ja muude materjalidega
ühendamata:
—dielektrilise kilega kaetud klaasplaatalused, SEMII stan-
dardite kohased pooljuhid (11)Valmistamine rubriiki 7006 kuuluvatest katmata klaasplaa-
talustest
—muud Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest
7007 Karastatud või lamineeritud turvaklaas Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest7008 Mitmekihilised klaasisolaatorid Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest
7009 Klaaspeeglid, raamitud või mitte, sh tahavaatepeeglid Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest
7010 Klaasist korvpudelid, pudelid, flakoonid, purgid, kannud,
ravimipudelid, ampullid jm klaasmahutid kaupade veoks
või pakendamiseks; klaasist hoidisepurgid; klaaskorgid, -
kaaned jm klaasist sulgemisvahendidValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
või
klaasesemete lihvimine, kui kasutatavate lihvimata klaase-
semete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
7013 Klaasist laua- ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sise-
kujunduseks vms otstarbel kasutatavad klaasesemed (v.
a rubriikidesse 7010 ja 7018 )kuuluvadValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
või
klaasesemete lihvimine, kui kasutatavate lihvimata klaase-
semete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
või
käsitsi puhutud klaasesemete käsitsi kaunistamine (v.
a siiditrükk), kui kasutatud käsitsi puhutud klaasesemete
koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 7019 Klaaskiust tooted (v.a lõng) Valmistamine:
—värvimata kraaslindist, heidest, lõngast või tükeldatud▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —332
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
kiududest või
—klaasvillast
exgrupp 71 Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääris-
kivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud
metallid, neist valmistatud tooted; juveeltoodete imitat-
sioonid; mündid; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 7101 Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, sorteeritud ja veo
hõlbustamiseks ajutiselt niidile lükitudValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
ex 7102, ex 7103 ja
ex 7104Töödeldud vääris- või poolvääriskivid (looduslikud, tehis-
likud või taastatud)Valmistamine töötlemata vääris- või poolvääriskividest
7106, 7108 ja
7110Väärismetallid:
—survetöötlemata kujul Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 7106, 7108 ja 7110 materjalid
või
rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide
elektrolüütiline või termiline või keemiline eraldamine
või
rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide
legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega
—pooltoodete või pulbrina Valmistamine survetöötlemata väärismetallidest
ex 7107, ex 7109 ja
ex 7111Väärismetalliga plakeeritud metallid, pooltoodetena Valmistamine väärismetalliga plakeeritud metallidest,
survetöötlemata▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —333
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
7116 Tooted looduslikest või kultiveeritud pärlitest, vääris- või
poolvääriskividest (looduslikud, tehislikud või taastatud)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
7117 Juveeltoodete imitatsioonid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
võivalmistamine väärismetalliga pindamata või katmata mitte-
väärismetallosadest, kui kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
exgrupp 72 Raud ja teras; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
7207 Pooltooted rauast või legeerimata terasest Valmistamine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204 või 7205
kuuluvatest materjalidest
7208–7216 Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, vardad ja
latid, nurk- ja profiilrauadValmistamine rubriiki 7206 kuuluvatest valuplokkidest vm
esmasvormidest
7217 Rauast või legeerimata terasest traat Valmistamine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest
ex 7218, 7219–
7222Roostevabast terasest pooltooted, lehtvaltstooted, vardad ja
latid, nurk- ja profiilrauadValmistamine rubriiki 7218 kuuluvatest valuplokkidest vm
esmasvormidest
7223 Roostevabast terasest traat Valmistamine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest
ex 7224, 7225–
7228Pooltooted, lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja latid,
korrapäratutes puntides; muust legeerterasest nurk- ja
profiilrauad; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad
puurvardadValmistamine rubriiki 7206, 7218 või 7224 kuuluvatest
valuplokkidest vm esmasvormidest
7229 Muust legeerterasest traat Valmistamine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest
exgrupp 73 Raud- või terastraadist tooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —334
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 7301 Sulundkonstruktsioonid Valmistamine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest
7302 Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioo-
nielemendid: rööpad, hammas- ja vasturööpad, pöörmed,
riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, side-
lapid, aluslapid, kiilud, tugiplaadid, klambrid, tugipadjad,
tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste
ühendamiseks või kinnitamiseksValmistamine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest
7304, 7305 ja
7306Rauast või terasest (v.a valumalm) torud ja õõnesprofiilid Valmistamine rubriiki 7206, 7207, 7218 või 7224 kuuluva-
test materjalidest
ex 7307 Roostevabast terasest toruliitmikud (ISO nr X5CrNiMo
1712), mitmeosalisedSepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõritsemine,
väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugapu-
hastamine, kui kasutatavate sepistatud toorikute kogu-
väärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast
7308 Rauast või terasest tarindid (v.a rubriiki 9406 kuuluvad
monteeritavad ehitised) ja nende osad (nt sillad, sillasekt-
sioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katused, katu-
sefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, akna-
luugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad,
nurk- ja profiilrauad, torud jms tarindites kasutatavad
rauast või terasest tootedValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 7301
kuuluvaid keevitatud nurk- ja profiilraudu ei tohi siiski
kasutada
ex 7315 Autode jääketid Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 7315 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
exgrupp 74 Vask ja vasktooted; välja arvatud: Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —335
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
7401 Vasekivi; tsemenditud vask (sadestatud vask) Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
7402 Rafineerimata vask; vaskanoodid elektrolüütiliseks rafinee-
rimiseksValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
7403 Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata:
—rafineeritud vask Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
—vasesulamid ja rafineeritud vask, mis sisaldab muid
elementeValmistamine survetöötlemata rafineeritud vasest või vase-
jäätmetest ja -jääkidest
7404 Vasejäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
7405 Vaseligatuurid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 75 Nikkel ja nikkeltooted; välja arvatud: Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
7501–7503 Niklikivi, nikkeloksiidi sulamid jm niklitootmise vahepro-
duktid; survetöötlemata nikkel; niklijäätmed ja -jäägidValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 76 Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud: Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —336
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
7601 Survetöötlemata alumiinium Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
või
valmistamine legeerimata alumiiniumist või alumiiniumi-
jäätmetest ja -jääkidest termilise või elektrolüütilise töötle-
mise abil
7602 Alumiiniumijäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 7616 Alumiiniumtooted, v.a alumiiniumtraadist võrk, riie, võred,
piirded, tugevduskangas jms materjalid (sh lõputu lint) ja
laialivenitatud alumiiniumvõrkValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest. Alumiiniumtraadist
võrku, riiet, võresid, piirdeid, tugevduskangast jms
materjale (sh lõputut linti) ja laialivenitatud alumii-
niumvõrku võib siiski kasutada,
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
Grupp 77 Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks
kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud
süsteemis
exgrupp 78 Plii ja pliitooted, välja arvatud: Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —337
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
7801 Survetöötlemata plii:
—rafineeritud plii Valmistamine pliikangidest või toorpliist
—muu Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 7802
kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada
7802 Pliijäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 79 Tsink ja tsinktooted, välja arvatud: Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
7901 Survetöötlemata tsink Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 7902
kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada
7902 Tsingijäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 80 Tina ja tinatooted, välja arvatud: Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —338
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8001 Survetöötlemata tina Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 8002
kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada
8002 ja 8007 Tinajäätmed ja -jäägid; muud tinatooted Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
Grupp 81 Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest
—muud mitteväärismetallid, survetöödeldud; tooted
nendestValmistamine, milles tootega samasse rubriiki kuuluvate
kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehase-
hinnast
—muud Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
exgrupp 82 Mitteväärismetallist tööriistad ja -vahendid, noad, lusikad
ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
8206 Jaemüügiks pakendatud tööriistakomplektid vähemalt
kahest rubriikidesse 8202–8205 kuuluvast esemestValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriikide 8202–8205 materjalid. Rubriiki 8202–8205
kuuluvaid tööriistu võib komplektis siiski kasutada, kui
nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast
8207 Vahetatavad instrumendid käsi-tööriistade (mootoriga või
ilma) või tööpinkide jaoks (nt pressimiseks, lehtstantsimi-
seks, mulgustamiseks, sise- ja väliskeermestamiseks, puuri-
miseks, kammlõikamiseks, freesimiseks, treimiseks või
kruvide keeramiseks), sh tõmbesilmad, ekstrudeerimisma-
triitsid ning kivipuurimisteradValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —339
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8208 Noad ja lõiketerad masinate või mehaaniliste seadmete
jaoksValmistamine, milles:
—kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse
rubriiki kui toode ise,
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast
ex 8211 Lõiketeradega noad, hammastatud või mitte (sh aianoad),
v.a rubriiki 8208 kuuluvad noadValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Mitteväärisme-
tallist käepidemeid võib siiski kasutada
8214 Muud lõikeriistad (nt juukselõikusmasinad, lihuniku- ja
köögikirved, raiumis- ja hakkimisnoad, paberinoad); mani-
küüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid)Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Mitteväärisme-
tallist käepidemeid võib siiski kasutada
8215 Lusikad, kahvlid, kulbid, vahukulbid, tordilabidad, kala- ja
võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja lauatarbedValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Mitteväärisme-
tallist käepidemeid võib siiski kasutada
exgrupp 83 Mitmesugused mitteväärismetallist tooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
ex 8302 Muud kinnitusvahendid, tarvikud jms tooted ehitiste jaoks
ning uste automaatsulguridValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Muid rubriiki
8302 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende
koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —340
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 8306 Mitteväärismetallist kujukesed jm kaunistused Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Muid rubriiki
8306 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende
koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
exgrupp 84 Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed;
nende osad; välja arvatud:Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
ex 8401 Tuumkütuseelemendid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest (12)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8402 Aurukatlad (v.a keskkütte kuumaveekatlad, millega saab
toota ka madalrõhuauru); ülekuumendatud vee katladValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8403 ja ex 8404 Keskküttekatlad (v.a rubriiki 8402 kuuluvad katlad) ja
keskküttekatelde abiseadmedValmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 8403 ja 8404 materjalidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8406 Auruturbiinid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8407 Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja -rootormootorid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —341
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8408 Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diisel- või pool-
diiselmootorid)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8409 Üksnes või peamiselt rubriiki 8407 või 8408 kuuluvatele
mootoritele sobivad osadValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8411 Turboreaktiivmootorid, turbopropellermootorid jm gaasitur-
biinidValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8412 Muud mootorid ja jõuseadmed Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 8413 Rootorpumbad Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
ex 8414 Tööstusventilaatorid, -puhurid jms tooted Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —342
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8415 Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga ventilaatorist
ning õhutemperatuuri ja -niiskuse reguleerimise seadme-
test, sh kliimaseadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi
reguleeridaValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8418 Külmikud, sügavkülmikud jm külmutusseadmed (elektri-
lised või mitte); soojuspumbad, v.a rubriiki 8415 kuuluvad
kliimaseadmedValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest,
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnast, ja
—milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materja-
lide väärtustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
ex 8419 Puidu-, paberimassi-, paberi- ja papitööstuse masinad Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa kasutatava
tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus
25 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8420 Kalandrid vm valtsimis- (rullimis)seadmed, v.a metalli või
klaasi valtsimiseks kasutatavad, ja nende valtsid (rullid)Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa kasutatava
tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus
25 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —343
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8423 Kaalud (v.a kaalud tundlikkusega vähemalt 5 cg), sh kaalu-
tundlikud loendurid ja kaalukontrollseadmed; igat tüüpi
kaaluvihidValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8425–8428 Tõste-, teisaldus-, laadimis- või mahalaadimisseadmed Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8431 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8429 Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid,
teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad,
ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimismasinad ja teerullid:
—teerullid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8431 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —344
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8430 Muud teisaldus-, hööveldus-, tasandus-, kraapimis-,
kaevamis-, tampimis-, eraldamis- ja puurimismasinad
mullatöödeks ja maavarade kaevandamiseks; vaiavasarad
ja -tõmburid; lumesahad ja lumepuhuridValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8431 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
ex 8431 Üksnes või peamiselt teerullidele sobivad osad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8439 Masinad kiulise tselluloosimassi valmistamiseks või paberi
ja papi valmistamiseks või viimistlemiseksValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa kasutatava
tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus
25 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8441 Muud masinad paberimassi, paberi või papi valmistami-
seks, sh mitmesugused lõikemasinadValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa kasutatava
tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus
25 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8444–8447 Rubriikide 8444–8447 masinad, mida kasutatakse tekstiili-
tööstusesValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —345
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 8448 Rubriikidesse 8444 ja 8445 kuuluvate masinate abimehha-
nismidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8452 Õmblusmasinad, v.a rubriiki 8440 kuuluvad niitõmblusma-
sinad; õmblusmasinatele ettenähtud mööbel, alused ja
katted; õmblusmasinanõelad:
—õmblusmasinad (üksnes tepp-pistega), mille mehhanism
kaalub mootorita kuni 16 kg või mootoriga kuni 17 kg;Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast;
—mehhanismi (v.a mootor) kokkupanekuks kasutatavate
päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa kasutata-
vate päritolustaatusega materjalide väärtust, ja
—kasutatavad niidipingutus-, silmusemoodustus- ja
siksakmehhanismid on päritolustaatusega
—muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8456–8466 Rubriikidesse 8456–8466 kuuluvad tööpingid ja masinad
ning nende osad ja manusedValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8469–8472 Kontorimasinad (nt kirjutusmasinad, kalkulaatorid, auto-
maatsed andmetöötlusmasinad, paljundusmasinad, klam-
merdusmasinad)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —346
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8480 Metallivalus kasutatavad vormikastid; vormialused; valu-
mudelid; valuvormid metalli (v.a valuplokkide vormid),
metallikarbiidide, klaasi, mineraalmaterjalide, kummi või
plastide jaoksValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
8482 Kuul- ja rull-laagrid Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8484 Mitmekihilised seibid jms tihendid (kihid vähemalt kahest
metallist või kombineeritud muude materjalidega); kotti,
karpi vm pakitud erinevate seibide jms tihendite
komplektid; mehaanilised tihendidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8485 Mujal käesolevas grupis nimetamata seadmete ja mehha-
nismide osad, mis ei sisalda elektrilisi koostiselemente,
isolaatoreid, poole, kontakte, juhtmeid jmsValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
exgrupp 85 Elektrimasinad ja -seadmed ning nende osad, heli
salvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus-
ja taasesitusseadmed, selliste toodete osad ja tarvikud; välja
arvatud:Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8501 Elektrimootorid ja -generaatorid (v.a generaatoragregaadid) Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8503 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8502 Voolugeneraatorid ja pöörlevad muundurid Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, jaValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —347
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8501 ja 8503 kuuluvate kasutatavate materjalide
väärtus 10 % toote tehasehinnast
ex 8504 Automaatsete andmetöötlusseadmete toiteallikad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 8518 Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse
monteeritud või mitte; elektrilised helisagedusvõimendid;
elektriline helivõimendusaparatuurValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8519 Plaadimängijad, kassettpleierid (pleierid) jm heli taasesitus-
seadmed, ilma helisalvestusseadmetaValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8520 Magnetofonid jm helisalvestusseadmed, heli taasesitussead-
mega või ilmaValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8521 Videosignaalide salvestus- või taasesitusseadmed, video-
tuuneriga või ilmaValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —348
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8522 Üksnes või peamiselt rubriikidesse 8519–8521 kuuluvatele
seadmetele sobivad osad ja tarvikudValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8523 Salvestuseta magnetkandjad vm kandjad (v.a gruppi 37
kuuluvad tooted)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8524 Plaadid, lindid jm helisalvestusega vm sarnaselt salvestatud
infoga kandjad, sh matriitsid ja vormid plaatide valmista-
miseks, v.a gruppi 37 kuuluvad tooted:
—matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8523 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8525 Raadiotelefoni, raadiotelegraafi või ringhäälingu ja televi-
siooni saateaparaadid koos vastuvõtuseadmete, helisalves-
tusseadme või taasesitusseadmega või ilma; telekaamerad;
videofotoaparaadid jm salvestavad videokaamerad;digitaal-
kaameradValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8526 Radarseadmed, raadionavigatsiooni abiseadmed ja kaug-
juhtimise raadioseadmedValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8527 Raadiotelefoni, raadiotelegraafi ja ringhäälingu vastuvõtua-
paraadid, samasse korpusesse monteeritud helisalvestus-, -Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % tooteValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —349
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
taasesitusseadmete või kellaga või ilma tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-tust
8528 Televisiooni vastuvõtuseadmed, sisseehitatud ringhäälingu-
vastuvõtja, heli- või videosalvestus- või -taasesitussead-
mega või ilma; videomonitorid ja -projektoridValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8529 Üksnes või peamiselt rubriikidesse 8525–8528 kuuluvatele
seadmetele sobivad osad:
—üksnes või peamiselt videosalvestus- või -taasesitus-
seadmetele sobivadValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —350
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8535 ja 8536 Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elektrilised
katkestid ja kaitseseadmed vooluahelateleValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8538 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8537 Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille
külge on monteeritud vähemalt kaks rubriiki 8535 või
8536 kuuluvat elektrilülitus- ja jaotusseadet, sh sellised,
kus on grupi 90 aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimis-
seadmed, v.a rubriiki 8517 kuuluvad kommutatsiooni-
seadmedValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8538 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
ex 8541 Dioodid, transistorid jms pooljuhtseadised, v.a kiipideks
lõikamata pooljuhttahvlidValmistamine, milles:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
8542 Integraallülitused ja mikromoodulid
Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
8541 ja 8542 kuuluvate kasutatavate materjalide
väärtus 10 % toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —351
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8544 Isoleeritud (sh emailitud või anodeeritud) traat, kaabel (sh
koaksiaalkaablid) jm isoleeritud elektrijuhid, nii ühendus-
detailidega kui ilma; individuaalvarjestusega kiududest
koosnevad kiudoptilised kaablid (nii komplektis elektrijuh-
tide või pistmikega kui ilma):Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8545 Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja galvaanielemen-
disöed jms elektrotehnikatooted grafiidist vm süsiniku
erimist, metallosadega või ilmaValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8546 Elektriisolaatorid mis tahes materjalist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8547 Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsiooniva-
hendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne
väiksema metallosa (nt keermestatud pesa), mis on sisse
pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.
a rubriiki 8546 kuuluvad isolaatorid; mitteväärismetallist,
isoleermaterjalidega vooderdatud elektrijuhtmete torud
ning nende ühendusdetailidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8548 Primaarelementide, primaarpatareide ja akude jäätmed ja
jäägid; kasutatud primaarelemendid, primaarpatareid ja
akud; masinate ja seadmete elektrilised osad, mujal käeso-
levas grupis nimetamataValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —352
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 86 Raudtee- või trammivedurid, -veerem ja nende osad;
raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende
osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised)
liikluskorraldusseadmed; välja arvatud:Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8608 Raudtee- ja trammiteeseadmed ja -tarvikud; raudteede,
trammiteede, maanteede, siseveeteede, parklate, sadamate
ja lennuväljade mehaanilised (sh elektromehaanilised)
märguande-, ohutus- ja liikluskorraldusseadmed; nende
osadValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
exgrupp 87 Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende
osad ja tarvikud; välja arvatud:Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8709 Tõste- ja teisaldusseadmeta iseliikuvad veokärud, mida
kasutatakse tehastes, ladudes, sadamates ja lennujaamades
lühikesteks kaubavedudeks; raudteejaama platvormil kasu-
tatavad traktorid; nende osadValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —353
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8710 Tankid jm soomusmasinad, relvadega varustatud või mitte,
ning nende osadValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8711 Mootorrattad (sh mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad,
külgkorviga või ilma; külgkorvid:
—sisepõlemis-kolbmootoriga, mille silindrimaht:
— — ei ületa 50 cm3 Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 20 % toote tehasehinnast
— — ületab 50 cm3 Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast,
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
ex 8712 Kuullaagriteta jalgrattad Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.
a rubriigi 8714 materjalidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —354
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
8715 Lapsevankrid ja nende osad Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
8716 Haagised ja poolhaagised; muud mitteiseliikuvad sõidukid;
nende osadValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
exgrupp 88 Õhu- ja kosmosesõidukid ning nende osad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidestValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 8804 Rotavarjud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 8804 kuuluvatest materjalidestValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
8805 Õhusõidukite stardiseadmed; pidurdusseadmed jms
seadmed; maapealsed lennutreeningu seadmed; nende osadValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidestValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
Grupp 89 Laevad, paadid ja ujuvvahendid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 8906
kuuluvaid laevakeresid ei tohi siiski kasutadaValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —355
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 90 Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini-
ja kirurgiainstrumendid ja -aparaadid; nende osad ja
tarvikud; välja arvatud:Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9001 Optilised kiud ja nende kimbud; kiudoptilised kaablid (v.
a rubriiki 8544 kuuluvad); polariseerivast materjalist lehed
ja plaadid; mis tahes materjalist läätsed (sh kontaktläätsed),
prismad, peeglid jm optikatooted, kokku monteerimata (v.
a optiliselt töötlemata klaasist)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9002 Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm optika-
tooted instrumentide või seadmete osade või tarvikutena,
kokkumonteeritud (v.a optiliselt töötlemata klaasist)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9004 Nägemist korrigeeriva, silmi kaitsva vm otstarbega prillid
jms optikariistadValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 9005 Binoklid, pikksilmad jm optilised teleskoobid ja nende
statiivid, v.a refraktorteleskoobid ja nende statiividValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest,
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —356
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 9006 Fotokaamerad (v.a kinokaamerad); fotovälklambid ja
impulsslambid, v.a elektrilised impulsslambidValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest,
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnast, ja
—milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materja-
lide väärtustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9007 Kinokaamerad ja -projektorid, helisalvestus- või -taasesi-
tusseadmega või ilma:Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest,
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materja-
lide väärtustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9011 Optilised liitmikroskoobid, sh mikrofotode ja mikrofilmide
tegemiseks ning mikroprojektsiooniks kasutatavad mikro-
skoobidValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest,
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnast, ja
—milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materja-
lide väärtustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
ex 9014 Muud navigatsiooniinstrumendid ja -seadmed Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9015 Geodeetilised (sh fotogramm-meetrilised) instrumendid,
hüdrograafia-, okeanograafia-, hüdroloogia-, meteoro-
loogia- ja geofüüsikainstrumendid ja -seadmed (v.
a kompassid); kaugusmõõturidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —357
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
9016 Kaalud, mille tundlikkus on vähemalt 5 cg, vihtidega või
ilmaValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9017 Joonestus-, tähistus- või arvutusinstrumendid (nt joonestus-
masinad, pantograafid, protraktorid, mallid, joonestuskom-
plektid, arvutuslükatid, arvutuskettad); mujal käesolevas
grupis nimetamata käsiinstrumendid pikkuse mõõtmiseks
(nt mõõdulatid ja -lindid, kruvikud, nihikud)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9018 Meditsiini-, kirurgia-, hambaravi- ja veterinaariainstru-
mendid ja -seadmed, sh stsintigraafiaseadmed, muu elek-
tromeditsiiniline aparatuur ja seadmed nägemise kontrolli-
miseks:
—hambaravitoolid hambaraviseadmete või süljekausiga Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh
muudest rubriiki 9018 kuuluvatest materjalidestValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
9019 Mehhanoteraapilised seadmed; massaažiaparatuur;
aparaadid patsientide psüühilise seisundi kontrolliks;
seadmed osoon-, hapniku- ja aerosoolraviks, kunstliku
hingamise aparaadid jm instrumendid hingamisteede raviksValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —358
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
9020 Muud hingamisaparaadid ja gaasimaskid, v.a mehaaniliste
osade ja vahetatavate filtriteta kaitsemaskidValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 25 % toote tehasehinnast
9024 Masinad ja seadmed materjalide (nt metall, puit, tekstiil,
paber, plast) kõvaduse, tõmbetugevuse, survetugevuse,
elastsuse jm mehaaniliste omaduste mõõtmiseksValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9025 Areomeetrid jm vedelikesse asetatavad mõõteriistad,
termomeetrid, püromeetrid, baromeetrid, hügromeetrid ja
psühromeetrid, salvestusseadmega või ilma, nende instru-
mentide mis tahes kombinatsioonidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9026 Instrumendid ja aparaadid vedeliku või gaasi kulu, taseme,
rõhu vm muutujate mõõtmiseks või kontrollimiseks (nt
kulumõõturid, tasemenäitajad, manomeetrid, soojusemõõ-
turid), v.a rubriikidesse 9014, 9015, 9028 ja 9032
kuuluvadValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9027 Instrumendid ja aparaadid füüsikaliseks ja keemiliseks
analüüsiks (nt polari-, refrakto- ja spektromeetrid, gaasi- ja
suitsuanalüsaatorid); instrumendid viskoossuse, poorsuse,
venivuse, pindpinevuse jms omaduste mõõtmiseks ja kont-
rollimiseks; aparatuur soojus-, heli- või valgushulga mõõt-
miseks ja kontrollimiseks (sh eksponomeetrid); mikro-
toomidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9028 Gaasi, vedeliku ja elektri kulu või tootmismahtu mõõtev
aparatuur (sh nende kalibreerimisseadmed):
—osad ja tarvikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —359
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
—muud Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9029 Pöördeloendurid, tootehulgaloendurid, taksomeetrid, läbi-
sõidumõõturid, sammuloendurid jms; spidomeetrid ning
tahhomeetrid (v.a rubriiki 9014 või 9015 kuuluvad mõõte-
riistad); stroboskoobidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9030 Ostsilloskoobid, spektrianalüsaatorid jm instrumendid ja
aparaadid elektriliste suuruste mõõtmiseks ja kontrolliks (v.
a rubriiki 9028 kuuluvad arvestid); instrumendid alfa-,
beeta-, gamma-, röntgeni-, kosmilise vm ioniseeriva kiir-
guse mõõtmiseks või avastamiseksValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9031 Mõõte- ja kontrollinstrumendid ja -seadmed, mujal käeso-
levas grupis nimetamata; profiilprojektoridValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9032 Automaatregulatsiooni ja automaatkontrolli instrumendid
ning aparatuurValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9033 Gruppi 90 kuuluvate masinate, seadmete, instrumentide ja
aparatuuri osad ja tarvikud (mujal käesolevas grupis nime-
tamata)Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
exgrupp 91 Kellad ja nende osad; välja arvatud: Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9105 Muud kellad Valmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tustValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9109 Muud komplekteeritud või kokkupandud kellamehha-
nismidValmistamine, milles: Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —360
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast, ja
—kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei
ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väär-
tust
9110 Komplektsed, kokkupanemata või osaliselt kokkupandud
kellamehhanismid (kellamehhanismikomplektid); kokku-
pandud mittekomplektsed kellamehhanismid; esmaselt
kokkupandud, reguleerimata kellamehhanismidValmistamine, milles:
—kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote
tehasehinnast; ja
—eespool nimetatud piirangu raames ei ületa rubriiki
9114 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9111 Käe-, tasku- jms kaasaskantavate kellade korpused ja
nende osadValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9112 Muude kellade jms käesolevasse gruppi kuuluvate toodete
korpused ning nende osadValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 %
toote tehasehinnastValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 30 % toote tehasehinnast
9113 Kellarihmad, -võrud ja -ketid, nende osad:
—mitteväärismetallidest, hõbedatud või kullatud või mitte,
või väärismetalliga plakeeritud metallistValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
—muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
Grupp 92 Muusikariistad; nende osad ja tarvikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —361
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
Grupp 93 Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
exgrupp 94 Mööbel; voodivarustus, madratsid, madratsialused, padjad
jm täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja
valgustid; valgustablood, sisevalgustusega sildid jms;
kokkupandavad ehitised; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest.Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
ex 9401 ja ex 9403 Mitteväärismetallist mööbel, milles on polsterdamata
puuvillakangast massiga kuni 300 g/m2Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootegasamasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
võivalmistamine puuvillakangast, mis on valmistatud kasuta-
miseks koos rubriiki 9401 või 9403 kuuluvate materjali-
dega, kui:
—kanga väärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast, ja
—kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega
ning on klassifitseeritud muusse rubriiki kui 9401 või
9403Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 40 % toote tehasehinnast
9405 Lambid ja valgustid, sh prožektorid, ning nende mujal
nimetamata osad; valgustablood, sisevalgustusega sildid
jms, nende mujal nimetamata detailidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
9406 Kokkupandavad ehitised Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
exgrupp 95 Mänguasjad, mängud ja spordivahendid; nende osad ja
tarvikud; välja arvatud:Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
9503 Muud mänguasjad; vähendatud suuruses mudelid jms
meelelahutuslikud mudelid, liikuvad või mitte; mitmesu-
gused mosaiikpildidValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
ex 9506 Golfikepid ja nende osad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Golfikepipeade
tootmiseks mõeldud toorikuid võib siiski kasutada▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —362
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
exgrupp 96 Mitmesugused tooted: välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest.
ex 9601 ja ex 9602 Loomse, taimse või mineraalse päritoluga nikerdusmaterja-
list esemedValmistamine tootega samasse rubriiki kuuluvatest niker-
dusmaterjalidest
ex 9603 Luuad, pintslid ja harjad (v.a vitsluuad jms tooted ning
kärbi- või oravakarvadest harjad), mehaanilised mootorita
käsi-põrandaharjad, maalrirullid ja -tampoonid, kummiää-
rega kaabitsad ja mopidValmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei
ületa 50 % toote tehasehinnast
9605 Tualett- või õmblustarvete, jalatsi- või riidepuhastusvahen-
dite reisikomplektidKomplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks
eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti.
Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui
nende koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast
9606 Nööbid ja rõhknööbid, nööbisüdamikud ja nende osad;
nööbitoorikudValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast
9608 Pastapliiatsid; vilt- vms urbsest materjalist otsaga pliiatsid
ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm sulepead;
kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid; sulepea-,
pliiatsi- jms hoidikud; eelnimetatud kirjatarvete osad (sh
otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609 kuuluvadValmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega
samasse rubriiki kuuluvaid sulgi ja suleotsikuid võib siiski
kasutada
9612 Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga immutatud
või muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud,
poolidel või kassettides või mitte; templipadjad, tindiga
immutatud või mitte, karbiga või ilmaValmistamine:
—mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega samasse
rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
—milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 %
toote tehasehinnast▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —363
HS rubriik TootekirjeldusPäritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse
(1) (2) (3) või (4)
ex 9613 Piesosüüteseadmega välgumihklid Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 9613 kuuluvate
materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
ex 9614 Piibud ja piibukahad Valmistamine toorikutest
Grupp 97 Kunstiteosed, kollektsiooni- ja antiikesemed Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
(1)”Eritöötlustoimingute” tingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 7.1 ja 7.3.
(2)”Eritöötlustoimingute” tingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 7.2.
(3) Grupi 32 märkuses 3 täpsustatakse, et need tooted on mis tahes materjalide värvimiseks või värvainete tootmisel koostisainetena kasutatavad tooted, kui need ei ole klassifitseeritud mõnda muusse grupi 32 rubriiki.
(4)”Rühm” tähendab rubriigi osa, mis on eraldatud semikooloniga.
(5) Toodete puhul, mis koosnevad nii rubriikidesse 3901–3906 kui ka rubriikidesse 3907–3911, kuuluvatest materjalidest, kohaldatakse seda piirangut ainult selle materjalide rühma suhtes, mis on tootes massilt ülekaalus.
(6) Üliläbipaistvaks kileks loetakse kilet, mille valgustugevust vähendav toime (läbitustegur) mõõdetuna Gardneri läbitustegurimõõturiga ASTM-D 1003-16 on alla 2 %.
(7) Tekstiilmaterjalide segust valmistatud tooteid käsitlevad eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 5.
(8) Selle materjali kasutamine on piiratud paberitööstuses kasutatava riide tootmisega.
(9) Vt sissejuhatavat märkust 6.
(10) Silmkoelised ja heegeldatud tooted, mis ei ole elastsed ega kummeeritud ja mis on saadud silmkootud või heegeldatud detailide (vastavakujuliseks lõigatud või kootud) kokkuõmblemisel või ühendamisel, on esitatud sissejuhatavas
märkuses 6.
(11) SEMII (Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated) –Pooljuhtide Tööstuse Seadmete ja Materjalide Instituut.
(12) Seda eeskirja kohaldatakse kuni 31.12.2005.▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —364
▼B
LISA 16
TÖÖD, MILLE SUHTES EI KOHALDATA ÜLDISE SOODUSTUSTE
SÜSTEEMI PIIRKONDLIKKU KUMULATSIOONI
Tööd, nagu:
—nööpide ja/või muud tüüpi kinnitite kinnitamine,
—nööpaukude tegemine,
—püksisäärte ja varrukate alläärte või seelikute ja kleitide allääre palistamine,
—taskurätikute, lauapesu jne palistamine,
—kaunistuste ja lisandite, nagu taskud, sildid, märgid jne, kinnitamine,
—müügiks ettenähtud valmisriiete triikimine ja muu töötlemine,
—nimetatud tööde ükskõik milline kombinatsioon.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —365
▼M10
LISA 17
PÄRITOLUSERTIFIKAADI VORM A
1. Päritolusertifikaadi vorm A peab vastama käesolevas lisas esitatud näidisele.
Sertifikaadi tagaküljel olevates märkustes ei ole kohustuslik kasutada inglise
või prantsuse keelt. Sertifikaat koostatakse inglise või prantsuse keeles. Kui
sertifikaat täidetakse käsitsi, tuleb sissekanded teha tindi ja trükitähtedega.
2. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on vahemikus
+5 kuni –8 mm. Kasutatav paber peab olema tehnoloogilisest peenmaterjalist
vaba valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Sertifikaat
trükitakse rohelisele giljoššmustriga paberile, mis toob esile kõik mehhaani-
liste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.
Kui sertifikaat koosneb mitmest eksemplarist, trükitakse ainult pealmisele
lehele, mis moodustab originaaleksemplari, roheline giljošš.
3. Igal sertifikaadil on trükitud või käsitsikirjutatud seerianumber, mille järgi saab
seda identifitseerida.
4. Käesolevas lisas esitatud näidise kohaseid sertifikaate aktsepteeritakse alates 1.
jaanuarist 1996; eelmise näidise järgi koostatud sertifikaate võib siiski esitada
31. detsembrini 1997.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —366
▼M10
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —367
▼M101993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —368
▼M101993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —369
▼M101993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —370
▼M10
LISA 18
Kaubaarve deklaratsioon
Kaubaarve deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas
joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.
Prantsuskeelne versioon
L'exportateur des produits couverts par le présent document (authorisation doua-
nière no…(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont
l'origine préférentielle …(2)au sens des règles d'origine du Système des préfé-
rences tarifaires généralisées de la Communauté européenne.
Ingliskeelne versioon
The exporter of the products covered by this document (customs authorization
No… (3)declares that, except where otherwise clearly indicated, these products
are of… preferential origin (4)according to rules of origin of the Generalized
System of Preferences of the European Community.
…
(Koht ja kuupäev) (5)
…
(Eksportija allkiri; deklaratsioonile allakirjutaja nimi selgelt välja kirjutada) (6)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —371
(1) Kui kaubaarve deklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija artikli 90a tähenduses,
tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve dekla-
ratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünktühjaks.
(
2) Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud
toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast artikli 96 tähenduses, peab eksportija selgelt
märkima need tähisega ”CM” dokumendis, mille deklaratsioon koostatakse.
(3) Kui kaubaarve deklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija artikli 90a tähenduses,
tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve dekla-ratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünktühjaks.
(
4) Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud
toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast artikli 96 tähenduses, peab eksportija selgeltmärkima need tähisega ”CM” dokumendis, mille deklaratsioon koostatakse.
(
5) Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.
(6) Vt artikli 90 lõiget 5. Juhtudel, kui eksportija allkirja ei nõuta, tähendab allkirjast vabasta-
mine ka allakirjutaja nime kirjutamisest vabastamist.
▼M18
▼B
LISA 21
KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAAT EUR.1 JA ASJAKOHASED TAOT-
LUSED
1. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 peab vastama käesolevas lisas esitatud
näidisele. Käesolev vorm trükitakse ühes ühenduse ametlikus keeles. Sertifi-
kaadid täidetakse ühes nendest keeltest ja kooskõlas ekspordiriigi või -territoo-
riumi siseriiklike õigusaktidega. Kui vorm täidetakse käsitsi, tuleb kanded teha
tindi ja suurtähtedega.
2. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on vahemikus
–5 mm kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema puitmassi jääkideta valge
liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Paberile trükitakse rohe-
line giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste
vahenditega teostatud võltsingud.
3. Ekspordiriigi või -territooriumi pädevatel asutustel on õigus trükkida sertifi-
kaate ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodades. Sel juhul peab
igal sertifikaadil olema viide volitusele. Igal sertifikaadil peab olema trükikoja
nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Sertifi-
kaadile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi
saab sertifikaati identifitseerida.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —372
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —373
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —374
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —375
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —376
▼M10
LISA 22
Kaubaarve deklaratsioon
Kaubaarve deklaratsioon tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti
kirjutada.
Hispaaniakeelne versioon
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no…(1) declara que, salvo
indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial …(2).
Taanikeelne versioon
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. …(1) erklærer, at
varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i …(2).
Saksakeelne versioon
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. …(1) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht,
erklärt, daß diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte …(2) Ursprungswaren sind.
Kreekakeelne versioon
Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ' αριθ.…(1)δηλώνει ότι,
εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής …(2).
Ingliskeelne versioon
The exporter of the products covered by this document (customs authorization No …(1) declares that, except where
otherwise clearly indicated, these products are of …(2) preferential origin.
Prantsuskeelne versioon
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no…(1) déclare que, sauf indication
claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle …(2).
Itaaliakeelne versioon
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. …(1) dichiara che, salvo indi-
cazione contraria, le merci sono di origine preferenziale …(2).
Hollandikeelne versioon
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. …(1), verklaart dat, behou-
dens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2) oorsprong zijn.
Portugalikeelne versioon
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o…(1), declara
que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial …(2).
Soomekeelne versioon
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o …(1) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole
selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja …alkuperätuotteita (2) alkuperätuotteita.
Rootsikeelne versioon
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. …(1) försäkrar att dessa varor,
om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande …ursprung (2) ursprung.
▼A2
Tšehhikeelne versioon
Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení …(1) prohlašuje,že kromě zřetelně označených, mají
tyto výrobky preferenční původ v …(2).1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —377
(1) Kui kaubaarve deklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui
kaubaarve deklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.
(2) Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast,
peab eksportija selgelt märkima need tähisega ”CM” dokumendis, millel deklaratsioon koostatakse.
▼A2
Eestikeelne versioon
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr …(1) deklareerib, et need tooted on …(2)
sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.
Lätikeelne versioon
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajādokumentā (muitas pilnvara Nr. …(1), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi
skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no…(2).
Leedukeelne versioon
Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr …(1) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta,
tai yra …(2) preferencinės kilmės prekės.
Ungarikeelne versioon
A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: …(1) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az
áruk kedvezményes …(2) származásúak.
Maltakeelne versioon
L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. …(1) jiddikjara li, ħlief fejn indikat
b'modċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali …(2)
Poolakeelne versioon
Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr …(1) deklaruje,że z wyjątkiem gdzie
jest to wyraźnie określone, produkty te mają …(2) preferencyjne pochodzenie.
Sloveenikeelne versioon
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št…. (1) izjavlja, da, razen če ni drugače
jasno navedeno, ima to blago preferencialno …. (2) poreklo.
Slovakikeelne versioon
Vývozca výrobkov uvedených v tomto doklade (číslo povolenia …(1) vyhlasuje,že okrem zreteľne označených, majú
tieto výrobky preferenčný pôvod v …(2).
▼M10
…
(Koht ja kuupäev) (3)
.…
(Eksportija allkiri; deklaratsioonile allakirjutaja nimi selgelt välja kirjutada) (4)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —378
(1) Kui kaubaarve deklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui
kaubaarve deklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.
(2) Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast,
peab eksportija selgelt märkima need tähisega ”CM” dokumendis, millel deklaratsioon koostatakse.
(3) Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.
(4) Vt artikli 117 lõiget 5. Juhtudel, kui eksportija allkirja ei nõuta, tähendab allkirjast vabastamine ka allakirjutaja nime kirjutamisest
vabastamist.
▼B
LISA 23
TOLLIVÄÄRTUSEGA SEOTUD TÕLGENDUSMÄRKUSED
Esimene veerg Teine veerg
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused
Artikkel 29, lõige 1 Tegelikult makstud või makstav hind viitab importkauba hinnale. Seega
dividendid või muud maksed, mida ostja maksab müüjale ning mis ei
ole seotud importkaubaga, ei ole tolliväärtuse osa.
Artikkel 29, lõige 1, punkt
a, kolmas taaneSelliste piirangute näiteks on juhtum, kui autode müüja nõuab, et ostja ei
müüks ega eksponeeriks autosid enne kindlaksmääratud kuupäeva, millal
algab kõnealuse mudeli aasta.
Artikkel 29, lõige 1, punkt
bMõned näited sellest:
a) müüja kehtestab importkauba hinna tingimusel, et ostja ostab ka teisi
kaupu kindlaksmääratud koguses;
b) importkauba hind sõltub hinnast või hindadest, millega importkauba
ostja müüb teisi kaupu importkauba müüjale;
c) hind kehtestatakse makseviisi põhjal, mis ei ole seotud importkau-
baga, nagu näiteks siis, kui importkaup on pooltoode, mille müüja on
tarninud tingimusel, et ta saab kindlaksmääratud koguse valmis-
toodet.
Importkauba tootmise või turustamisega seotud tingimused ja tasud ei
mõjuta tehinguväärtuse aktsepteerimist. Näiteks fakt, et ostja varustab
müüjat impordiriigis tehtud inseneritööde või kavanditega, ei mõjuta
artikli 29 lõike 1 rakendamisel tehinguväärtuse aktsepteerimist.
Artikkel 29, lõige 2 1. Lõike 2 punktid a ja b annavad erinevad võimalused tehinguväärtuse
aktsepteeritavuse kindlakstegemiseks.
2. Lõike 2 punkt a sätestab, et kui ostja ja müüja on teineteisest
sõltuvad, uuritakse müügi asjaolusid ja tehinguväärtust aktsepteeri-
takse tolliväärtusena tingimusel, et nende omavaheline sõltuvus ei ole
hinda mõjutanud. Mõeldud pole seda, et asjaolusid tuleks uurida
kõigil juhtudel, kui ostja ja müüja on teineteisest sõltuvad. Uurimine
on nõutav üksnes siis, kui hinna aktsepteeritavus on kahtlane. Kui toll
ei kahtle hinna aktsepteeritavuses, tuleks see aktsepteerida deklaran-
dilt lisateavet nõudmata. Näiteks on toll võinud seda sõltuvust varem
uurida või tal võib üksikasjalik teave ostja ja müüja kohta juba
olemas olla ja ta võib olla kõnealuse uurimise või teabe põhjal juba
veendunud, et see sõltuvus ei ole hinda mõjutanud.
3. Kui toll ei saa aktsepteerida tehinguväärtust ilma lisauurimiseta, peab
ta andma deklarandile võimaluse esitada selline üksikasjalik lisateave,
mis võib olla vajalik, et toll saaks uurida müügi asjaolusid. Sel juhul
peaks toll olema valmis uurima tehingu asjakohaseid aspekte, kaasa
arvatud see, kuidas ostja ja müüja korraldavad oma ärisuhteid ja
kuidas on jõutud kõnealuse hinnani, selleks et kindlaks määrata, kas
sõltuvus on hinda mõjutanud. Kui saab näidata, et ostja ja müüja,
kuigi nad on teineteisest sõltuvad käesoleva määruse artikli 143 sätete
alusel, ostavad teineteiselt ja müüvad teineteisele nii, nagu nad ei
oleks sõltuvad, siis näitab see, et sõltuvus ei ole hinda mõjutanud.
Näiteks, kui hind oli määratud vastavalt kõnealuse tööstusharu tavali-
sele hinnakujunduse tavale või kui müüja määrab müügihinna sama-
moodi ostjate jaoks, kes ei ole temast sõltuvad, siis näitab see, etsõltuvus ei ole hinda mõjutanud. Teine näide: kui tõestatakse, et hind
on piisav selleks, et katta kõik kulud ja saada kasumit, mille suurus
on võrreldav samasse klassi või liiki kuuluvate kaupade müügil
saadava kasumiga kõnealusel ajavahemikul (näiteks aastas), siis
näitab see, et sõltuvus ei ole hinda mõjutanud.
4. Lõike 2 punkt b sätestab deklarandile võimaluse näidata, et tehingu-
väärtus on väga lähedane tolli poolt varem aktsepteeritud võrdlusväär-
tusele, ja on seetõttu aktsepteeritav artikli 29 sätete alusel. Kui lõike 2
punkti b järgne kriteerium on täidetud, siis ei ole vaja uurida mõju
küsimust lõike 2 punkti a alusel. Kui tollil on ilma üksikasjaliku lisa-
küsitluseta juba piisavalt teavet jõudmaks veendumusele, et üks
lõike 2 punktis b sätestatud kriteerium on täidetud, siis ei ole tal
mingit põhjust nõuda, et deklarant tõendaks kriteeriumi täitmist.
Artikkel 29, lõige 2, punkt Määrates kindlaks, kas üks väärtus on ”väga lähedane” teisele väärtusele,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —379
▼B
Esimene veerg Teine veerg
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused
b tuleb arvesse võtta palju tegureid. Need tegurid hõlmavad importkauba
laadi, tööstusharu enda olemust, aastaaega, millal kaupa imporditakse, ja
seda, kas väärtuste erinevus on kaubanduslikult tähtis. Kuna need tegurid
võivad iga kord olla erinevad, on võimatu kohaldada kõigil juhtudel
ühtset standardit, näiteks kindlat protsendimäära. Näiteks võib ühte sorti
kaupade väike väärtuserinevus olla mitteaktsepteeritav, teist sorti
kaupade suur väärtuserinevus aga aktsepteeritav, kui määratakse kind-
laks, kas tehinguväärtus on lähedane artikli 29 lõike 2 punktis
b sätestatud võrdlusväärtusele.
Artikkel 29, lõige 3, punkt
aNäiteks on kaudse maksega tegemist juhul, kui ostja tasub müüja võla
täielikult või osaliselt.
Artikkel 30, lõige 2, punkt
a
Artikkel 30, lõige 2, punkt
b1. Artikli 2 rakendamisel kasutab toll võimaluse korral identse kauba
müüki hinnatava kaubaga samal kaubanduslikul tasemel ja põhiliselt
samas koguses. Sellise müügi puudumisel võib kasutada identse
kauba müüki, mis toimub ühel järgnevast kolmest tingimusest:
a) müük samal kaubanduslikul tasemel, kuid erinevas koguses;
b) müük erineval kaubanduslikul tasemel, kuid põhiliselt samas
koguses;
c) müük erineval kaubanduslikul tasemel ja erinevas koguses.
2. Kui esineb ühele nendest kolmest tingimusest vastav müük, korrigee-
ritakse vastavalt juhtumile:
a) üksnes koguse tegurit;
b) üksnes kaubandusliku taseme tegurit;
c) nii kaubandusliku taseme kui ka koguse tegurit.
3. Kaubanduslike tasemete või koguste erinevusest põhjustatud korrigee-
rimise tingimus on, et kõnealune korrigeerimine, põhjustagu see väär-
tuse vähenemist või suurenemist, tehakse ainult esitatud tõendusma-
terjali alusel, mis selgelt näitab korrigeerimise põhjendatust ja täpsust,
näiteks kehtivad hinnakirjad, mis sisaldavad erinevate tasemete või
erinevate koguste hindu. Selle näiteks on, kui hinnatav importkaup
koosneb 10ühikulisest saadetisest ja ainus teadaoleva tehinguväärtu-
sega importkaup koosneb 500 ühiku müügist ning on teada, et müüja
vähendab hinda koguse pealt, siis võib vajaliku korrigeerimise teha
müüja hinnakirjale toetudes ja kasutades hinda, mis kehtib 10 ühiku
müümisel. See ei nõua, et müük oleks pidanud toimuma 10 ühiku
kaupa, kui hinnakirjas on kehtestatud bona fide teiste koguste müük.
Kuid niisuguse objektiivse kriteeriumi puudumisel ei saa tolliväärtust
määrata artikli 30 lõike 2 punktide a ja b sätete alusel.
Artikkel 30, lõige 2, punkt
d1. Üldiselt määratakse tolliväärtus käesolevate sätete alusel kindlaks
impordiriigis hõlpsalt kättesaadava teabe põhjal. Arvutatud väärtuse
kindlaksmääramiseks võib siiski olla vajalik uurida hinnatava kauba
tootmiskulusid ja muud teavet, mida tuleb muretseda väljaspool ühen-
dust. Lisaks sellele ei kuulu kaubatootja enamikul juhtudel impordi-
riigi ametiasutuste jurisdiktsiooni alla. Arvutatud väärtuse meetodi
kasutamine piirdub tavaliselt nende juhtudega, kui müüja ja ostja on
teineteisest sõltuvad ning tootja on valmis esitama impordiriigi
ametiasutustele vajalikke kuluarvutusi ja võimaldama läbi viia mis
tahes järgnevat kontrollimist, mis võib osutuda vajalikuks.
2. Artikli 30 lõike 2 punkti d esimeses taandes nimetatud ”kulud või
väärtus” määratakse kindlaks tootja poolt või tema nimel esitatud
teabe põhjal, mis puudutab hinnatava kauba tootmist. See peab põhi-
nema tootja kaubanduslikel raamatupidamisaruannetel, tingimusel et
kõnealused raamatupidamisaruanded on vastavuses kaupa tootvas
riigis kohaldatavate üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega.
3. Artikli 30 lõike 2 punkti d teises taandes nimetatud ”kasumi ja üldku-
lude summa” tuleb määrata kindlaks teabe põhjal, mille on andnud
tootja või mis on antud tema nimel, kui tootja arvud ei ole vastuolus
hinnatava kaubaga samasse klassi või liiki kuuluva kauba müügil
tavaliselt esinevaga, tingimusel et seda kaupa valmistavad ekspordi-
riigi tootjad eksportimiseks impordiriiki.
4. Mõistetavalt ei arvestata käesolevas lõikes nimetatud elementide mis
tahes kulusid ega väärtust arvutatud väärtuse kindlaksmääramisel
topelt.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —380
▼B
Esimene veerg Teine veerg
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused
5. Käesoleval juhul tuleb tähele panna, et ”kasumi ja üldkulude
summat” tuleb vaadelda tervikuna. Sellest järeldub, et kui mingil
üksikjuhul on tootja kasum väike ja tootja üldkulud suured, siis
võivad tema kasum ja üldkulud üheskoos olla siiski vastavuses
samasse klassi või liiki kuuluva kauba müügil tavaliselt esinevaga.
Näiteks võib niisugune olukord tekkida, kui impordiriigis alustatakse
uue toote turustamist ja tootja loobub kasumist või on nõus madala
kasumiga, et korvata turustamise alustamisest tingitud suuri üldku-
lusid. Kui tootja suudab näidata, et importkauba müügist saadav
kasum on väike konkreetsetest kaubandusoludest tingituna, tuleb
võtta arvesse tootja tegeliku kasumi suurus, tingimusel et tootjal on
selle põhjendamiseks arvestatavad kaubanduslikud põhjused ja et
tootja hinnakujunduspoliitika vastab asjaomase tööstusharu tavalisele
hinnakujunduspoliitikale. Näiteks võib kõnealune olukord tekkida,
kui tootjad on sunnitud ajutiselt hindu alandama nõudluse ettenäge-
matu vähenemise tõttu või kui nad müüvad kaupa, mis täiendab
impordiriigis toodetavate kaupade sortimenti, ja nõustuvad väikese
kasumiga konkurentsivõime säilitamiseks. Kui tootja esitatud kasumi
ja üldkulude andmed ei vasta sellele, mis tavaliselt esineb hinnatava
kaubaga samasse klassi või liiki kuuluva kauba müümisel, tingimusel
et seda kaupa valmistavad ekspordiriigi tootjad eksportimiseks impor-
diriiki, võib kasumi ja üldkulude summa põhineda muul asjakohasel
teabel peale selle, mille on andnud kauba tootja või mis on antud
tema nimel.
6. Kas teatud kaup kuulub samasse klassi või liiki kui teine kaup, tuleb
kindlaks määrata iga juhtumi korral eraldi, arvestades kõiki valitse-
vaid asjaolusid. Kui artikli 30 lõike 2 punkti d sätete alusel määra-
takse kindlaks tavaline kasum ja üldkulud, tuleb uurida impordiriigis
ekspordiks müüdud kitsaimat kaubarühma või -sortimenti, mis
hõlmab hinnatavat kaupa ja mille kohta on võimalik saada vajalikku
teavet. Artikli 30 lõike 2 punkti d kohaldamisel peab samasse klassi
või liiki kuuluv kaup pärinema samast riigist kui hinnatav kaup.
Artikkel 31, lõige 1 1. Artikli 31 lõike 1 sätete alusel määratud tolliväärtus peaks võimalikult
suuremas ulatuses põhinema varem määratud tolliväärtustel.
2. Artikli 31 lõike 1 alusel kasutatavad tolliväärtuse määramise meetodid
peaksid olema need, mis on sätestatud artiklis 29 ja artikli 30 lõikes 2,
kuid artikli 31 lõike 1 eesmärkidele ja sätetele vastab põhjendatud
paindlikkus kõnealuste meetodite rakendamisel.
3. Mõned näited põhjendatud paindlikkusest:
a) identne kaup: nõuet, et identset kaupa peab eksportima hinnatava
kaubaga samal või ligikaudu samal ajal, võib tõlgendada paindli-
kult; tolliväärtuse aluseks võib olla identne importkaup, mis on
toodetud muu riigis kui hinnatava kauba ekspordiriik; võib kasu-
tada identse importkauba tolliväärtust, mis on juba kindlaks
määratud artikli 30 lõike 2 punktide c ja d sätete alusel;
b) sarnane kaup: nõuet, et sarnast kaupa peab eksportima hinnatava
kaubaga samal või ligikaudu samal ajal, võib tõlgendada paindli-
kult; tolliväärtuse aluseks võib olla sarnane importkaup, mis on
toodetud muus riigis kui hinnatava kauba ekspordiriik; võib kasu-
tada sarnase importkauba tolliväärtust, mis on juba kindlaks
määratud artikli 30 lõike 2 punktide c ja d sätete alusel;
c) tuletatud väärtuse meetod: käesoleva määruse artikli 152 lõike 1
punkti a nõuet, et kaupa peab müüma samas seisundis, kui see oli
importimisel, võib tõlgendada paindlikult; 90 päeva nõuet võib
kohaldada paindlikult.
Artikkel 32, lõige 1, punkt
b, alapunkt ii1. Artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis ii määratletud elementide jaota-
mist importkauba vahel mõjutab kaks tegurit —elemendi enda
väärtus ja viis, kuidas kõnealune väärtus jaotatakse importkaubale.
Kõnealuste elementide jaotamine peab olema põhjendatud, asjaolu-
dele vastav ja vastavuses üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega.
2. Kui importija omandab elemendi kindla hinna eest müüjalt, kes on
temast sõltumatu, on elemendi väärtuseks nimetatud hind. Kui
elemendi on tootnud importija või temast sõltuv isik, võrdub selle
väärtus tootmiskuludega. Kui importija on elementi varem kasutanud,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —381
▼B
Esimene veerg Teine veerg
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused
olenemata sellest, kas ta on selle omandanud või ise tootnud, tuleb
elemendi väärtuse saamiseks esialgseid soetamis- või tootmiskulusid
vähendada vastavalt kasutamisele.
3. Kui elemendi väärtus on kindlaks määratud, tuleb kõnealune väärtus
importkauba vahel jaotada. Selleks on mitu võimalust. Näiteks võib
väärtuse lisada esimesele saadetisele, kui importija soovib maksta
tollimaksu kogu väärtuselt korraga. Teine näide: importija võib
nõuda, et väärtus jaotataks nende ühikute vahel, mis on toodetud
esimese saadetise ajaks. Järgmine näide: importija võib nõuda, et
väärtus jaotataks kogu eeldatava toodangu vahel, kui kõnealuse
toodangu kohta on olemas lepingud või kindlad kohustused. Importija
esitatud dokumentidest sõltub, millist jaotusmeetodit kasutatakse.
4. Eespool nimetatud näide: importija annab tootjale valuvormi, mida
hakatakse kasutama importkauba tootmisel, ja sõlmib tootjaga lepingu
10 000 ühiku ostmise kohta. Selleks ajaks, kui jõuab kohale esimene
1 000 ühikust koosnev saadetis, on tootja tootnud juba 4 000 ühikut.
Importija võib tollilt nõuda valuvormi väärtuse jaotamist 1 000, 4 000
või 10 000 ühiku vahel.
Artikkel 32, lõige 1, punkt
b, alapunkt iv1. Artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis iv määratletud kuluelementide
eest tehtavad lisandid peaksid põhinema tõestel ja täpselt määratleta-
vaid koguseid käsitlevatel andmetel. Et vähendada nii importija kui
ka tolli vaeva lisatava väärtuse kindlaksmääramisel, tuleks kasutada
nii palju kui võimalik ostja äridokumentidest hõlpsasti kättesaadavaid
andmeid.
2. Nende ostja tarnitud elementide puhul, mis ta on ostnud või rentinud,
on kululisandiks ostu- või rendihind. Nende elementide puhul, mis on
üldkasutatavad, ei lisata muud kui nendest koopiate tegemise hind.
3. See, kui lihtsalt on võimalik arvutada kululisandeid, sõltub konkreetse
ettevõtte struktuurist ja juhtimistavadest ning arvestusmeetoditest.
4. Näiteks on võimalik, et ettevõte, kes impordib mitmesuguseid tooteid
mitmest eri riigist, säilitab oma disainikeskuse dokumentatsiooni
väljaspool impordiriiki selliselt, et on võimalik täpselt näidata kõnea-
luse tootega seotud kulutusi. Sellisel juhul võib artikli 32 sätete alusel
teha asjakohase otsekorrigeerimise.
5. Teisel juhul võib ettevõte pidada impordiriigist väljaspool asuva disai-
nikeskuse kulusid üldkulude osaks, jaotamata neid üksikute toodete
vahel. Sellisel juhul võib importkaubaga seotud asjakohase korrigeeri-
mise teha artikli 32 sätete alusel, jagades disainikeskuse kogukulud
selle kogutoodanguga, mille puhul on kasutatud disainikeskust, ning
lisades importkaubale selliselt jaotatud kulud ühiku kohta.
6. Eespool kirjeldatud asjaolude erinevused nõuavad loomulikult seda,
et õige jaotusmeetodi kindlaksmääramisel tuleb arvestada erinevaid
tegureid.
7. Kui kõnealuse elemendi tootmine toimub mitmes riigis ja pikemat
aega, peaks korrigeerimine piirduma tegeliku väärtusega, mis kõnea-
lusele elemendile lisandub väljaspool impordiriiki.
Artikkel 32, lõige 1, punkt
cArtikli 32 lõike 1 punktis c nimetatud kasutus- ja litsentsitasu võib muu
hulgas sisaldada patentide, kaubamärkide ja autoriõigusega seotud
makseid.
Artikkel 32, lõige 2 Kui puuduvad tõesed ja täpselt määratletavaid koguseid käsitlevad
andmed kululisandite kohta, mida tuleb teha artikli 32 sätete alusel, siis
ei või tehinguväärtust määrata artikli 29 sätete alusel. Selle näide on, kui
kasutustasu makstakse liitrihinna alusel, millega teatud toodet impordi-
riigis müüakse, kui see toode on imporditud kilogrammidena ning pärast
importimist on sellest lahus valmistatud. Kui kasutustasu põhineb osali-
selt importkaubal ja osaliselt muudel teguritel, millel ei ole mingit seost
importkaubaga (näiteks siis, kui importkaupa segatakse omamaiste koos-
tisosadega ja seda ei ole enam võimalik eraldi identifitseerida, või kui
kasutustasu ei saa eraldada ostja ja müüja vahelistest erifinantskokkule-
petest), siis on alusetu püüda teha lisandit kasutustasu eest. Kuid kui
kõnealune kasutustasu põhineb ainult importkaubal, mille täpset kogust
on kerge kindlaks määrata, võib liita kululisandid tegelikult makstud või
makstavale hinnale.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —382
▼B
Esimene veerg Teine veerg
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused
Viide tolliseadustiku raken-
dussäteteleMärkused
Artikkel 143, lõige 1, punkt
eKäesolevas lepingus loetakse üht isikut teist kontrollivaks, kui esimene
saab juriidiliselt või tegelikult kehtestada teisele piiranguid või teda
suunata.
Artikkel 150, lõige 1
Artikkel 151, lõige 1Väljend ”ja/või” võimaldab paindlikkust, et kasutada läbimüüki ja teha
vajalikke korrektiive ükskõik millises kolmest artikli 30 lõike 2 punktide
a ja b tõlgendusmärkuste lõikes 1 kirjeldatud tingimusest.
Artikkel 152, lõige 1, punkt
a, alapunkt i1. Tuleb märkida, et ”kasumit ja üldkulusid” peab võtma tervikuna.
Kõnealuse mahaarvamise jaoks tuleb nende suurus kindlaks määrata
importija poolt või tema nimel antud teabe põhjal, juhul kui importija
andmed ei ole vastuolus nendega, mis on saadud impordiriigis
samasse klassi või liiki kuuluva importkauba müügi käigus. Kui
importija andmed on vastuolus kõnealuste andmetega, võib kasumi ja
üldkulude suurus põhineda muul asjakohasel teabel peale importija
poolt või tema nimel antud teabe.
2. Kui komisjonitasu või tavaline kasum ja üldkulud määratakse kind-
laks käesoleva sätte alusel, siis tuleb küsimus, kas teatud kaup kuulub
samasse klassi või liiki kui teine kaup, lahendada iga juhtumi korral
eraldi, võttes arvesse kaasnevaid asjaolusid. Impordiriigis tuleb uurida
müügilolevat samasse klassi või liiki kuuluva importkauba kõige
kitsamat rühma või sortimenti, mis hõlmab hinnatavat kaupa ja mille
kohta on võimalik saada vajalikku teavet. Käesoleva sätte alusel
hõlmab mõiste ”samasse klassi või liiki kuuluv kaup” nii seda kaupa,
mis on imporditud samast riigist kui hinnatav kaup, kui ka teistest
riikidest importkaupa.
Artikkel 152, lõige 2 1. Kui kasutatakse seda tolliväärtuse määramise meetodit, siis tehakse
mahaarvamised edasisel töötlemisel lisandunud väärtuse eest kõnea-
luse töö maksumusega seotud tõeste ja täpselt määratletavaid kogu-
seid käsitlevate andmete alusel. Arvestuse aluseks on tööstusharus
aktsepteeritud skeemid, juhised, meetodid ja muud selle tööstusharu
tavad.
2. Tõdetakse, et seda tolliväärtuse määramise meetodit ei saa tavaliselt
rakendada siis, kui edasise töötlemise tagajärjel kaotab importkaup
samasuse. Kuid võib esineda juhtumeid, kui töötlemise käigus lisan-
dunud väärtust saab ilma liigse raskuseta täpselt kindlaks määrata,
kuigi importkaup on kaotanud oma samasuse.
Kuid teisest küljest võib esineda ka juhtumeid, kus importkaup
säilitab oma samasuse, kuid moodustab impordiriigis müüdavast
kaubast nii väikese osa, et kõnealuse meetodi kasutamine pole
põhjendatud. Eespool nimetatut silmas pidades tuleb iga niisugune
olukord eraldi läbi vaadata.
Artikkel 152, lõige 3 1. Selle näiteks on kauba müük hinnakirja alusel, mis annab suuremas
koguses tehtud ostu puhul soodsama ühikuhinna.
MüügikogusÜhiku
hindMüükide arvKõigi
erinevate
hindade-
ga
müüdud
üldkogus
1–10 ühikut 100 10 müüki 5 ühiku
kaupa
5 müüki 3 ühiku
kaupa65
11–25 ühikut 95 5 müüki 11 ühiku
kaupa55
üle 25 ühiku 90 1 müük, 30 ühikut
1 müük, 50 ühikut801993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —383
▼B
Esimene veerg Teine veerg
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused
Suurim üldkogus, mis on müüdud teatud kaubaühiku hinnaga, on 80
ühikut ja seega suurimale üldkogusele vastav kaubaühiku hind on
hinnakirja alusel 90.
2. Teise näite korral toimub kaks müüki. Esimese müügi puhul müüakse
500 ühikut hinnaga à 95 rahaühikut. Teise müügi puhul müüakse 400
ühikut hinnaga à 90 rahaühikut. Selle näite puhul on suurim teatud
hinnaga müüdud ühikute arv 500, seega on ühiku hind suurimas
üldkoguses 95.
3. Kolmandaks näiteks on olukord, kus erinevad kogused müüakse
erineva hinnaga:
a)müügid
Müüdud kogus Ühiku hind
40 ühikut 100
30 ühikut 90
15 ühikut 100
50 ühikut 9525 ühikut 105
35 ühikut 90
5 ühikut 100
b)kokku
Müüdud üldkogus Ühiku hind
65 90
50 95
60 100
25 105
Käesoleva näite puhul on teatud hinnaga müüdud suurim kogus 65 ja
seega on ühiku hind suurimas üldkoguses 90.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —384
▼B
LISA 24
ÜLDTUNNUSTATUD RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTETE KOHALDA-
MINE TOLLIVÄÄRTUSE KINDLAKSMÄÄRAMISEL
1. Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted viitavad riigis teatud ajal tunnus-
tatud üldisele seisukohale või riiklikule tunnustusele selles, millised majandus-
ressursid ja -kohustused tuleb arvestusse märkida aktiva ja passivana, millisedaktivas ja passivas toimunud muudatused tuleb kajastada, kuidas tuleb hinnata
aktivat ja passivat ning muudatusi nendes, milline teave tuleb avalikustada ja
kuidas see tuleb avalikustada ja millised finantsaruanded tuleb koostada. Need
standardid võivad olla nii üldkohaldatavad üldised juhised kui ka üksikasja-
likud menetlused.
2. Tolliväärtust käsitlevate sätete kohaldamisel kasutab asjaomane toll teavet, mis
on koostatud vastavalt selle riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele,
arvestades asjakohast artiklit. Näiteks käesoleva määruse artikli 152 lõike 1
punkti a alapunkti i sätete järgi määratakse tavaline kasum ja üldkulud kind-
laks teabe põhjal, mis on koostatud vastavalt importijamaal üldtunnustatud
raamatupidamispõhimõtetele. Kuid teisest küljest määratakse seadustiku
artikli 30 lõike 2 punkti d järgi tavaline kasum ja üldkulud kindlaks teabe
põhjal, mis on koostatud vastavalt tootjamaal üldtunnustatud raamatupidamis-
põhimõtetele. Järgmine näide —seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti
b alapunktis ii ettenähtud elemendi kindlaksmääramisel impordiriigis kasuta-
takse teavet, mis on koostatud vastavuses sellel maal üldtunnustatud raamatu-
pidamispõhimõtetega.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —385
▼M22
LISA 25
TOLLIVÄÄRTUSE SISSE ARVESTATAVAD ÕHUTRANSPORDIKULUD
1. Alljärgnevas tabelis on esitatud:
a) kontinentide ja tsoonide järgi loetletud kolmandad riigid (1) (1. veerg).
b) protsendid, mis näitavad vastavast kolmandast riigist Euroopa Ühendusse
transportimisel kaasnevat õhutranspordikulude tolliväärtuse sisse arvesta-
tavat osa (2. veerg).
2. Kui kaupu veetakse riikidest või lennujaamadest, mis ei sisaldu alljärgnevas
tabelis, v.a lõikes 3 nimetatud lennujaamad, kohaldatakse lähtekohale lähima
lennujaama suhtes sätestatud protsenti.
3. Prantsuse Guadeloupe'i, Guayana, Martinique'i ja Reunioni ülemeredeparte-
mangude suhtes, mille lennujaamu tabelis ei nimetata, kohaldatakse järgmisi
reegleid:
a) kaupade puhul, mis veetakse kolmandatest riikidest otse nendesse departe-
mangudesse, arvestatakse tolliväärtuse sisse õhutranspordikulud tervikuna;
b) kaupade puhul, mis veetakse kolmandatest riikidest ühenduse Euroopa ossa
ning mis laaditakse ümber või maha ühes neist departemangudest, arvesta-
takse tolliväärtuse sisse üksnes need õhutranspordikulud, mis oleksid
tekkinud kaupade vedamisel vaid ümber- või mahalaadimiskohani;
c) kaupade puhul, mis veetakse nendesse departemangudesse kolmandatest
riikidest ning mis laaditakse ümber või maha ühenduse Euroopa osas
asuvas lennujaamas, on tolliväärtuse sisse arvestatavad õhutranspordikulud
need, mis saadakse alljärgnevas tabelis toodud protsentide kohaldamisel
kulude suhtes, mis oleksid tekkinud kaupade vedamisel lähtelennujaamast
ümber- või mahalaadimislennujaama.
Ümber- ja mahalaadimine kinnitatakse tolliasutuse asjakohase märkega ning
asjaomase asutuse ametliku pitseriga lennuveokirjal või muul õhuveodoku-
mendil, kõnealuse kinnituse puudumisel kohaldatakse käesoleva määruse
artikli 163 lõike 6 viimase lõigu sätteid.
1 2
Lähtetsoon (-riik) (kolmas riik)Euroopa Ühenduse saabumistsooni
tolliväärtuse sisse arvestavate
õhutranspordikulude protsendid
Ameerika
A tsoon 70
Kanada:
Gander, Halifax, Moncton, Montreal, Ottawa, Quebec,
Toronto (muude lennujaamade kohta vt B tsoon)
Gröönimaa
Ameerika Ühendriigid:
Akron, Albany, Atlanta, Baltimore, Boston, Buffalo, Char-
leston, Chicago, Cincinnati, Columbus, Detroit, Indianapolis,
Jacksonville, Kansas City, Lexington, Louisville, Memphis,
Milwaukee, Minneapolis, Nashville, New Orleans, NewYork,
Philadelphia, Pittsburgh, St. Louis, Washington DC (muude
lennujaamade kohta vt B ja C tsoon)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —386
(1) Protsendid kehtivad riigi kõigi lennujaamade kohta, välja arvatud juhul, kui on märgitud
konkreetsed lähtelennujaamad.
▼M22
1 2
Lähtetsoon (-riik) (kolmas riik)Euroopa Ühenduse saabumistsooni
tolliväärtuse sisse arvestavate
õhutranspordikulude protsendid
B tsoon 78
Kanada:
Edmonton, Vancouver, Winnipeg (muude lennujaamade kohta
vt A tsoon)
Ameerika Ühendriigid:
Albuquerque, Austin, Billings, Dallas, Denver, Houston, Las
Vegas, Los Angeles, Miami, Oklahoma, Phoenix, Portland,
Puerto Rico, Salt Lake City, San Francisco, Seattle (muude
lennujaamade kohta vt A ja C tsoon)
Kesk-Ameerika (kõik riigid)Lõuna-Ameerika (kõik riigid)
C tsoon 89
Ameerika Ühendriigid:
Anchorage, Fairbanks, Honolulu, Juneau (muude lennujaa-
made kohta vt A ja B tsoon)
Aafrika
D tsoon
Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Maroko, Tuneesia33
E tsoon
Benin, Burkina Faso, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika
Vabariik, Tšaad, Côte d'Ivoire, Djibouti, Etioopia, Gambia,
Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Libeeria, Mali, Mauritaania,
Niger, Nigeeria, Senegal, Sierra Leone, Sudaan, Togo50
F tsoon
Burundi, Kongo Demokraatlik Vabariik, Kongo (Brazzaville),
Ekvatoriaal-Guinea, Gabon, Kenya, Rwanda, São Tomé ja
Príncipe, Seišellid, Somaalia, Saint Helena, Tansaania,
Uganda61
G tsoon
Angola, Botswana, Komoorid, Lesotho, Madagaskar, Malawi,
Mauritius, Mosambiik, Namiibia, Lõuna-Aafrika Vabariik,
Svaasimaa, Sambia, Zimbabwe74
Aasia
H tsoon
Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Iraan, Iraak, Iisrael,
Jordaania, Kuveit, Liibanon, Süüria27
I tsoon
Bahrein, Masqat ja Omaan, Katar, Saudi Araabia, Araabia
Ühendemiraadid, Jeemen (Araabia Vabariik)43
J tsoon
Afganistan, Bangladesh, Bhutan, India, Nepal, Pakistan46
K tsoon
Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbe-
kistan,
Venemaa: Novosibirsk, Omsk, Perm, Sverdlovsk (muude
lennujaamade kohta vt L, M ja O tsoon)571993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —387
▼M22
1 2
Lähtetsoon (-riik) (kolmas riik)Euroopa Ühenduse saabumistsooni
tolliväärtuse sisse arvestavate
õhutranspordikulude protsendid
L tsoon
Brunei, Hiina, Indoneesia, Kambodža, Laos, Aomen,
Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar, Filipiinid,
Singapur, Sri Lanka, Taiwan, Tai, Vietnam
Venemaa: Irkutsk, Kirensk, Krasnojarsk (muude lennujaa-
made kohta vt K, M ja O tsoon)70
M tsoon
Jaapan, Põhja-Korea, Lõuna-Korea
Venemaa: Habarovsk, Vladivostok (muude lennujaamade
kohta vt K, L ja O tsoon)83
Austraalia ja Okeaania
N tsoon
Austraalia ja Okeaania79
Euroopa
O tsoon
Island
Venemaa: Nižni Novgorod, Samara, Moskva, Orjol, Rostov,
Volgograd, Voronež (muude lennujaamade kohta vt K, L ja
M tsoon)
Ukraina30
P tsoon
Albaania, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria,
Fääri saared, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik,
Moldova, Norra, Rumeenia, Serbia ja Montenegro, Türgi15
Q tsoon
Horvaatia,Šveits51993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —388
▼M27
LISA 26
ARTIKLI 152 LÕIKE 1 PUNKTIS a)a NIMETATUD KAUPADE
LOETELU
Lihtsustatud kord teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti rikne-
vate kaupade tolliväärtuse määramiseks vastavalt tolliseadustiku artikli 30
lõike 2 punktile c (1)
CN (TARIC) kood Kauba kirjeldus Kehtivusaeg
0701 90 50 Varajane kartul 1.1.–30.6.
0703 10 19 Sibul 1.1.–31.12.
0703 20 00 Küüslauk 1.1.–31.12.
0708 20 00 Aeduba 1.1.–31.12.
0709 20 00 10 Spargel:
—roheline1.1.–31.12.
0709 20 00 90 Spargel:
—muu1.1.–31.12.
0709 60 10 Paprika 1.1.–31.12.
ex 0714 20 Bataadid, värsked või jahutatud,
terved1.1.–31.12.
0804 30 00 90 Ananassid 1.1.–31.12.
0804 40 00 10 Avokaadod 1.1.–31.12.
0805 10 20 Magusad apelsinid 1.6.–30.11.0805 20 10 05 Klementiinid 1.3.–31.10.
0805 20 30 05 Monrealid ja satsumad 1.3.–31.10.
0805 20 50 07
0805 20 50 37Mandariinid ja vilkingid 1.3.–31.10.
0805 20 70 05
0805 20 90 05
0805 20 90 09Tangeriinid ja muud 1.3.–31.10.
0805 40 00 11 Greipfruudid:
—valged1.1.–31.12.
0805 40 00 19 Greipfruudid:
—roosad1.1.–31.12.
0805 50 90 11
0805 50 90 19Laimid (Citrus aurantifolia,
Citrus latifolia)1.1.–31.12.
0806 10 10 Lauaviinamarjad 21.11.–20.7.
0807 11 00 Arbuusid 1.1.–31.12.
0807 19 00 10
0807 19 00 30Melonid Amarillo, Cuper, Honey
Dew (k.a Cantalene), Onteniente,
Piel de Sapo, (k.a Verde Liso),
Rochet, Tendral, Futuro1.1.–31.12.
0807 19 00 91
0807 19 00 99Muud melonid 1.1.–31.12.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —389
(1) Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest, on toote kirjel-
duse sõnastus üksnes soovituslik ning käesoleva lisa raames määrab toodete loetelukäesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN- ja TARIC-koodide ulatus. Kui on
osutatud ex-koodidele, tuleb koode ning vastavat kirjeldust vaadelda koos.
▼M27
CN (TARIC) kood Kauba kirjeldus Kehtivusaeg
0808 20 50 10 Pirnid:
—Nashi (Pyrus pyrifolia)
—Ya (Pyrus bretscheideri)1.5.–30.6.
0808 20 50 90 Pirnid:
—muud1.5.–30.6.
0809 10 00 Aprikoosid 1.1.–30.5. ja 1.8.–31.12.
0809 30 10 Nektariinid 1.1.–10.6. ja 1.10.-31.12.
0809 30 90 Virsikud 1.1.–10.6. ja 1.10.–31.12.0809 40 05 Ploomid 1.10.–10.6.
0810 10 00 Maasikad 1.1.–31.12.
0810 20 10 Vaarikad 1.1.–31.12.0810 50 00 Kiivid 1.1.–31.12.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —390
LISA 28
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —391
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —392
LISA 29
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —393
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —394
▼B
LISA 30
ÜHENDUSE LENNUJAAMAS KONTROLLITAVALE PAGASILE KINNI-
TATAV PAGASILIPIK
(Artikkel 196)
1. TUNNUSED
Artiklis 196 osutatud pagasilipik kujundatakse nii, et seda ei oleks võµimalik
uuesti kasutada.
a) Pagasilipikul on vähemalt 5 mm laiune roheline triip täies pikkuses
mõlemal pool lipiku neid osi, kuhu on märgitud marsruut ja tähis.
Lisaks sellele võivad nimetatud rohelised triibud ulatuda ka muudele paga-
silipiku osadele, v.a kõik need, kuhu on kantud triipkoodiga pagasilipiku
number, mis peab olema trükitud valgele taustale. (Vt punkti 2 alapunktis
a esitatud näidiseid.)
b) Saatjata pagasi puhul peab pagasilipik vastama Rahvusvahelise Lennu-
transpordi Assotsiatsiooni (IATA) resolutsiooniga nr 743a ettenähtud näidi-
sele, kuid külgedel olevad triibud on punase asemel rohelised. (Vt punkti 2
alapunktis b esitatud näidist.)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —395
▼B
2. NÄIDISED
a)
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —396
▼B
b)
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —397
▼M24
LISA 31 (1)
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI NÄIDIS
(Kaheksast eksemplarist koosnev komplekt)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —398
(1) Vormi ja nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —399
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —400
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —401
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —402
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —403
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —404
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —405
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —406
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —407
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —408
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —409
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —410
▼M24
LISA 32 (1)
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI NÄIDIS VÄLJATRÜKKIMISEKS AUTOMAATSE ANDME-
TÖÖTLUSSÜSTEEMI KASUTAMISE KORRAL, KUI KASUTATAKSE KAHTE JÄRJESTI-
KUST NELJAST EKSEMPLARIST KOOSNEVAT KOMPLEKTI1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —411
(1) Vormi ja nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —412
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —413
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —414
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —415
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —416
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —417
▼M24
LISA 33 (1)
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI LISALEHE NÄIDIS
(kaheksast eksemplarist koosnev komplekt)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —418
(1) Vorme ja eelkõige nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —419
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —420
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —421
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —422
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —423
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —424
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —425
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —426
▼M24
LISA 34 (1)
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI LISALEHE NÄIDIS ARVUTIPÕHISE DEKLARATSIOO-
NIDE TÖÖTLEMISE SÜSTEEMI ABIL VÄLJATRÜKKIMISEKS, KUI KASUTATAKSE
KAHTE JÄRJESTIKUST NELJAST EKSEMPLARIST KOOSNEVAT KOMPLEKTI1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —427
(1) Vorme ja eelkõige nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —428
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —429
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —430
▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —431
▼B
LISA 35
MÄRKUSED LISADES 31 JA 33 OSUTATUD VORMIDE EKSEMPLA-
RIDE KOHTA, MILLELE ANDMED PEAVAD ILMUMA ISEKOPEERI-
MISE TEEL
(Alates eksemplarist 1)
Lahtri number Eksemplarid Lahtri number Eksemplarid
I. ETTEVÕTJA TÄIDETAVAD LAHTRID
1 1–8 27 1–5 (1)
välja arvatud keskmine
osa:28 1–3
1–3 29 1–3
2 1–5 (1) 30 1–3
3 1–8 31 1–8
4 1–8 32 1–8
5 1–8 33 esimene osa vasakul:6 1–8 1–87 1–3 ülejäänud: 1–3
8 1–5 (
1) 34a 1–3
9 1–3 34b 1–3
10 1–3 35 1–8
11 1–3 36 –
12 – 37 1–3
13 1–3 38 1–814 1–4 39
401–3
1–5 (
1)
15 1–8 41 1–3
15a 1–3 42 –
15b 1–3 43 –
16 1, 2, 3, 6, 7 ja 8 44 1–5 (1)
17 1–8 45 –
17a 1–3 46 1–3
17b 1–3 47 1–3
18 1–5 (1) 48 1–3
19 1–5 (1) 49 1–3
20 1–3 50 1–8
21 1–5 (1) 51 1–8
22 1–3 52 1–823 1–3 53 1–8
24 1–3 54 1–4
25 1–5 (
1) 55 –
26 1–3 56 –
II. AMETLIKUKS KASUTUSEKS ETTENÄHTUD LAHTRID
A 1–4 (2) C 1–8 (2)
B 1–3 D 1–4
►M19 (1) Mingil juhul ei tohi nõuda, et kasutajad täidaksid need lahtrid transiidi jaoks kasutatavas eksem-
plaris 5. ◄
(2) Lähteliikmesriik võib otsustada, kas need andmed märgitakse nimetatud eksemplaridele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —432
▼B
LISA 36
MÄRKUSED LISADES 32 JA 34 OSUTATUD VORMIDE EKSEMPLA-
RIDE KOHTA, MILLELE ANDMED PEAVAD ILMUMA ISEKOPEERI-
MISE TEEL
(Alates eksemplarist 1/6)
Lahtri number Eksemplarid Lahtri number Eksemplarid
I. ETTEVÕTJA TÄIDETAVAD LAHTRID
1 1–4 27 1–4
välja arvatud keskmine
osa:28 1–3
1–3
2 1–4 29 1–33 1–4 30 1–3
4 1–4 31 1–4
5 1–4 32 1–46 1–4 33 esimene osa vasakul
1–4
7 1–3 ülejäänud: 1–3
8 1–4 34a 1–39 1–3 34b 1–3
10 1–3 35 1–4
11 1–3 36 1–3
12 1–3 37 1–313 1–3 38 1–4
14 1–4 39 1–3
15 1–4 40 1–4
15a 1–3 41
421–3
1–3
15b 1–3 43 1–3
16 1–3 44 1–417 1–4 45 1–3
17a 1–3 46 1–3
17b 1–3 47 1–3
18 1–4 48 1–319 1–4 49 1–320 1–3 50 1–4
21 1–4 51 1–4
22 1–3 52 1–423 1–3 53 1–4
24 1–3 54 1–4
25 1–4 55 –
26 1–3 56 –
II. AMETLIKUKS KASUTUSEKS ETTENÄHTUD LAHTRID
A 1–4 (
1) C 1–4
B 1–3 D/J 1–4
(1) Lähteliikmesriik võib otsustada, kas need andmed märgitakse nimetatud eksemplaridele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —433
▼M24
LISA 37
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI SELGITAVAD MÄRKUSED (1)
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
A. ÜLDINE KIRJELDUS
Vorme ja lisalehti kasutatakse järgmistel juhtudel:
a) kui ühenduse õigusaktides osutatakse kaupade tolliprotseduurile suunamise
deklaratsioonile või reekspordideklaratsioonile;
b) vajaduse korral ühinemisaktis sätestatud üleminekuaja jooksul ühenduse,
mis on ühinemisele eelnenud koosseisus, ja uute liikmesriikide vahelises
kaubanduses ning uute liikmesriikide vahelises kaubanduses selliste
kaupade osas, mille puhul ei ole tollimakse ja samaväärse toimega makse
veel täielikult kaotatud või mille suhtes kohaldatakse teisi ühinemisaktiga
sätestatud meetmeid;
c) kui nende kasutamine on ühenduse eeskirjadega konkreetselt ette nähtud.
Selleks otstarbeks kasutatavad vormid ja lisalehed koosnevad eksemplari-
dest, mis on vajalikud ühe või mitme tolliprotseduuriga seotud formaaluste
täitmiseks, ja need võetakse kaheksast eksemplarist koosnevast komplek-
tist:
—eksemplar 1 jääb selle liikmesriigi asutustele, kus täidetakse ekspordi-
(lähetamise) või ühenduse transiidiformaalsused,
—eksemplari 2 kasutab eksportiv liikmesriik statistilistel eesmärkidel.
Seda eksemplari võib kasutada statistilistel eesmärkidel ka lähteliik-
mesriik juhul, kui kauplemine toimub ühenduse tolliterritooriumi erine-
vate maksusüsteemidega osade vahel.
—eksemplar 3 saadetakse eksportijale tagasi pärast seda, kui toll on
sellele pannud oma templi,
—eksemplari 4 säilitab sihttolliasutus pärast seda, kui ühenduse transiit-
vedu on lõpetatud, või dokumendina, mis tõendab kauba ühenduse
staatust,
—eksemplar 5 on ühenduse transiidiprotseduuri puhul tagastatavaks
eksemplariks,
—eksemplar 6 jääb selle liikmesriigi asutustele, kus täidetakse impordi-
formaalsused,
—eksemplari 7 kasutab importiv liikmesriik statistilistel eesmärkidel.
Seda eksemplari võib kasutada statistilistel eesmärkidel ka importiv
liikmesriik juhul, kui kauplemine toimub ühenduse tolliterritooriumi
erinevate maksusüsteemidega osade vahel,
—eksemplar 8 saadetakse tagasi kaubasaajale.
Võimalikud on eksemplaride erinevad kombinatsioonid, näiteks:
—eksport, välistöötlemine või reeksport: eksemplarid 1, 2 ja 3,
—ühenduse transiit: eksemplar 1, 4 ja 5,
—tolliprotseduur importimisel: eksemplarid 6, 7 ja 8.
Lisaks sellele on olukordi, kus kauba ühenduse staatust tuleb tõendada
sihtkohas. Sellisel juhul tuleb eksemplari 4 kasutada T2L dokumendina.
Ettevõtjad võivad soovi korral kasutada eratrükikojas trükitud komplekte,
mis koosnevad neile vajalikest eksemplaridest, kui kasutatav vorm vastab
ametlikule näidisele.
Iga komplekt peab olema kavandatud nii, et kui lahtritesse tuleb märkida
samasugune teave kahes asjaosalises liikmesriigis, saab seda teha ekspor-
tija või printsipaal otse eksemplarile 1 ning see teave on paberi keemilise
töötlemise teel seejärel nähtav kõikidel eksemplaridel. Kui mingil põhjusel
ei tohi teavet ühest liikmesriigist teise edastada (eelkõige juhul, kui teabe
sisu erineb sõltuvalt kõnealuse toimingu etapist), peab isekopeeruva paberi
desensibiliseerimine piirduma asjaomaste eksemplaride paljundamisega.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —434
(1) Käesolevas lisas ei tähenda ”EFTA” ainult EFTA riike, vaid ka ühenduseväliseid ühis-
transiidiprotseduuri konventsiooni ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konvent-
siooni lepinguosalisi.
▼M24
Kui deklaratsioone töödeldakse elektrooniliselt, võib komplektidest koos-
tada uusi komplekte, milles igal eksemplaril on kaks funktsiooni: 1/6, 2/7,
3/8, 4/5.
Sel juhul tuleb iga komplekti puhul näidata ära kasutatud eksemplaride
numbrid, kriipsutades vormi servas läbi kasutamata jäetud eksemplaride
numbrid.
Iga selline komplekt peab olema kavandatud nii, et paberi keemilise töötle-
mise teel on tagatud vajalike andmete kopeerimine igale eksemplarile.
Kui kauba tolliprotseduurile suunamise/reeksportimise deklaratsioonid või
dokumendid, mis tõendavad, et sisetransiidiprotseduuri raames ei ole
ühenduse staatusega kaupa ühest kohast teise viidud, koostatakse vastavalt
käesoleva määruse artikli 205 lõikele 3 tavapaberile ametliku või erasek-
tori andmetöötlussüsteemi abil, peab nimetatud deklaratsioonide või doku-
mentide vorm vastama kõikidele seadustiku või käesoleva määrusega
sätestatud tingimustele, sealhulgas nendele, mis on seotud vormi tagakül-
jega (seoses ühenduse transiidiprotseduuri käigus kasutatavate koopiatega),
välja arvatud:
—trükivärv,
—kursiivkirja kasutus,
—ühenduse transiiti käsitlevatesse lahtritesse tausta trükkimine.
Kui transiidideklaratsiooni töödeldakse lähtetolliasutuses elektrooniliselt,
tuleb kõnealusele asutusele esitada deklaratsiooni koopia.
B. NÕUTAVAD ANDMED
Need vormid sisaldavad paljusid lahtreid, millest kasutatakse sõltuvalt
kõnealus(t)est tolliprotseduuri(de)st ainult mõningaid.
Ilma et see piiraks lihtsustatud korra kohaldamist, on lahtrid, mida võib iga
protseduuri puhul täita, esitatud järgmises tabelis. Iga lahtri kohta II jaotises
esitatud erisätteid kohaldatakse, ilma et see mõjutaks tabelis määratletud
lahtrite staatust.
Allpool loetletud staatus ei mõjuta seda, et teatavaid üksikasju kogutakse
ainult sel juhul, kui asjaolud seda võimaldavad. Näiteks lahtris 41 (staatus A)
märgitud täiendavad mõõtühikud märgitakse ainult siis, kui TARIC seda ette
näeb.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —435
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K
1(1) A A A A A A A A A
1(2) A A A A A A A A A
1(3) A A
2 B [1] A B B B B A B B
2 (number) A A A A A B A B B
3 A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3]
4 B B B A [4] A B B
5 A A A A A A A A A A A
6 B B B B B [4] B B
7 C C C C C A [5] C C C C
8 B B B B B A [6] B B B B
8 (number) B B B B B B A A A A
12 B B
14 B B B B B B B B B B
14 (number) A A A A A A A A A A
15 A [2]
15a B B B B B A [5] A A B B
17 A [2]
17a A A A B A A [5] B B B B
17b B B B B
18 (tunnus) B [1][7] B [7] B [7] A [7]► M26
[24]◄B [7] B [7]
18 (riik-
kondsus)A [8]► M26
[24]◄▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —436
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K
19 A [9] A [9] A [9] A [9] A [9] B [4] A [9] A [9] A [9] A [9]
20 B [10] B [10] B [10] B [10] B [10] B [10]
21 (tunnus) A [1] B [8]
21 (riik-
kondsus)A [8] A [8] A [8] A [8] A [8] A [8]
22 (vääring) B B B A A B
22 (kogus) B B B C C C
23 B [11] B [11] B [11] B [11] B [11]
24 B B B B B
25 A B A B A B A A B B
26 A [12] B 12] A [12] B [12] A [12] B [12] A [13] A [13] B [13] B [13]
27 B
29 B B B B B B B B B
30 B B [1] B B B B [14] B B B B
31 A A A A A A A A A A A
32 A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3]
33(1) A A A A [15] A A[16] A[17] A A B A
33(2) A A B A
33(3) A A A A B A
33(4) A A A A B A
33(5) B B B B B B B B B
34a C [1] A C C C A A A A
34b B B B
35 B A B A B A A B B A A▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —437
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K
36 A A [17]
37(1) A A A A A A A A A
37(2) A A A A A A A A A
38 A A A A A A [17] A[17] A [18] A A A
39 B [19] B
40 A A A A A A A A A A A
41 A A A A A A A A A
42 A A A
43 B B B
44 A A A A A A [4] A A A A A
45 B B B
46 A B A B A A A B B
47 (maksuliik) BC [20] BC [20] BC [20] A [18][21]
[22]A [18] [21]
[22]A [18] [21]
[22]
47
(maksubaas)B B B B A [18][21]
[22]A [18] [21]
[22]B A [18] [21]
[22]
47
(maksumäär)BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20]
[22]BC [20]
47 (summa) BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20]
[22]BC [20]
47 (kokku) BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20]
[22]BC [20]
47 (makseviis) B B B B [18][22] B
48 B B B B B
49 B [23] A B [23] A B [23] B [23] B [23] A A
50 C C C A▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —438
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K
51 A [4]
52 A
53 A
54 A A A A A A A A A A
55 A
56 A
Selgitused
Veeru pealkiri Lahtri 37 esimeses alajaotises kasutatavad koodid
A: Eksport/lähetamine 10, 11, 23
B: Eelfinantseeritavate toodete tolliladustamine eksportimiseks 76, 77
C: Reeksport pärast muud majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kui tolliladustamisprotseduur (seestöötlemine, ajutine
import, töötlemine tollikontrolli all)31
D: Reeksport pärast tolliladustamist 31
E: Välistöötlemine 21,22
F: TransiitG: Kaupade ühenduse staatus
H: Vabasse ringlusse lubamine 01, 02, 07, 40, 41, 42, 43, 45, 48, 49, 61, 63, 68
I: Muule majandusliku mõjuga tolliprotseduurile suunamine kui välistöötlemine ja tolliladustamisprotseduur (seestöötlemine
(peatamissüsteem), ajutine import, töötlemine tollikontrolli all)51, 53, 54, 91, 92
J: Suunamine A, B, C, E ja F-tüüpi tollilattu (
1) 71, 78
K: Suunamine D-tüüpi tollilattu (2) (3) 71, 78
(1)Veerg J hõlmab kauba II kontrolltüübile vastavasse vabatsooni sisenemist.
(2)Nimetatud veerg on asjakohane artikli 525 lõikes 3 osutatud juhtudel.
(3)Veerg K hõlmab kauba II kontrolltüübile vastavasse vabatsooni sisenemist.▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —439
Lahtrites kasutatavad sümbolid
A: Kohustuslik: kõikide liikmesriikide poolt nõutavad andmed
B: Liikmesriikidele vabatahtlik: andmed, mille esitamisest võivad liikmesriigid loobuda
C: Ettevõtjatele vabatahtlik: andmed, mida ettevõtjad võivad esitada, kuid mille esitamist ei tohi liikmesriigid nõuda
Märkused
[1] See lahter on kohustuslik eksporditoetusega hõlmatud põllumajandustoodete puhul.
[2] Neid andmeid võib nõuda ainult muu kui elektroonilise menetluse puhul.
[3] Kui deklaratsioon hõlmab ainult ühte kaubaartiklit, võivad liikmesriigid sätestada, et selle lahtri võib jätta tühjaks kui lahtrisse 5 on märgitud number ”1”.
[4] See lahter on kohustuslik uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul lisas 37a sätestatud viisil.
[5] Neid andmeid võib nõuda ainult elektroonilise menetluse puhul.
[6] See lahter on liikmesriikidele vabatahtlik, kui kaubasaaja ei asu ühenduses või EFTA riigis.[7] Ei kasutata postisaadetiste või kinnistranspordiseadmetega saadetavate saadetiste puhul.
[8] Ei kasutata postisaadetiste puhul ega kinnistranspordiseadme- või raudteeveo puhul.
[9] Neid andmeid võib nõuda siis, kui ei kasutata elektroonilist menetlust. Arvutipõhiste protseduuride kasutamise korral ei pea liikmesriigid neid andmeid koguma, kui neid on võimalik tuletada deklarat-
sioonil esitatud muust teabest, ning see tuleb edastada komisjonile kooskõlas väliskaubandusstatistika kogumist reguleerivate sätetega.
[10] Liikmesriigid võivad nõuda kolmanda alajaotise täitmist ainult juhul, kui toll arvutab tolliväärtuse ettevõtja eest.
[11] Liikmesriigid võivad seda teavet nõuda ainult juhul, kui 6. peatüki V jaotises sätestatud igakuise vahetuskursi kindlaksmääramise eeskirju ei kohaldata.
[12] Lahtrit ei ole vaja täita, kui ekspordiformaalsused täidetakse ühendusest väljumise kohas.
[13] Lahtrit ei ole vaja täita, kui ekspordiformaalsused täidetakse ühendusse sisenemise kohas.
[14] Seda lahtrit võib kasutada uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul lisas 37a sätestatud viisil.[15] Selle lahtri täitmine on kohustuslik reekspordi korral pärast tolliladustamisprotseduuri D-tüüpi tollilaos.
[16] See alajaotis täidetakse juhul, kui:
—üks ja seesama isik esitab transiidideklaratsiooni samal ajal kui kauba koodi sisaldava tollideklaratsiooni või pärast seda või
—transiidideklaratsioon hõlmab lisas 44c loetletud kaupa või
—ühenduse õigusaktid näevad nii ette.
[17] Täidetakse ainult juhul, kui ühenduse õigusaktid näevad nii ette.
[18] Seda teavet ei nõuta kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse imporditollimaksudest vabastamist, välja arvatud juhul, kui toll peab seda asjaomase kauba vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete
kohaldamiseks vajalikuks.
[19] Liikmesriigid võivad selle kohustuse täitmisest loobuda, kui nende süsteemid võimaldavad neil seda teavet automaatselt ja üheselt mujal deklaratsioonis esitatud teabest tuletada.
[20] Seda teavet ei tule esitada, kui toll arvutab tollimaksu ettevõtja eest mujal deklaratsioonis esitatud teabe põhjal. Muudel juhtudel on lahtri täitmine liikmesriikidele vabatahtlik.
[21] Seda teavet ei tule esitada, kui toll arvutab tollimaksu ettevõtja eest mujal deklaratsioonis esitatud teabe põhjal.
[22] Kui deklaratsioonile on lisatud artikli 178 lõikes 1 osutatud dokument, võivad liikmesriigid selle lahtri täitmisest loobuda.▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —440
[23] See lahter tuleb täita juhul, kui kauba tolliprotseduurile suunamise deklaratsiooni kasutatakse tolliladustamisprotseduuri lõpetamiseks.
▼M26
[24] Kui kaupu veetakse maanteesõidukitega transporditavates mahutites, võivad tolliasutused lubada printsipaalil jätta käesolev lahter tühjaks, kui lähtepunktis ei ole transiidideklaratsiooni kinnitamisel logis-
tilistel põhjustel võimalik esitada transpordivahendi tunnusandmeid ja riikkondsust ning kui tolliasutused saavad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi kohta kantakse hiljem lahtrisse 55.▼M241993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —441
▼M24
C. VORMI KASUTAMISJUHEND
Kui konkreetne komplekt sisaldab ühte või mitut eksemplari, mida võib kasu-
tada muus liikmesriigis kui see, kus see/need algselt täideti, tuleb vormid täita
kirjutusmasinal, mõne teise kirjutiga või muul sarnasel viisil. Kirjutusmasi-
naga täitmise lihtsustamiseks tuleks vorm panna masinasse nii, et lahtrisse 2
kantavate andmete esimene täht jääks positsioonilahtrisse ülemises vasakus
nurgas.
Kui kõik komplekti eksemplarid on ettenähtud kasutamiseks ühes ja samas
liikmesriigis, võib need täita loetavalt käsitsi tindiga või trükitähtedega, tingi-
musel et see on selles liikmesriigis lubatud. Sama kehtib ühenduse transiidi-
protseduuri kohaldamisel kasutatavate eksemplaride andmete suhtes.
Vormidel ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Kui on vaja teha parandusi,
kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajalikud andmed. Iga sellise
paranduse juures peavad olema paranduse teinud isiku nimetähed ja need
kinnitab pädev asutus. Viimane võib vajaduse korral nõuda uue deklaratsiooni
esitamist.
Eespool nimetatud menetluste asemel võib vorme täita ka automaatse paljun-
damise teel. Vormide valmistamisel ja täitmisel võib kasutada automaatsetpaljundamist, tingimusel et järgitakse rangelt näidise vorme, formaati, kasu-
tatud keelt, loetavust ning kustutatud ja ülekirjutatud kohtade puudumist ning
paranduste tegemist käsitlevaid sätteid.
Ettevõtjad täidavad vajaduse korral üksnes nummerdatud lahtrid. Ülejäänud,
suurtähega tähistatud lahtrid on ette nähtud administratiivseks kasutamiseks.
Ilma et see piiraks artikli 205 kohaldamist, peavad eksemplarid, mis jäävad
ekspordi-/sihttolli- või lähtetolliasutusele, kandma asjaomaste isikute originaa-
lallkirja.
Deklarandi või tema esindaja poolt allkirjastatud deklaratsiooni esitamine
tolliasutusele viitab sellele, et asjaomane isik deklareerib kõnealuse kauba
taotletud tolliprotseduurile, ning ilma et see piiraks võimalik sanktsioonide
kohaldamist, vastutab liikmesriikides kehtivatele sätetele vastavalt selle eest,
et:
—deklaratsioonis esitatud andmed on õiged,
—lisatud dokumendid vastavad originaalile,
—täidetakse kõnealuse kauba asjaomasele protseduurile suunamisest tulene-
vaid kohustusi.
Printsipaali allkiri või vajaduse korral tema volitatud esindaja allkiri kohustab
kõnealust isikut vastutama kõikide andmete eest, mis on seotud ühenduse
transiidiveoga vastavalt seadustikus ja käesolevas määruses ühenduste transiiti
käsitlevatele sätetele ning eespool punktis B loetletud juhtudel.
Seoses ühenduse tolliformaalsustega ja sihtkoha formaalsustega on deklarat-
sioonis olevate andmete kontrollimine enne selle allkirjastamist ja tolliasutu-
sele esitamist kõikide protseduuris osalevate isikute huvides. Eelkõige peab
isik, kes leiab erinevusi deklareeritava kauba ja kasutatavale vormile juba
märgitud andmete vahel, sellest viivitamatult tolliasutusele teatama. Sellisel
juhul tuleb deklaratsioon esitada uuel vormil.
Kui III jaotises ei ole sätestatud teisiti, jäetakse lahter, mida ei täideta, täiesti
tühjaks.
II JAOTIS
LAHTRITESSE MÄRGITAVAD ANDMED
A. FORMAALSUSED, MIS ON SEOTUD EKSPORDI/LÄHETAMISE,
EKSPORDITAVA EELFINANTSEERITAVA KAUBA TOLLILADUSTA-
MISE, REEKSPORDI, VÄLISTÖÖTLEMISE, ÜHENDUSE TRANSIIDIGA
JA/VÕI KAUBA ÜHENDUSE STAATUSE TÕENDAMISEGA
Lahter 1: Deklaratsioon
Esimesse alajaotisesse märgitakse asjaomane lisas 38 määratud ühenduse
kood.
Teise alajaotisesse märgitakse deklaratsiooni liik, kasutades selleks asjaomast
lisas 38 määratud ühenduse koodi.
Kolmandasse alajaotisesse märgitakse asjaomane lisas 38 määratud ühenduse
kood.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —442
▼M24
Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija
Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statisti-
lisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri
struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel
ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise
numbri määrata.
Käesolevas lisas kasutatakse ühenduse tollialastes õigusaktides toodud
”eksportija” määratlust. Sellega seoses osutab ”kaubasaatja” ettevõtjale, kes
tegutseb artikli 206 kolmandas lõikes osutatud juhtudel eksportijana.
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et sellesse lahtrisse märgi-
takse sõna ”mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate/eksportijate
loetelu.
Lahter 3: Vormid
Märkida komplekti järjekorranumber kasutatud komplektide ja lisalehtede
üldarvu suhtes. Näiteks, kui esitatakse üks EX vorm ja kaks EX/c vormi,
märgitakse vormile EX ”1/3” ja esimesele EX/c vormile ”2/3” ja teisele EX/c
vormile ”3/3”.
Kui deklaratsioonis on kaks neljast eksemplarist koosnevat komplekti kahek-
sast eksemplarist koosneva komplekti asemel, käsitatakse neid kahte
komplekti vormide arvu kindlakstegemisel ühena.
Lahter 4: Lastinimekirjad
Märkida numbriga võimalike lisatud lastinimekirjade arv või võimalike kirjel-
davate kaubanimekirjade arv, mille kasutamist pädev asutus on lubanud.
Lahter 5: Kaubanimetused
Märkida numbriga kaubanimetuste üldarv, mida asjaomane isik on deklaree-
rinud kõigil kasutatud vormidel ja lisalehtedel (või lastinimekirjades või
kaubanimekirjades). Kaubanimetuste arv peab vastama täidetavatesse lahtri-
tesse 31 märgitud arvule.
Lahter 6: Pakkeüksuste üldarv
Märkida arvudega kõnealuse kaubasaadetise moodustavate pakkeüksuste
üldarv.
Lahter 7: Viitenumber
Sellesse lahtrisse märkida asjaomasele isikule kõnealuse partii suhtes
määratud kaubasaadetise viitenumber. See võib olla partii kordumatu viite-
numbri (Unique Consignment Reference Number –UCR) (1) kujul.
Lahter 8: Kaubasaaja
Märkida selle isiku/nende isikute täielik nimi ja aadress, kellele kaup saade-
takse. Kui eksportimiseks ettenähtud eelfinantseeritav kaup viiakse tollilattu,
vastutab kaubasaaja eelfinantseerimise eest või lao eest, kus kaupa hoitakse.
Kõikide identifitseerimisnumbrite struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud
tingimustele.
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et sellesse lahtrisse märgi-
takse sõna ”mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate loetelu.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —443
(1) Tollieeskirjade kohaldamisel kordumatut partii viitenumbrit (UCR) käsitlev tollikoostöö
nõukogu soovitus (30. juuni 2001).
▼M24
Lahter 14: Deklarant/esindaja
Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statisti-
lisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri
struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel
ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise
numbri määrata.
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.
Kui deklarant ning eksportija/kaubasaatja on üks ja seesama isik, märgitakse
sõna”eksportija” või”kaubasaatja”.
Deklarandi või tema esindaja staatuse märkimisel kasutada asjaomast lisas 38
määratud ühenduse koodi
Lahter 15: Lähte-/ekspordiriik
Ekspordiformaalsuste kohaldamisel on ”tegelikult eksportiv liikmesriik” see
liikmesriik, kust kaubad algselt eksportimise eesmärgil lähetati, kui eksportija
ei asu eksportivas liikmesriigis. Kui teisi liikmesriike ei ole kaasatud, on
eksportiv liikmesriik seesama, mis tegelikult eksportiv liikmesriik.
Märkida lahtrisse 15a asjaomane lisas 38 kaupu eksportiva/lähetava liikmes-
riigi jaoks määratud ühenduse kood. Transiidi korral märgitakse lahtrisse 15
see liikmesriik, kust kaup lähetatakse.
Lahter 17: Sihtriik
Märkida lahtrisse 17a lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades
eksportimise ajal teadaolev eksporditava kauba viimane sihtriik.
Lahter 18: Lähetamisel kasutatava transpordivahendi identifitseerimis-
andmed ja riikkondsus
Märkida nende transpordivahendite identifitseerimisandmed, millele kaup on
ekspordi või transpordiformaaluste täitmise ajal otse laaditud, ning transpordi-
vahendi (või kui transpordivahendeid on mitu, siis neid vedava veoki) riik-
kondsus lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi kujul. Kui kasutatakse
erineva registreerimismärgiga sadulveokit ja haagist, märkida nii sadulveoki
kui haagise registreerimismärk ning sadulveoki riikkondsus.
Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifitsee-
rimisandmed:
Transpordivahend Identifitseerimisviis
Mere- ja siseveetransport Laeva nimi
Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui lennu-
numbrit ei ole, märkida õhusõiduki
registreerimisnumber)
Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber
Raudteetransport Vaguni number
▼M26
Transiitveo puhul, kui kaupu veetakse maanteesõidukitega transporditavates
mahutites, võivad tolliasutused lubada printsipaalil jätta käesolev lahter
tühjaks, kui lähtepunktis ei ole transiidideklaratsiooni kinnitamisel logistilistel
põhjustel võimalik esitada transpordivahendi tunnusandmeid ja riikkondsust
ning kui tolliasutused saavad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi
kohta kantakse hiljem lahtrisse 55.
▼M24
Lahter 19: Konteiner (Kont.)
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades eeldatav
olukord ühenduse piiri ületamisel, tuginedes ekspordiformaalsuste täitmise
ajal olemasolevale teabele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —444
▼M24
Lahter 20: Tarnetingimused
Märkida lisas 38 määratud vastavaid ühenduse koode ning rubriike kasutades
ärilepingu tingimuste andmed.
Lahter 21: Piiriületamisel kasutatava aktiivse transpordivahendi identi-
fitseerimisandmed ja riikkondsus
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades ühenduse
välispiiri ületava aktiivse transpordivahendi riikkondsus, nagu see on teadafor-
maalsuste täitmise ajal.
Kombineeritud vedudel või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne
transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui
veoauto asub merelaeval, on aktiivseks transpordivahendiks laev. Sadulveoki
ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks sadulveok.
Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifitsee-
rimisandmed:
Transpordivahend Identifitseerimisviis
Mere- ja siseveetransport Laeva nimi
Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui lennu-
numbrit ei ole, märkida õhusõiduki
registreerimisnumber
Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber
Raudteetransport Vaguni number
Lahter 22: Vääring ja kaubaarve kogusumma
Märkida esimesse alajaotisesse lisas 38 sätestatud asjaomast koodi kasutades
vääring, milles faktuurarve koostati.
Märkida teise alajaotisesse kogu deklareeritud kauba kaubaarvel märgitud
hind.
Lahter 23: Vahetuskurss
Sellesse lahtrisse on märgitud kaubaarve vääringu ja asjaomase liikmesriigi
vääringu vahetuskurss.
Lahter 24: Tehingu laad
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode ja rubriike kasutades
asjaomase tehingu liik.
Lahter 25: Transpordiliik piiril
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades transpordi-
liik, mis vastab aktiivsele transpordivahendile, mida eeldatavasti kasutatakse
kauba ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimisel.
Lahter 26: Transpordiliik sisemaal
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kauba
väljaviimisel kasutatav transpordiliik.
Lahter 27: Laadimiskoht
Märkida vajaduse korral koodi kasutades formaalsuste täitmise ajal teadaolev
koht, kus kaubad laaditakse aktiivsele transpordivahendile, millega need
ühenduse piiri ületavad.
Lahter 29: Väljumistolliasutus
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades tolliasutus,
mille kaudu peaks kaup eeldatavasti ühenduse tolliterritooriumilt lahkuma.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —445
▼M24
Lahter 30: Kauba asukoht
Märkida täpne koht, kus kaupa on võimalik kontrollida.
Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering; konteinerite
numbrid; pakkeüksuste arv ja liik
Märkida pakkeüksuste markeeringud, arv ja liik või pakendamata kauba puhul
deklaratsiooniga hõlmatud kaupade arv ning nende identifitseerimiseks vaja-
likud andmed. Kauba kirjeldus on tavapärane kaubanduslik kirjeldus. Kui
täita tuleb lahter 33 (kauba kood), peab kirjeldus olema piisavalt täpne, et
kaupa oleks võimalik klassifitseerida. See lahter peab samuti sisaldama eriõi-
gusaktidega ette nähtud andmeid. Märkida lisas 38 määratud asjaomase ühen-
duse koodi kasutades pakendite liik.
Konteinerite kasutamise korral tuleb kõnealusesse lahtrisse märkida ka nende
identifitseerimistähised.
Lahter 32: Kaubanimetuse number
Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnealuse kaubanimetuse
number kasutatavates vormides ja lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste
üldarvu suhtes.
Lahter 33: Kauba kood
Märkida kõnealusele kaubaartiklile vastav koodnumber nagu lisas 38 kirjel-
datud.
Lahter 34: Päritoluriigi kood
Ettevõtjad, kes täidavad lahtrit 34a, peaksid kasutama lisas 38 määratud asjao-
mast ühenduse koodi päritoluriigi märkimiseks, nagu on määratletud seadus-
tiku II jaotises.
Märkida lahtrisse 34b kõnealuse kauba lähetamise või tootmise piirkond.
Lahter 35: Brutomass (kg)
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilogrammides.
Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab pakendit, kuid mitte konteinereid
ja muid veoseadmeid.
Kui transiidideklaratsioon hõlmab erinevat liiki kaupa, tuleb kogu brutomass
märkida esimesse lahtrisse 35, ülejäänud lahtrid 35 jäetakse tühjaks. Liikmes-
riik võib seda eeskirja laiendada kõikide I jaotise B osa tabeli veergudes A–E
ja G osutatud menetluste suhtes.
Kui brutomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid
ühikuid, võib seda ümardada järgmiselt:
—0,001–0,499: ümardatakse allapoole lähima kilogrammini,
—0,5–0,999: ümardatakse ülespoole lähima kilogrammini.
Kui brutomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida järgmiselt 0,xyz
(näiteks 654-grammise pakendi puhul 0,654).
Lahter 37: Menetluskord
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades protseduur,
millele kaup deklareeritakse.
Lahter 38: Netomass (kg)
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. Neto-
mass on kauba mass ilma pakendita.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —446
▼M24
Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kolman-
dasse riiki eksportimisele või liikmesriiki lähetamisele eelnevate dokumentide
viiteandmed.
Kui deklaratsioon hõlmab kauba reeksportimist pärast tolliladustamisprotse-
duuri lõpetamist B-tüüpi tollilaos, märkida kaupu sellele protseduurile
suunava deklaratsiooni viiteandmed.
Kui tegemist on deklaratsiooniga, mis hõlmab kaupade suunamist ühenduse
transiidiprotseduurile, esitada viide kauba eelnevale tollikäitlusviisile või
vastavatele tollidokumentidele. Kui arvutipõhise transiidiprotseduuri puhul
tuleb esitada rohkem kui üks viide, võivad liikmesriigid ette näha, et kõnealu-
sesse lahtrisse kantakse märge ”mitu” ja transiidideklaratsioonile lisatakse
asjakohaste viidete loetelu.
Lahter 41: Täiendavad mõõtühikud
Vajaduse korral märkida kõnealuse kaubaartikli kogus, mida väljendatakse
kaupade nomenklatuuris sätestatud ühikutes.
Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kohaldata-
vate erieeskirjadega nõutavad andmed ja deklaratsioonile lisatud dokumentide
viiteandmed, sealhulgas kontrolleksemplaride T5 järjekorranumbrid.
Alajaotist ”L.T. kood” (lisateabe kood) ei tohi kasutada.
Kui tolliladustamisprotseduuri lõpetav reekspordideklaratsioon esitatakse
muule tolliasutusele kui järelevalveasutusele, märkida järelevalveasutuse täis-
nimi ja -aadress.
Nendes liikmesriikides koostatud deklaratsioonidesse, kes lubavad euro kasu-
tuselevõtu üleminekuajal tollideklaratsioonide koostamisel ettevõtjatel kasu-
tada eurot, tuleb käesolevasse lahtrisse, soovitavalt ülemises parempoolses
nurgas asuvasse ossa märkida kasutatava rahaühiku (riikliku rahaühiku või
euro) tähis.
Liikmesriigid võivad näha ette, et tähis märgitakse lahtrisse 44 ainult esimese
kaubaartikli kohta. Sel juhul kehtib see kõikide deklaratsioonis käsitletud
kaubaartiklite suhtes.
Tähis koosneb rahaühikule kehtestatud kolmetähelisest ISO-koodist (ISO
4217).
Lahter 46: Statistiline väärtus
Kooskõlas kehtivate ühenduse õigusaktidega märkida statistiline väärtus
rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral
selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse ekspordiformaalsused.
Lahter 47: Maksude arvestus
Märkida kohaldatav maksustamisalus (väärtus, kaal või muu). Vajaduse korral
lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades tuleks märkida igale
reale järgnevad andmed:
—maksuliik (näiteks aktsiisimaks),
—maksubaas,
—kohaldatav maksumäär,
—makstaoleva maksu summa,
—valitud makseviis.
Käesolevas lahtris tuleb summad esitada rahaühikus, mille kood on märgitud
lahtrisse 44, või koodi puudumise korral lahtris 44 selle liikmesriigi
vääringus, kus täidetakse ekspordiformaalsused.
Lahter 48: Tasumise edasilükkamine
Märkida vajaduse korral kõnealuse loa viiteandmed; tasumise edasilükkamine
osutab siinjuures tollimaksude tasumise edasilükkamisele ja maksu ümberar-
vutusele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —447
▼M24
Lahter 49: Lao identifitseerimine
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades lao viite-
andmed.
Lahter 50: Printsipaal
Märkida printsipaali täielik nimi (isiku- või ärinimi) ja aadress ning pädeva
asutuse poolt määratud võimalik identifitseerimisnumber. Vajaduse korral
märkida printsipaali nimel alla kirjutama volitatud esindaja täielik nimi (isiku-
või ärinimi).
Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab
asjaomase isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri olema lähtetolliasutusele
jääval eksemplaril. Kui printsipaal on juriidiline isik, peaks allakirjutanu
lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning ametinimetuse.
Ekspordi korral võib deklarant või tema esindaja märkida väljumistolliasutuse
piirkonnas asuva isiku nime ja aadressi, kellele nimetatud asutus võib dekla-
ratsiooni kinnitatud eksemplari 3 esitada.
Lahter 51: Eeldatavad vahetolliasutused (ja riigid)
Märkida kavandatava saabumistolliasutuse kood iga EFTA riigi piiri ületa-
misel ja see saabumistolliasutus, mille kaudu kaup tuuakse uuesti ühenduse
tolliterritooriumile sisse pärast EFTA riigi territooriumi piiri ületamist või
juhul, kui vedu ei toimu ühenduse või EFTA riigi kaudu, väljumistolliasutus,
mille kaudu kaup ühendusest välja viiakse, ning see saabumistolliasutus, mille
kaudu see ühendusse uuesti tagasi tuuakse.
Lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi abil märkida asjaomane tolli-
asutus.
Lahter 52: Tagatis
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades toimingu-
teks kasutatava tagatise või tagatisest vabastamise liik, millele tuleb vajaduse
korral lisada üldtagatise sertifikaadi, tagatisest vabastamise sertifikaadi või
üksiktagatise maksekviitungi number ja tagatistolliasutus.
Kui üldtagatis, tagatise esitamisest vabastamine või üksiktagatis ei kehti
kõikides EFTA riikides, lisatakse pärast märget ”ei kehti” lisas 38 määratud
asjaomased EFTA riigi või EFTA riikide koodid.
Lahter 53: Sihttolliasutus (ja -riik)
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades selle
asutuse nimi, kellele kaup tuleb ühenduse transiitveo lõpetamiseks esitada.
Lahter 54: Koht ja kuupäev. Deklarandi/esindaja nimi ja allkiri
Märkida deklaratsiooni täitmise koht ja kuupäev.Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab
lähtetolliasutusele/ekspordiasutusele jääval eksemplaril olema asjaomase isiku
käsitsi kirjutatud originaalallkiri ning selle järel täisnimi. Kui asjaomane isik
on juriidiline isik, peab allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonna-
nime ning ametinimetuse.
B. TEEKONNAL TÄIDETAVAD FORMAALSUSED
Pärast seda, kui kaup on ekspordi- ja/või lähtetolliasutusest välja viidud ja
enne selle sihttolliasutusse saabumist, on võib-olla vaja kaubaga kaasas oleva
ühtse haldusdokumendi eksemplaridesse lisada teatavaid andmeid. Need
andmed hõlmavad transporditoiminguid ning need märgib toimingu käigus
dokumendile vedaja, kes vastutab transpordivahendi eest, millele kaubad otse
laaditakse. Need andmed võib märkida loetavalt käsitsi; sellisel juhul tuleb
vorm täita tindi ja trükitähtedega.
Need andmed, mis märgitakse ainult eksemplaridele 4 ja 5, hõlmavad järgmi-
seid lahtreid:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —448
▼M24
—Ümberlaadimine: täidetakse lahter 55.
Lahter 55: Ümberlaadimised
Vedaja täidab selle lahtri kolm esimest rida siis, kui kaup laaditakse kõnealuse
veo käigus ümber ühelt transpordivahendilt teisele või ühest konteinerist
teise.
Vedaja ei või kaupa ümber laadida ilma selle liikmesriigi tolli eelneva loata,
kelle territooriumil hakatakse ümberlaadimist tegema.
Kui kõnealune tolliasutus otsustab, et transiitvedu võib jätkuda tavalisel viisil,
kinnitab ta pärast võimalike asjakohaste meetmete võtmist transiidideklarat-
siooni eksemplarid 4 ja 5.
—Muud juhtumid: täidetakse lahter 56.
Lahter 56: Muud vahejuhtumid veo käigus
Lahter täidetakse vastavalt kehtivatele kohustustele ühenduse transiidiprotse-
duuri alusel.
Kui kaup on laaditud poolhaagisele ja veo ajal vahetatakse sadulveokit
(kaubaga toiminguid teostamata ja seda ümber laadimata), tuleb sellesse
lahtrisse märkida ka uue sadulveoki registreerimisnumber. Sel juhul ei ole
vaja pädeva asutuse kinnitust.
C. FORMAALUSED VABASSE RINGLUSSE LUBAMISE, SEESTÖÖTLE-
MISE, AJUTISE IMPORDI, TOLLIKONTROLLI ALL TÖÖTLEMISE,
TOLLILADUSTAMISE JA KAUBA II KONTROLLITÜÜBILE VASTA-
VASSE VABATSOONI PAIGUTAMISE PUHUL
Lahter 1: DeklaratsioonEsimesse alajaotisesse märgitakse lisas 38 määratud asjaomane ühenduse
kood.
Teise alajaotisesse märgitakse deklaratsiooni liik, kasutades selleks lisas 38
määratud asjaomast ühenduse koodi.
Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija
Märkida selle isiku täielik nimi ja aadress, kes enne ühendusse importimist
müüs viimasena kaupa.
Kui identifitseerimisnumber on vajalik, võivad liikmesriigid loobuda asjao-
mase isiku täieliku nime ja aadressi nõude rakendamisest.
Kõikide identifitseerimisnumbrite struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud
tingimustele.
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevasse lahtrisse
märgitakse sõna ”mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate/eksportijate
loetelu.
Lahter 3: Vormid
Märkida komplekti järjekorranumber kasutatud komplektide ja lisalehtede
üldarvu suhtes. Näiteks, kui esitatakse üks IM vorm ja kaks IM/c vormi,
märgitakse vormile IM ”1/3” ja esimesele IM/c vormile ”2/3” ja teisele IM/c
vormile ”3/3”.
Lahter 4: Lastinimekirjad
Märkida numbriga võimalike lisatud lastinimekirjade arv või võimalike kirjel-
davate kaubanimekirjade arv, mille kasutamist pädev asutus on lubanud.
Lahter 5: Kaubanimetused
Märkida numbriga kaubanimetuste koguarv, mida asjaomane isik on deklaree-
rinud kasutatud vormidel ja lisalehtedel (või lastinimekirjades või kaubanime-
kirjades). Kaubanimetuste arv peab vastama täidetavatesse lahtritesse 31
märgitud arvule.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —449
▼M24
Lahter 6: Pakkeüksuste üldarv
Märkida numbriga kõnealuse kaubasaadetise moodustavate pakkeüksuste
üldarv.
Lahter 7: Viitenumber
Sellesse lahtrisse märkida asjaomasele isikule kõnealuse partii suhtes
määratud kaubasaadetise viitenumber. See võib olla partii kordumatu viite-
numbri (Unique Consignment Reference Number - UCR) (1) kujul.
Lahter 8: Kaubasaaja
Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statisti-
lisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri
struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel
ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise
numbri määrata.
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.
Kui kaup suunatakse tolliladustamisprotseduurile eratollilattu (C-, D- või E-
tüüp), märkida ladustaja täisnimi ja -aadress, kui ladustaja ei ole deklarant.
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevasse lahtrisse
märgitakse sõna ”mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate loetelu.
Lahter 12: Väärtuse üksikasjad
Käesolevasse lahtrisse tuleb märkida teave väärtuse kohta, nt viide volitusele/
loale, mille alusel tolliasutused loobuvad iga deklaratsiooni või kohanduse
üksikasjade tõendamiseks DV1 vormi esitamise nõudest.
Lahter 14: Deklarant/esindaja
Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statisti-
lisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri
struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel
ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise
numbri määrata.
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.
Kui deklarant ja kaubasaaja on sama isik, märkida sõna ”kaubasaaja”.
Deklarandi või tema esindaja staatuse märkimisel kasutada lisas 38 määratud
asjaomast ühenduse koodi.
Lahter 15: Lähte-/ekspordiriik
Kui vahendajariigis ei ole transpordi suhtes kohaldatud peatamisi või õigus-
toiminguid, märkida lahtrisse 15a lisas 38 määratud asjaomane ühenduse
kood selle riigi kohta, mille kaudu kaup algselt importiva liikmesriigi territoo-
riumile lähetati. Kui selliseid peatamisi või toiminguid on toimunud, käsita-
takse vahendajariigina lähte-/ekspordiriiki.
Lahter 17: Sihtriik
Märkida lahtrisse 17a lisas 38 määratud ühenduse kood importimisel teadao-
leva kauba lõpliku sihtliikmesriigi kohta.
Märkida lahtrisse 17b kauba sihtpiirkond.
Lahter 18: Transpordivahendi andmed ja riikkondsus saabumisel
Märkida selle transpordivahendi identifitseerimisandmed, millele kaup laadi-
takse otse, kui see esitatakse tollipunktis, kus täidetakse tolliformaalsused.
Kui kasutatakse erineva registreerimismärgiga sadulveokit ja haagist, märkida
nii sadulveoki kui haagise registreerimismärgid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —450
(1) Tollieeskirjade kohaldamisel kordumatut partii viitenumbrit (UCR) käsitlev tollikoostöö
nõukogu soovitus (30. juuni 2001).
▼M24
Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifitsee-
rimisandmed:
Transpordivahend Identifitseerimisviis
Mere- ja siseveetransport Laeva nimi
Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui lennu-
numbrit ei ole, märkida õhusõiduki
registreerimisnumber
Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber
Raudteetransport Vaguni number
Lahter 19: Konteiner (Kont.)
Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast ühenduse koodi kasutades olukord
ühenduse välispiir ületamisel.
Lahter 20: Tarnetingimused
Kasutades lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode ning rubriike,
märkida ärilepingu tingimuste üksikasjad.
Lahter 21: Piiriületamisel kasutatava aktiivse transpordivahendi identi-
fitseerimisandmed ja riikkondsus
Kasutades lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi, märkida ühenduse
välispiiri ületava aktiivse transpordivahendi riikkondsus.
Kombineeritud vedudel või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne
transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui
veoauto on merelaeval, käsitatakse aktiivse transpordivahendina laeva. Sadul-
veoki ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks sadulveok.
Lahter 22: Vääring ja kaubaarve kogusumma
Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast koodi kasutades esimesse alajaotisesse
vääring, milles faktuurarve koostati.
Teise alajaotisesse märkida kogu deklareeritud kauba kaubaarvel märgitud
hind.
Lahter 23: Vahetuskurss
Käesolevasse lahtrisse on märgitud kaubaarve vääringu ja asjaomase liikmes-
riigi vääringu vahetuskurss.
Lahter 24: Tehingu laad
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode ja rubriike kasutades
asjaomase tehingu liik.
Lahter 25: Transpordiliik piiril
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades transpordi-
liik, mis vastab aktiivsele transpordivahendile, millega kaup ühenduse tolliter-
ritooriumile sisenes.
Lahter 26: Transpordiliik sisemaal
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades kauba saabu-
misel kasutatav transpordiliik.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —451
▼M24
Lahter 29: Saabumistolliasutus
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades tolliasutus,
kelle kaudu kaup ühenduse tolliterritooriumile sisenes.
Lahter 30: Kauba asukoht
Märkida täpne koht, kus kaupa on võimalik kontrollida.
Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering; konteinerite
numbrid; pakkeüksuste arv ja liik
Märkida pakkeüksuste markeering, arv, kogus ja liik või pakendamata kauba
puhul deklaratsiooniga hõlmatud kaupade arv ning nende identifitseerimiseks
vajalikud andmed: Kauba kirjeldus on tavapärane kaubanduslik kirjeldus.
Välja arvatud ühendusevälise kauba puhul, mis suunatakse tolliladustamis-
protseduurile A-, B-, C-, E- või F-tüüpi lattu, peab kirjeldus olema piisavalt
täpne, et kaupa oleks võimalik koheselt ja ühtselt identifitseerida ja liigitada.
Lahtrisse tuleb märkida ka (nt käibemaksu, aktsiisi käsitlevate) erieeskirjade
alusel nõutavad andmed. Märkida lisas 38 määratud ühenduse koodi kasu-
tades pakendite liik.
Konteinerite kasutamisel tuleb lahtrisse märkida ka konteineri identifitseeri-
mismärgid.
Lahter 32: Kaubanimetuse number
Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnealuse kaubanimetuse
number kasutatavatel vormidel ja lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste
üldarvu suhtes.
Lahter 33: Kauba kood
Märkida kõnealusele kaubaartiklile vastav koodnumber nagu on kirjeldatud
lisas 38. Liikmesriigid võivad näha ette aktsiisimakse käsitleva erinomenkla-
tuuri märkimise viiendasse alajaotisesse.
Lahter 34: Päritoluriigi kood
Märkida lahtrisse 34a lisas 38 päritoluriigi jaoks määratud asjaomane ühen-
duse kood, nagu seadustiku II jaotises määratletud.
Lahter 35: Brutomass (kg)
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilogrammides.
Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab pakendit, kuid mitte konteinereid
ja muid veoseadmeid.
Kui deklaratsioon hõlmab erinevat liiki kaupa, võib liikmesriik otsustada, et I
jaotise B osa tabeli veergudes H–K osutatud menetluste puhul märgitakse
esimesse lahtrisse 35 kogu brutomass ning ülejäänud lahtrid 35 jäetakse
tühjaks.
Kui brutomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid
ühikuid, võib seda järgmiselt ümardada:
—0,001–0,499: ümardatakse allapoole lähima kilogrammini,
—0,5–0,999: ümardatakse ülespoole lähima kilogrammini,
—kui brutomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida järgmiselt 0,xyz
(näiteks 654-grammise pakendi puhul 0,654).
Lahter 36: Soodustused
Käesolev lahter sisaldab teavet kauba tariifse kohtlemise kohta. Kui selle
kasutamine on ette nähtud I jaotise B osa tabelis, tuleb seda kasutada isegi
juhul, kui tariifset sooduskohtlemist ei taotletagi. Seda lahtrit ei tohi siiski
kasutada kaubavahetuse puhul, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade
vahel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätted, ja tolliterritoo-
riumi osade vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või tolliterritooriumi
osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata. Märkida lisas 38 määratud
asjaomane ühenduse kood.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —452
▼M24
Komisjon avaldab korrapäraselt Euroopa Liidu Teataja C-seerias loetelu
koodide kombinatsioonidest, mida võib kasutada koos näidete ja selgitavate
märkustega.
Lahter 37: Menetluskord
Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast ühenduse koodi kasutades protseduur,
millele kaup deklareeritakse.
Lahter 38: Netomass (kg)
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. Neto-
mass on kauba mass ilma pakendita.
Lahter 39: Kvoot
Märkida selle tariifikvoodi number, mille osas on deklarant taotluse esitanud.
Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument
Lisas 38 ettenähtud sobivat ühenduse koodi kasutades märkida importivas
liikmesriigis kasutatud ülddeklaratsiooni või muu varasema dokumendi viite-
andmed.
Lahter 41: Täiendavad mõõtühikud
Vajaduse korral märkida kõnealuse kaubaartikli kogus väljendatuna kaupade
nomenklatuuris sätestatud ühikus.
Lahter 42: Kaubanimetuse hind
Märkida kõnealuse kaubanimetuse hind.
Lahter 43: Hindamismeetod
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kasutatav
hindamismeetod.
Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kohaldata-
vate erieeskirjadega nõutavad andmed ja deklaratsiooni tõendamiseks esitatud
dokumentide viiteandmed, sealhulgas kõikide kontrolleksemplaride T5 järje-
korranumbrid.
Alajaotist ”L.T. kood” ei tohi kasutada.
Kui kauba tolliladustamisprotseduurile suunamise deklaratsioon esitatakse
tolliasutusele, mis ei ole järelevalveasutus, märkida järelevalveasutuse täis-
nimi ja -aadress.
Nendes liikmesriikides koostatud deklaratsioonidesse, kes lubavad euro kasu-
tuselevõtmise üleminekuajal tollideklaratsioonide koostamisel ettevõtjatel
kasutada eurot, tuleb käesolevasse lahtrisse, soovitavalt ülemises parem-
poolses nurgas asuvasse ossa, märkida kasutatava rahaühiku (riikliku rahaü-
hiku või euro) tähis.
Liikmesriigid võivad näha ette, et tähis märgitakse lahtrisse 44 ainult esimese
kaubaartikli kohta. Sel juhul kehtib see kõikide deklaratsioonis käsitletud
kaubaartiklite suhtes.
Tähis koosneb rahaühikule kehtestatud kolmetähelisest ISO-koodist (ISO
4217).1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —453
▼M24
Lahter 45: Kohandused
Käesolev lahter sisaldab teavet kõigi kohanduste kohta juhul, kui deklarat-
sioonile ei ole lisatud DV1 vormi. Käesolevasse lahtrisse märgitavad summad
tuleb esitada rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või kui lahtris
44 ei ole koodi, selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse impordiformaal-
sused.
Lahter 46: Statistiline väärtus
Kooskõlas kehtivate ühenduse õigusaktidega esitada statistiline väärtus rahaü-
hikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral selle
liikmesriigi vääringus, kus täidetakse impordiformaalsused.
Lahter 47: Maksude arvestus
Märkida kohaldatav maksustamisalus (väärtus, kaal või muu). Kasutades vaja-
duse korral lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode, tuleks igale reale
märkida:
—maksuliik (näiteks imporditollimaks, käibemaks),
—maksubaas,
—kohaldatav maksumäär,
—makstaoleva maksu summa,
—valitud makseviis.
Käesolevas lahtris tuleb summad esitada rahaühikus, mille kood on märgitud
lahtrisse 44, või koodi puudumise korral lahtris 44 selle liikmesriigi
vääringus, kus täidetakse impordiformaalsused.
Lahter 48: Tasumise edasilükkamine
Märkida vajaduse korral kõnealuse loa viiteandmed; tasumise edasilükkamine
osutab siinjuures tollimaksude tasumise edasilükkamisele ja maksu ümberar-
vutusele.
Lahter 49: Lao identifitseerimine
Kasutades lisas 38 sätestatud asjakohast ühenduse koodi, märkida lao viite-
andmed.
Lahter 54: Koht ja kuupäev. Deklarandi/esindaja nimi ja allkiri
Märgitakse deklaratsiooni täitmise koht ja kuupäev.Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab
impordiasutusele jääval eksemplaril olema asjaomase isiku käsitsi kirjutatud
originaalallkiri ning selle järel tema täisnimi. Kui asjaomane isik on juriidiline
isik, peab allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning
ametinimetuse.
III JAOTIS
MÄRKUSED LISALEHTEDE KOHTA
A. Lisalehti tuleks kasutada ainul juhul, kui deklaratsioon hõlmab rohkem kui
ühte kaubanimetust (vrd lahter 5). Need tuleb esitada koos IM, EX, EU või
CO vormiga.
B. I ja II jaotise juhendeid kohaldatakse ka lisalehtede suhtes.
Siiski:
—lahtri 1 esimesse alajaotisesse tuleb märkida sümbolid ”IM/c”, ”EX/c” või
”EU/c” (või vajaduse korral ”CO/c”) ning see alajaotis jäetakse tühjaks
üksnes siis, kui:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —454
▼M24
—vormi kasutatakse ainult ühenduse transiidi jaoks; sel juhul märgitakse
vastavalt asjaomase kauba suhtes kohaldatavale ühenduse transiidiprotse-
duurile lahtri 1 kolmandasse ossa ”T1bis”, ”T2bis”, ”T2Fbis” või
”T2SMbis”,
—vormi kasutatakse ainult kauba ühenduse staatuse tõendamiseks; sel juhul
tuleb vastavalt asjaomase kauba staatusele märkida lahtri kolmandasse
ossa”T2Lbis”, ”T2LFbis” või”T2LSMbis”,
—lahtri 2/8 täitmine on liikmesriikidele vabatahtlik ning sinna tuleks
märkida üksnes asjaomase isiku nimi ja võimaluse korral identifitseerimis-
number,
—lahtri 47 ”kokkuvõte” käsitleb kõikide kasutatud IM ja IM/c, EX ja EX/c,
EU ja EU/c või CO ja CO/c vormidega hõlmatud kaubanimetuste lõplikku
kokkuvõtet. Seda tuleks seetõttu kasutada ainult IM, EX, EU või CO
dokumendile lisatud viimasel IM/c, EX/c, EU/c või CO/c vormil selleks,
et näidata väljamaksmiseks kuuluvat üldsummat maksuliikide kaupa.
C. Kui kasutatakse lisalehti,
—tuleb läbi kriipsutada kõik täitmata lahtrid 31 (kauba kirjeldus), et neid ei
saaks hiljem kasutada,
—kui lahtri 1 kolmas alajaotis sisaldab tähist ”T”, tuleb läbi kriipsutada tran-
siidideklaratsiooni esimese kaubaartikli lahtrid 32 (”Kauba number”), 33
(”Kauba kood”), 35 (”Brutomass (kg)”), 38 (”Netomass (kg)”), 40
(”Ülddeklaratsioon/eelnev dokument”) ja 44 (”Lisateave/esitatud doku-
mendid/sertifikaadid ja load”) ning kõnealuse dokumendi esimesse
lahtrisse 31 (”Pakkeüksused ja kauba kirjeldus”) ei tohi märkida pakkeük-
suste markeeringut, arvu ja liiki ega kauba kirjeldust. Käesoleva doku-
mendi esimesse lahtrisse 31 märgitakse vajaduse korral tähisega ”T1bis”,
”T2bis” või”T2Fbis” lisalehtede arv.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —455
▼M19
LISA 37 A
SELGITAV MÄRKUS EDI-STANDARDTEADETE VAHETAMISE
KAUDU ESITATAVATE TRANSIIDIDEKLARATSIOONIDE KASUTA-
MISE KOHTA
(EDI-TRANSIIDIDEKLARATSIOON)
I JAOTIS
Üldsätted
EDI-transiidideklaratsioon põhineb lisades 37 ja 38 määratletud ühtse haldusdo-
kumendi (SAD) eri lahtritesse märgitud andmetel, millele on lisatud kood või mis
on vajaduse korral koodiga asendatud.
Käesolev lisa sisaldab ainult olulisemaid erinõudeid, mida kohaldatakse formaal-
suste täitmisel EDI-standardteadete vahetamise kaudu. Peale selle kohaldatakse
lisas 37c esitatud lisakoode. Kui käes-olevas lisas või lisas 37c ei ole sätestatud
teisiti, kohaldatakse EDI-transiidideklaratsiooni suhtes lisasid 37 ja 38.
EDI-transiidideklaratsiooni üksikasjaliku struktuuri ja sisu puhul järgitakse
pädeva asutuse poolt printsipaalile edastatavaid tehnilisi näitajaid, et tagada
süsteemi nõuetekohane toimimine. Need näitajad põhinevad käesolevas lisas
sätestatud nõuetel.
Käesolevas lisas kirjeldatakse andmevahetuse struktuuri. Transiidideklaratsioon
on jaotatud andmerühmadesse, mis sisaldavad atribuute. Atribuudid rühmitatakse
kokku nii, et nad moodustavad terviklikud loogilised plokid iga teate raames.
Treppimine andmerühma sees näitab andmerühma sõltuvust alamrühmast.
Võimaluse korral märgitakse ka ühtse haldusdokumendi vastava lahtri number.
Andmerühmaga seotud selgitustes kasutatav mõiste ”arv” näitab, mitu korda võib
andmerühm transiidideklaratsioonis korduda.
Atribuudiga seotud selgitustes kasutatavad mõisted ”tüüp/Pikkus” näitavad
andmetüübi ja pikkuse puhul kehtivaid nõudeid. Andmetüüpide koodid on järg-
mised:
a tähestikuline
n numbriline
an tähtnumbriline
Koodile lisatud number näitab andmete lubatavat pikkust. Kehtib järgmine kord.
Kaks punkti pikkusenäitaja ees tähendavad, et andmetel ei ole kindlat pikkust,
kuid nimetatud näitaja määrab ära ülempiiri. Koma tähendab, et atribuudis võib
olla kümnendkohti; koma ees olev number näitab atribuudi kogupikkust, koma
järel olev number näitab komale järgnevate numbrite maksimaalset arvu.
II JAOTIS
EDI-transiidideklaratsiooni struktuur
A.Andmerühmade tabel
TRANSIITVEDUKAUBASAATJAKAUBASAAJAKAUBANIMETUS
—KAUBASAATJA
—KAUBASAAJA
—KONTEINERID
—SGI-KOODID
—PAKKEÜKSUSED
—VIITED EELNEVALE HALDUSTOIMINGULE
—ESITATUD DOKUMENDID/SERTIFIKAADID
—ERITEAVE
LÄHTETOLLIASUTUS1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —456
▼M19
PRINTSIPAAL
ESINDAJAVAHETOLLIASUTUS
SIHTTOLLIASUTUS
VOLITATUD KAUBASAAJAKONTROLLI TULEMUSTEAVE TOLLITÕKENDI KOHTA
—TOLLITÕKENDI TUNNUS
TAGATIS
—TAGATISE VIIDE
—KEHTIVUSPIIRANG EÜ
—KEHTIVUSPIIRANG EÜ-väline
B.Transiidideklaratsiooni sisu
TRANSIITVEDU
Arv: 1
Andmerühm on kohustuslik.
LRN
Tüüp/Pikkus: an..22
Kohalik viitenumber (local reference number, LRN) on kohustuslik. Kohalik
viitenumber määratletakse riik-likult ja selle annab kasutaja iga üksiku dekla-
ratsiooni identifitseerimiseks vastavalt tolliga sõlmitud kokkuleppele.
Deklaratsiooni liik (lahter 1)
Tüüp/Pikkus: an..5
Atribuut on kohustuslik.
▼M22
▼M19
Kaubanimetused (lahter 5)
Tüüp/Pikkus: n..5
Atribuut on kohustuslik.Pakkeüksused (lahter 6)
▼M22
Tüüp/Pikkus: n ..7Atribuudi kasutamine on vabatahtlik. Pakkeüksuste üldarv on võrdne kõikide
väärtuste summaga lahtrites ”Pakkeüksuste arv” ja”Arv tükkides” ning väär-
tusega ”1”iga deklareeritud ”mahtkauba” kohta.
▼M19
Lähetusriik (lahter 15a)
Tüüp/Pikkus: a2
Atribuut on kohustuslik, kui deklareeritud on ainult üks lähetusriik. Tuleb
kasutada lisas 37c esitatud riigikoode. Sel juhul ei tohi kasutada andmerühma
”KAUBANIMETUS” atribuuti ”Lähetusriik”. Kui deklareeritud on rohkem
kui üks lähetusriik, ei tohi seda andmerühma ”TRANSIITVEDU” kuuluvat
atribuuti kasutada. Sel juhul tuleb kasutada andmerühma ”KAUBAN-
IMETUS” atribuuti ”Lähetusriik”.
Sihtriik (lahter 17a)
Tüüp/Pikkus: a2
Atribuut on kohustuslik, kui deklareeritud on ainult üks sihtriik. Tuleb kasu-
tada lisas 37c esitatud riigikoode. Sel juhul ei tohi kasutada andmerühma
”KAUBANIMETUS” atribuuti ”Sihtriik”. Kui deklareeritud on rohkem kui
üks sihtriik, ei tohi seda andmerühma ”TRANSIITVEDU” kuuluvat atribuuti
kasutada. Sel juhul tuleb kasutada andmerühma ”KAUBANIMETUS” atri-
buuti”Sihtriik”.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —457
▼M19
Transpordivahend lähetamisel. Iden-
tifitseerimisandmed(lahter 18)
Tüüp/Pikkus: an..27
Atribuuti tuleb kasutada vastavalt lisale 37.
Transpordivahend lähetamisel. Iden-
tifitseerimisandmed LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemisel
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Transpordivahend lähetamisel. Riik (lahter 18)
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode vastavalt lisale 37.Konteiner (lahter 19)
Tüüp/Pikkus: n1
Tuleb kasutada järgmisi koode:0: ei
1: jah.
Aktiivne transpordivahend piiril. Riik (lahter 21)
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode vastavalt lisale 37.Aktiivne transpordivahend piiril.
Identifitseerimisandmed(lahter 21)
Tüüp/Pikkus: an..27
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik vastavalt lisale 37.
Aktiivne transpordivahend piiril.
Identifitseerimisandmed LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Aktiivse transpordivahendi liik piiril (lahter 21)
Tüüp/Pikkus: n..2
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik vastavalt lisale 37.Transpordiliik piiril (lahter 25)
Tüüp/Pikkus: n..2
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik vastavalt lisale 37.Transpordiliik riigis (lahter 26)
Tüüp/Pikkus: n..2
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik. Seda kasutatakse lahtrit
25 käsitleva selgitava märkuse kohaselt, mis on esitatud lisas 38.
Laadimiskoht (lahter 27)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik.Kokkulepitud asukoha kood (lahter 30)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuuti ei tohi kasutada juhul, kui kasutatakse andmerühma ”KONTROLLI
TULEMUSED”. Kui kõnealust andmerühma ei kasutata, on atribuut vaba-
tahtlik. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed koodina esitatud andmed
koha kohta, kus kaupa saab kontrollida. Samaaegselt ei tohi kasutada järgmisi
atribuute: ”Kauba kokkulepitud asukoht”/”Kokkulepitud asukoha kood”,
”Kauba heakskiidetud asukoht” ja”Tolli allasutus”.
Kauba kokkulepitud asukoht (lahter 30)
Tüüp/Pikkus: an..351993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —458
▼M19
Atribuuti ei tohi kasutada juhul, kui kasutatakse andmerühma ”KONTROLLI
TULEMUSED”. Kui kõnealust andmerühma ei kasutata, on atribuut vaba-
tahtlik. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed andmed koha kohta, kus
kaupa saab kontrollida. Samaaegselt ei tohi kasutada järgmisi atribuute:
”Kauba kokkulepitud asukoht”/”Kokkulepitud asukoha kood”, ”Kauba heaks-
kiidetud asukoht” ja”Tolli allasutus”.
Kauba kokkulepitud asukoht LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Kauba heakskiidetud asukoht (lahter 30)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuudi kasutamine on vabatahtlik, kui kasutatakse andmerühma ”KONT-
ROLLI TULEMUSED”. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed andmed
koha kohta, kus kaupa saab kontrollida. Atribuuti ei tohi kasutada juhul, kui
ei kasutata andmerühma ”KONTROLLI TULEMUSED”. Samaaegselt ei tohi
kasutada järgmisi atribuute: ”Kauba kokkulepitud asukoht”/”Kokkulepitud
asukoha kood”, ”Kauba heakskiidetud asukoht” ja”Tolli allasutus”.
Tolli allasutus (lahter 30)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuuti ei tohi kasutada juhul, kui kasutatakse andmerühma ”KONTROLLI
TULEMUSED”. Kui kõnealust andmerühma ei kasutata, on atribuut vaba-
tahtlik. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed andmed koha kohta, kus
kaupa saab kontrollida. Samaaegselt ei tohi kasutada järgmisi atribuute:
”Kauba kokkulepitud asukoht”/”Kokkulepitud asukoha kood”, ”Kauba heaks-
kiidetud asukoht” ja”Tolli allasutus”.
Brutomass (lahter 35)
Tüüp/Pikkus: n..11,3
Atribuut on kohustuslik.NCTS-saatedokumendi keelekood
Tüüp/Pikkus: a2
Transiidi saatedokumendi (NCTS-saatedokumendi) keele määratlemisel tuleb
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Suhtlemiskeele näitaja lähtekohas
Tüüp/Pikkus: a2
Lisas 37c esitatud keelekoodide kasutamine on vabatahtlik. Kui seda atribuuti
ei kasutata, kasutab tollisüsteem lähtetolliasutuse vaikimisi valitud keelt.
Deklareerimise kuupäev (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: n8
Atribuut on kohustuslik.Deklareerimise koht (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.Deklareerimise koht LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
KAUBASAATJA (lahter 2)
Arv: 1
Seda andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklareeritud on ainult üks
kaubasaatja. Käesoleval juhul ei tohi kasutada andmerühma ”KAUBAN-
IMETUS” andmerühma ”KAUBASAATJA”.
Nimi (lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.Tänav ja number (lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..351993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —459
▼M19
Atribuut on kohustuslik.
Riik (lahter 2)
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.
Postiindeks (lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..9
Atribuut on kohustuslik.Linn (lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.NAD LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
TIN (lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on
liikmesriikidele vabatahtlik.
KAUBASAAJA (lahter 8)
Arv: 1
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklareeritud on ainult üks kaubasaaja
ning andmerühma ”TRANSIITVEDU” atribuut ”Sihtriik” hõlmab liikmesriiki
või EFTA riiki. Käesoleval juhul ei tohi kasutada andmerühma ”KAUBAN-
IMETUS” andmerühma ”KAUBASAAJA”.
Nimi (lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
Tänav ja number (lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
Riik (lahter 8)
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.
Postiindeks (lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..9
Atribuut on kohustuslik.
Linn (lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
NAD LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
TIN (lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on
liikmesriikidele vabatahtlik.
KAUBANIMETUS
▼M22
Arv: 999Andmerühm on kohustuslik:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —460
▼M19
—andmerühma ”TRANSIITVEDU” nõutav atribuut ”Lähetusriik” tä
¤idetakse ”–”,
—andmerühma ”KAUBANIMETUS”, ja vajaduse korral alamrühmi
”EELMISED HALDUSVIITED”, ”ESITATUD DOKUMENDID/SERTI-
FIKAADID” ja”ERITEAVE”, esineb ainult üks kord. Kõiki teisi lahtri
”KAUBANIMETUS” alamrühmi ei tohi kasutada,
—atribuut ”Tekstiline kirjeldus” sisaldab viiteid lisatud lastinimekirjadele,
”Tekstiline kirjeldus LNG” sisaldab nende viidete puhul kasutatavaid
keelekoode. Viidete sisu võib olla järgmine:
”Deklaratsiooni liik” =”T1”:
”Vt lastinimekiri/-kirjad”,
”Deklaratsiooni liik” =”T2”:
”Vt lastinimekiri/-kirjad”,
”Deklaratsiooni liik” =”T2F”:
”Vt lastinimekiri/-kirjad”,
”Deklaratsiooni liik” =”T–”:
— ”T1: Vt lastinimekirjad nr… kuni nr…”,
— ”T2: Vt lastinimekirjad nr… kuni nr…”,
— ”T2F: Vt lastinimekirjad nr… kuni nr…”,
—atribuut ”Kaubanimetuse nr” täidetakse ”–”,
—kõiki teisi andmerühma ”KAUBANIMETUS” atribuute ei tohi kasutada.
Deklaratsiooni liik (ex lahter 1)
Tüüp/Pikkus: an..5
Atribuuti tuleb kasutada, kui andmerühma ”TRANSIITVEDU” atribuudi
”Deklaratsiooni liik” puhul on kasutatud koodi ”T-”. Muudel juhtudel ei tohi
seda atribuuti kasutada.
Lähetusriik (ex lahter 15a)
Tüüp/Pikkus: a2
Atribuuti tuleb kasutada, kui deklareeritud on mitu lähetusriiki. Tuleb kasu-
tada lisas 37c esitatud riigikoode. Andmerühma ”TRANSIITVEDU” atribuuti
”Lähetusriik” ei tohi kasutada. Kui deklareeritud on ainult üks lähetusriik,
kasutatakse andmerühma ”TRANSIITVEDU” vastavat atribuuti.
Sihtriik (ex lahter 17a)
Tüüp/Pikkus: a2
Atribuut on kohustuslik, kui deklareeritud on mitu sihtriiki. Tuleb kasutada
lisas 37c esitatud riigikoode. Andmerühma ”TRANSIITVEDU” atribuuti
”Sihtriik” ei tohi kasutada. Kui deklareeritud on ainult üks sihtriik, tuleb kasu-
tada andmerühma ”TRANSIITVEDU” vastavat atribuuti.
Tekstiline kirjeldus (lahter 31)
Tüüp/Pikkus: an..140
Atribuut on kohustuslik.Tekstiline kirjeldus LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Kaubanimetuse number (lahter 32)
Tüüp/Pikkus: n..5
Atribuuti tuleb kasutada isegi juhul, kui andmerühma ”TRANSIITVEDU”
atribuudi ”Kaubanimetuste üldarv” puhul on kasutatud numbrit ”1”. Sel juhul
tuleb kasutada atribuudi puhul numbrit ”1”. Iga kaubanimetuse number on
kogu deklaratsiooni ulatuses kordumatu.
Kauba kood (lahter 33)
Tüüp/Pikkus: n..8
Atribuut peab koosnema vähemalt neljast ja maksimaalselt kaheksast numbrist
vastavalt lisale 37.
Brutomass (lahter 35)
Tüüp/Pikkus: n..11,31993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —461
▼M19
Atribuut on vabatahtlik, kui sama deklaratsiooniga hõlmatud eri liiki kaubad
on pakitud selliselt, et iga kaubaliigi brutomassi ei ole võimalik kindlaks
määrata.
Netomass (lahter 38)
Tüüp/Pikkus: n..11,3
Atribuudi kasutamine on vabatahtlik vastavalt lisale 37.
KAUBASAATJA (ex lahter 2)
Arv: 1
Andmerühma ”KAUBASAATJA” ei tohi kasutada juhul, kui deklareeritud on
ainult üks kaubasaatja. Sel juhul tuleb kasutada taseme ”TRANSIITVEDU”
andmerühma ”KAUBASAATJA”.
Nimi (ex lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
Tänav ja number (ex lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
Riik (ex lahter 2)
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.Postiindeks (ex lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..9
Atribuut on kohustuslik.
Linn (ex lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
NAD LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
TIN (ex lahter 2)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on
liikmesriikidele vabatahtlik.
KAUBASAAJA (ex lahter 8)
Arv: 1
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklareeritud on mitu kaubasaajat ning
andmerühma ”KAUBANIMETUS” atribuut ”Sihtriik” hõlmab liikmesriiki või
EFTA riiki. Kui deklareeritud on ainult üks kaubasaaja, ei tohi andmerühma
”KAUBANIMETUS” andmerühma ”KAUBASAAJA” kasutada.
Nimi (ex lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
Tänav ja number (ex lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
Riik (ex lahter 8)
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.Postiindeks (ex lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..9
Atribuut on kohustuslik.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —462
▼M19
Linn (ex lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.
NAD LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
TIN (ex lahter 8)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on
liikmesriikidele vabatahtlik.
KONTEINERID (lahter 31)
Arv: 99
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui andmerühma ”TRANSIITVEDU” atri-
buut”Konteiner” sisaldab koodi ”1”.
Konteineri numbrid (lahter 31)
Tüüp/Pikkus: an..11
Atribuut on kohustuslik.
SGI-koodid (lahter 31)
Number: 9
Seda andmerühma tuleb kasutada riskikauba (SGI) identifitseerimiseks juhul,
kui transiidideklaratsioon hõlmab lisas 44c nimetatud kaupa.
Riskikauba kood (lahter 31)
Tüüp/Pikkus: n..2
Lisas 37c esitatud koodi tuleb kasutada juhul, kui kauba koodist ei piisa lisas
44c nimetatud kauba üheseks identifitseerimiseks.
Riskikogus (lahter 31)
Tüüp/Pikkus: n..11,3
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui transiidideklaratsioon hõlmab lisas 44c
nimetatud kaupa.
PAKKEÜKSUSED (lahter 31)
Number: 99
Andmerühm on kohustuslik.
Pakkeüksuste markeering (lahter 31)
Tüüp/Pikkus: an..42
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui atribuut ”Pakkeüksuste liik” sisaldab lisaks
”lahtise lasti” (VQ, VG, VL, VY, VR või VO) või ”pakkimata” (NE) koodi-
dele ka muid lisas 37c esitatud koode. Selle kasutamine on vabatahtlik juhul,
kui atribuut ”Pakkeüksuste liik” sisaldab üht eespool nimetatud koodi.
Pakkeüksuste markeering LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Pakkeüksuste liik (lahter 31)
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud pakkeüksuse koode.
▼M26
Pakkeüksuste liik (lahter nr 31)
Liik/pikkus: an…2
Kasutatakse lisa 38 lahtris 31 esitatud pakkeüksuste koodide loetelus ette-
nähtud koode.
▼M19
Arv tükkides (lahter 31)
Tüüp/Pikkus: n..51993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —463
▼M19
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui atribuut ”Pakkeüksuste liik” sisaldab lisas
37c esitatud koodi ”pakkimata” (NE). Muudel juhtudel ei tohi seda atribuuti
kasutada.
VIITED EELNEVALE HALDUSTOI-
MINGULE(lahter 40)
Arv: 9
Andmerühma tuleb kasutada vastavalt lisale 37.Eelneva dokumendi liik (lahter 40)
Tüüp/Pikkus: an..6
Selle andmerühma puhul tuleb kasutada vähemalt üht eelneva dokumendi
liiki.
Viide eelnevale dokumendile (lahter 40)
Tüüp/Pikkus: an..20
Atribuut ”Viide eelnevale dokumendile” on kohustuslik.
Viide eelnevale dokumendile LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Täiendav teave (lahter 40)
Tüüp/Pikkus: an..26
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik.Täiendav teave LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
ESITATUD DOKUMENDID/SERTI-
FIKAADID(lahter 44)
Arv: 99
Andmerühma tuleb kasutada vastavalt lisale 37. Andmerühma kasutamisel
tuleb kasutada vähemalt üht järgmistest atribuutidest.
Dokumendi liik (lahter 44)
Tüüp/Pikkus: an..3
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.
Viide dokumendile (lahter 44)
Tüüp/Pikkus: an..20
Viide dokumendile LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
Täiendav teave (lahter 44)
Tüüp/Pikkus: an..26
Täiendav teave LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
ERITEAVE (lahter 44)
Arv: 99
Andmerühma tuleb kasutada vastavalt lisale 37. Andmerühma kasutamisel
tuleb kasutada atribuuti ”Lisateabe identifitseerimine” või”Tekst”.
Lisateabe identifitseerimine (lahter 44)
Tüüp/Pikkus: an..3
Lisateabe identifitseerimiseks tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.Eksport EÜst (lahter 44)
Tüüp/Pikkus: n11993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —464
▼M19
Kui atribuut ”Lisateabe identifitseerimine” sisaldab koodi ”DG0” või”DG1”,
tuleb kasutada atribuuti ”Eksport EÜst” või”Eksport riigist”. Kõnealuseid
atribuute ei tohi kasutada samaaegselt. Muudel juhtudel ei tohi seda atribuuti
kasutada. Atribuudi kasutamisel tuleb kasutada järgmisi koode:
0 = ei
1 = jah.
Eksport riigist (lahter 44)
Tüüp/Pikkus: a2
Kui atribuut ”Lisateabe identifitseerimine” sisaldab koodi ”DG0” või”DG1”,
tuleb kasutada atribuuti ”Eksport EÜst” või”Eksport riigist”. Kõnealuseid
atribuute ei tohi kasutada samaaegselt. Muudel juhtudel ei tohi seda atribuuti
kasutada. Atribuudi kasutamisel tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.
Tekst (lahter 44)
Tüüp/Pikkus: an..70
Tekst LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
LÄHTETOLLIASUTUS (lahter C)
Arv: 1
Andmerühm on kohustuslik.
Viitenumber (lahter C)
Tüüp/Pikkus: an8
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.PRINTSIPAAL (lahter 50)
Arv: 1
Andmerühm on kohustuslik.TIN (lahter 50)
▼M26
Tüüp/pikkus: an ..17Seda atribuuti kasutatakse, kui andmerühm ”KONTROLLI TULEMUS”
sisaldab koodi A3 või kui kasutatakse atribuuti ”GRN” (tagatise viitenumber).
▼M19
Nimi (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti ”TIN” ning teised
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.
Tänav ja number (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti ”TIN” ning teised
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.
Riik (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: a2
Lisas 37c esitatud riigi koodi tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti
”TIN” ning teised selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salves-
tatud.
Postiindeks (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: an..9
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti ”TIN” ning teised
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.
Linn (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti ”TIN” ning teised
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —465
▼M19
NAD LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb nime ja aadressi (NAD LNG)
puhul kasutatava keele määratlemisel kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
ESINDAJA (lahter 50)
Arv: 1
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui printsipaalil on volitatud esindaja.Nimi (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: an..35
Atribuut on kohustuslik.Esindaja pädevus (lahter 50)
Tüüp/Pikkus: a..35
Atribuudi kasutamine on vabatahtlik.Esindaja pädevus LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.
VAHETOLLIASUTUS (lahter 51)
Arv: 9
Andmerühma tuleb kasutada vastavalt lisale 37.Viitenumber (lahter 51)
Tüüp/Pikkus: an8
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.SIHTTOLLIASUTUS (lahter 53)
Number: 1
Andmerühm on kohustuslik.Viitenumber (lahter 53)
Tüüp/Pikkus: an8
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.VOLITATUD KAUBASAAJA (lahter 53)
Arv: 1
Andmerühma abil saab märkida, et kaup toimetatakse volitatud kaubasaajale.TIN volitatud kaubasaaja (lahter 53)
Tüüp/Pikkus: an..17
Atribuuti tuleb kasutada ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks.KONTROLLI TULEMUS (lahter D)
Number: 1
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklaratsiooni esitab volitatud kaubas-
aatja.
Kontrolli tulemuse kood (lahter D)
Tüüp/Pikkus: an2
Tuleb kasutada koodi A3.
Tähtaeg (lahter D)
Tüüp/Pikkus: n8
Atribuut on kohustuslik.
TEAVE TOLLITÕKENDI KOHTA (lahter D)
Number: 1
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui volitatud kaubasaatja esitab deklarat-
siooni, mille jaoks antud volitus näeb ette tollitõkendite kasutamise, või juhul,
kui printsipaalile antakse luba kasutada teatavaid spetsiaalseid tollitõkendeid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —466
▼M19
Tollitõkendi number (lahter D)
Tüüp/Pikkus: n..4
Atribuut on kohustuslik.
TOLLITÕKENDI TUNNUS (lahter D)
Arv: 99
Andmerühma tuleb kasutada tollitõkendi identifitseerimiseks.
Tollitõkendi identifitseerimisandmed (lahter D)
Tüüp/Pikkus: an..20
Atribuut on kohustuslik.
Tollitõkendi identifitseerimisandmed
LNG
Tüüp/Pikkus: a2
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud keelekoode (LNG).
TAGATIS
Arv: 9
Andmerühm on kohustuslik.
Tagatise liik (lahter 52)
►M26 Tüüp/pikkus: an..1 ◄
Tuleb kasutada lisas 38 esitatud koodi.TAGATISE VIIDE (lahter 52)
▼M20
Arv: 99Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui atribuut ”Tagatise liik” sisaldab koodi
”0”,”1”,”2”,”4”või”9”.
▼M19
GRN (lahter 52)
▼M20
►M26 Tüüp/pikkus: an..24 ◄
Atribuuti tuleb kasutada tagatise viitenumbri märkimiseks juhul, kui atribuut
”Tagatise liik” sisaldab koodi ”0”,”1”,”2”,”4”või”9”. Sel juhul ei tohi atri-
buuti”Muud tagatise viited” kasutada.
”Tagatise viite” numbri (GRN-numbri) iga tagatise kindlaksmääramiseks
eraldab tagatistolliasutus tagatise viitenumbri, mille struktuur on järgmine:
Väli Sisu Välja liik Näited
1 Tagatise aktsepteerimisaasta kaks viimast
numbrit (YY)Numbriline 2 97
2 Selle riigi tunnus, kus tagatis on esitatud
(ISO kahetäheline riigikood)Tähestikuline 2 IT
3 Tagatistolliasutuse aktsepti kordumatu
tunnus aasta ja riigi kohtaTähtnumbriline
121234AB788966
4 Kontrollarv Tähtnumbriline 1 8
5 Maksekviitungina esitatava üksiktagatise
tunnus (1 täht + 6 numbrit) või NULL
muude tagatisliikide puhulTähtnumbriline 7 A001017
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratletule.
Väli 3 täidetakse tagatistolliasutuse aktsepti kordumatu tunnusega aasta ja
riigi kohta. Kui siseriiklikud asutused soovivad, et GRN-number sisaldaks
tagatistolliasutuse viitenumbrit, võivad nad selle asutuse riikliku numbri lisa-
miseks kasutada kuni kuut esimest numbrit.
Väljale 4 märgitakse arv, mis on GRN-numbri väljade 1 kuni 3 kontrollarv.
See väli võimaldab leida vigu GRN-numbri esimesel neljal väljal.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —467
▼M20
Väli 5 täidetakse ainult juhul, kui GRN-number on seotud maksekviitungina
esitatava üksiktagatisega, mis on registreeritud arvutipõhises transiidisüs-
teemis. Sellisel juhul tuleb märkida maksekviitungi tunnus.
▼M19
Muud tagatise viited (lahter 52)
▼M20
Tüüp/pikkus: an..35
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui atribuut ”Tagatise liik” sisaldab muid
koode peale koodide ”0”,”1”,”2”,”4”või”9”. Sel juhul ei tohi atribuuti
”GRN” kasutada.
▼M19
Juurdepääsukood
▼M20
Tüüp/pikkus: an4
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti ”GRN”, muul juhul
on atribuudi kasutamine liikmesriikidele vabatahtlik. Sõltuvalt tagatise liigist
annab selle välja tagatistolliasutus, käendaja või printsipaal ja seda kasuta-
takse konkreetse tagatise kinnitamiseks.
▼M19
KEHTIVUSPIIRANG EÜ
Arv: 1
Ei kehti EÜ puhul (lahter 52)
Tüüp/Pikkus: n1
Ühenduse transiidis tuleb kasutada koodi 0 = ei.KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE
Arv: 99
Ei kehti teiste lepinguosaliste puhul (lahter 52)
Tüüp/Pikkus: a2
Asjaomase EFTA riigi märkimiseks tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigi-
koode.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —468
▼M19
LISA 37 C
ARVUTIPÕHISE TRANSIIDISÜSTEEMI LISAKOODID
1.Riigikoodid (CNT)
Väli Sisu Välja liik Näide
1 ISO kahetäheline riigikood Tähestikuline 2 IT
Kasutatakse ISO kahetähelist riigikoodi (vt lisa 38).
2.Keelekood
Kasutatakse ISO kahetähelist koodi vastavalt ISO 639:1988 standardile.
3.Kauba kood (COM)
Väli Sisu Välja liik Näited
1 HS6 Numbriline 6
(vasakult reas-
tatud)010290
Märgitakse harmoneeritud süsteemi esimesed kuus kohta (HS6). Kauba kood
võib siseriiklikus kasutuses olla kuni kaheksakohaline.
4.Riskikauba kood
Väli Sisu Välja liik Näited
1 Riskikauba lisatunnus Numbriline..2 2
Koodi kasutatakse HS6 lisana vastavalt lisale 44c, kui riskikaupa ei saa HS6
abil piisavalt täpselt identifitseerida.
▼M26
▼M19
6.Esitatud dokumentide koodid/sertifikaatide koodid
(Numberkoodid on võetud ÜRO teatmikust haldusalal, kaubanduses ja trans-
pordis kasutatava elektroonilise andmevahetuse kohta 1997b: andmeelemen-
tide koodide loetelu 1001, dokumendi/teate kodeeritud nimi.)
Vastavustunnistus 2
Kvaliteedisertifikaat 3
Kaupade liikumissertifikaat A. TR.1 18Konteinerileht 235
Pakkeleht 271
Esialgne kaubaarve 325Faktuurarve 380
Ettevõttesisene saateleht 703
Koondveokiri 704Veokiri 705
Ettevõttesisene veokiri 714
SMGS-saateleht 722Maanteeveokiri 7301993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —469
▼M19
Lennuveokiri 740
Koondlennuveokiri 741
Lähetusteatis (postipakid) 750
Mitmeliigiline/kombineeritud veodokument (üldine) 760Lastimanifest 785
Saateleht 787
Lähetusteatis mudel T 820Lähetusteatis mudel T1 821
Lähetusteatis mudel T2 822
Kontrolldokument T5 823Lähetusteatis mudel T2L 825
Ekspordi kaubadeklaratsioon 830
Fütosanitaarsertifikaat 851Sanitaarsertifikaat 852
Veterinaarsertifikaat 853
Päritolusertifikaat 861Päritoludeklaratsioon 862
Sooduspäritolusertifikaat 864
Päritolusertifikaat vorm GSP 865Impordilitsents 911
Veosedeklaratsioon (saabumine) 933
Embargoluba 941
TIF-vorm 951
TIR-märkmik 952EUR.1 pä-rit-olusertifikaat 954
ATA-märkmik 955
Muu zzz
7.Lisateabe kood/Erimäärangu kood
Kohaldatakse järgmisi koode:
DG0 = Eksport ühest EFTA riigist, mille suhtes kehtivad piirangud, või
eksport EÜst, mille suhtes kehtivad piirangud.
DG1 = Eksport ühest EFTA riigist, mille suhtes kehtivad tollimaksud, või
eksport EÜst, mille suhtes kehtivad tollimaksud.
DG2 = Eksport.
Siseriiklikul tasandil võib määratleda ka täiendavaid erimääranguid.
8.Tolliasutuse viitenumber (COR)
Väli Sisu Välja liik Näide
1 Selle riigi tunnus, kuhu tolliasutus kuulub
(vt CNT)Tähestikuline 2 IT
2 Tolliasutuse riiklik number Tähtnumbriline 6 0830AB1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —470
▼M19
Väli 1 täidetakse vastavalt eespool määratletule.
Väli 2 tuleb täita vabalt kuuekohalise tähtnumbrilise koodiga. Kuuekohaline
kood võimaldab riigi haldusasutustel vajaduse korral määratleda tolliasutuste
omavaheline hierarhia.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —471
▼M24
LISA 38
VORMIDES KASUTATAVAD KOODID (1) (2)
I JAOTIS
ÜLDISED MÄRKUSED
Käesolev lisa hõlmab üksnes konkreetseid põhinõudeid, mida kohaldatakse
paberkandjal olevate vormide suhtes. Kui lisades 37a või 37c ei ole sätestatud
teisiti, kohaldatakse käesoleva lisa juhendeid siis, kui transiidiformaalsused täide-
takse elektroonilise andmevahetuse teadete vahetamise teel.
Mõningatel juhtudel on täpsustatud kande liigi ja pikkuse nõuded. Erinevate
andmetüüpide koodid on järgmised:
a tähestikuline
n numbriline
an tähtnumbriline
Koodile järgnev number osutab andmesisestuse lubatud pikkusele. Pikkust käsit-
leva väärtuse ees olevad kaks punkti osutavad sellele, et andmesisestusel ei ole
kindlaksmääratud pikkust, kuid see võib sisaldada tähemärke osutatud numbri
ulatuses.
II JAOTIS
KOODID
Lahter 1: Deklaratsioon
Esimene alajaotisKohaldatakse järgmisi koode (a2):EX: Kauplemisel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja terri-
tooriumidega, välja arvatud EFTA riigid.
Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes A ja E osutatud
tolliprotseduurile.
Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabelites C ja D osutatud tolli-
käitlusviisile.
Ühendusevälise kauba lähetamiseks liikmesriikide vahelise kaubanduse
raames.
IM: Kauplemisel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja terri-
tooriumidega, välja arvatud EFTA riigid.
Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes H–K osutatud
tolliprotseduurile.
Ühendusevälise kauba suunamiseks tolliprotseduurile liikmesriikide vahe-
lise kaubanduse kontekstis.
EU: EFTA riikidega kauplemise raames.
Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes A, E ja H–K
osutatud tolliprotseduurile.
Lisa 37 I jaotise B osa tabelite veergudes C ja D osutatud tollikäitlusviisi
osutamine kaupadele.
CO: Ühenduse kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse pärast uute liikmesrii-
kide ühinemist üleminekuaja jooksul erimeetmeid.
Eelfinantseeritava kauba paigutamine tollilattu või vabatsooniÜhenduse kaupade osas kaubavahetuse raames, mis toimub ühenduse tolli-
territooriumi osade, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ
sätteid, ja nende osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata, või
kaubavahetuse raames, mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille
suhtes neid sätteid ei kohaldata.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —472
(1) Käesolevas lisas kuuluvad sõnade ”eksport”, ”reeksport”, ”import” ja”reimport” alla
samaväärselt ka ”lähetamine”, ”tagasisaatmine”, ”sissevedu” ja”uuesti sissevedu”.
(2) Käesolevas lisas ei tähenda ”EFTA” ainult EFTA riike, vaid ka ühenduseväliseid ühis-
transiidiprotseduuri konventsiooni ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konvent-
siooni lepinguosalisi.
▼M24
Teine alajaotis
Kohaldatakse järgmisi koode (a1):A tavalise deklaratsiooni puhul (tavapärane kord seadustiku artikli 62 alusel)
B mittetäieliku deklaratsiooni puhul (lihtsustatud kord seadustiku artikli 76
lõike 1 punkti a alusel)
C lihtsustatud deklaratsiooni puhul (lihtsustatud kord seadustiku artikli 76 lõike 1
punkti b alusel)
D tavalise deklaratsiooni esitamine (nagu koodi A puhul osutatud) enne seda, kui
deklarandil on võimalik kaupa esitada.
E mittetäieliku deklaratsiooni esitamine (nagu koodis B osutatud) enne seda, kui
deklarandil on võimalik kaupa esitada.
F lihtsustatud deklaratsiooni esitamine (nagu koodis C osutatud) enne seda, kui
deklarandil on võimalik kaupa esitada.
X lisadeklaratsioon, kui tegemist on koodiga B hõlmatud lihtsustatud korraga
Y lisadeklaratsioon, kui tegemist on koodiga C hõlmatud lihtsustatud korraga
Z lisadeklaratsioon, kui tegemist on seadustiku artikli 76 lõike 1 punktis c sätes-
tatud lihtsustatud korraga (kauba laoarvestusesse kandmine)
Koode D, E ja F on võimalik kasutada üksnes artikli 201 lõikes 2 sätestatud
korra raames juhul, kui tolliasutused lubavad deklaratsiooni esitada enne, kui
deklarandil on võimalik kaupa esitada.
Kolmas alajaotis
Kohaldatakse järgmisi koode (an..5):T1: Ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel veetav kaup
T2: Ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel seadustiku artikli 163 või 165
kohaselt veetav kaup, välja arvatud artikli 340c lõikes 2 kirjeldatud
juhud
T2F: Ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel artikli 340c lõike 1 kohaselt
veetav kaup
T2SM: Kaup, mis suunatakse ühenduse sisetransiidiprotseduurile EMÜ ja San
Marino koostöökomitee 22. detsembri 1992. aasta otsuse 4/92 artikli 2
kohaldamisel.
T: Artikliga 351 hõlmatud segasaadetised, mille puhul tuleb tähisele ”T”
järgnev ruum läbi kriipsutada.
T2L: Kauba ühenduse staatuse määramise vorm
T2LF: Kaupade ühenduse staatuse määramise vorm kaupade puhul, mis saade-
takse ühenduse tolliterritooriumi ossa, kus ei kohaldata direktiivi
77/388/EMÜ sätteid, või sealt välja.
T2LSM: Vorm, millega määratakse San Marinosse lähetatava kauba staatus
EMÜ ja San Marino koostöökomitee 22. detsembri 1992 otsuse 4/92
kohaldamisel.
Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija
Kui kasutatakse identifitseerimisnumbrit, on kood järgmisel kujul:
Importimisel: Riigitähis (a2); kood UN/EDIFACT 3055 (an..3); eksportija
identifitseerimiskood (an..13)
Eksportimisel: Riigitähis (a2); eksportija identifitseerimiskood (an..16)
Riigitähis: Ühenduse tähestikulised riikide ja territooriumide koodid põhi-
nevad kehtivatel ISO kahetähelistel (a2) koodidel, kui need on kooskõlas
ühenduse õiguse nõuetega. Nende koodide õiguslikuks aluseks on nõukogu
22. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide
kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (EÜT L 118,
25.5.1995). Komisjon avaldab korrapäraselt määruseid, millega ajakohasta-
takse riigitähiste loetelu.
UN/EDIFACT 3055: Lahtrites 2 ja 8 nimetatud kolmandate riikide ettevõtjate
kodeerimisel kasutavad liikmesriigid loetelu, mis on välja antud ja ajakohas-
tatud asutuse või mõne institutsiooni poolt, mis määratleb huvitatud poolte
koodid. Valitud asutus nimetatakse ÜRO poolt avaldatavas asutuste loetelus1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —473
▼M24
rubriigis UN/EDIFACT 3055 (Electronic Data Interchange for Administra-
tion, Commerce and Transport), mis sisaldab loetelu asutustest, kes vastu-
tavad ettevõtjate loetelu koostamise eest.
Näide: ”JP1511234567890” osutab Jaapani eksportijale (riigitähis:
JP), kelle Jaapani tolli (UN/EDIFACT andmeelemendile 3055
vastav asutuse kood: 151) poolt kasutatav identifitseerimis-
number on 1234567890.
Lahter 8: Kaubasaaja
Kui kasutatakse identifitseerimisnumbrit, on kood järgmisel kujul:Importimisel: Riigitähis (a2); Kaubasaaja identifitseerimiskood (an..16)
Eksportimisel: Riigitähis (a2); kood UN/EDIFACT 3055 (an..3); importija identi-
fitseerimiskood (an..13).
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Näide: ”JP1511234567890” osutab Jaapani importijale (riigitähis: JP),
kelle Jaapani tolli (UN/EDIFACT andmeelemendile 3055 vastav
asutuse kood: 151) poolt kasutatav identifitseerimisnumber on
1234567890.
Lahter 14: Deklarant/esindaja
a) Deklarandi või esindaja staatuse tähistamiseks märkida enne täisnime ja
aadressi üks järgmistest koodidest (n1):
1.Deklarant2.Esindaja (ühenduse tolliseadustiku artikli 5 lõike 2 teises taandes osutatud
otsene esindamine).
3.Esindaja (ühenduse tolliseadustiku artikli 5 lõike 2 teises taandes osutatud
kaudne esindamine).
Kui see andmeelement trükitakse paberkandjale, peab see olema nurksulgudes
(näiteks: [1], [2] või [3])
b) Kui kasutatakse identifitseerimisnumbrit, on kood järgmisel kujul:
Riigitähis (a2); deklarandi/esindaja identifitseerimiskood (an..16).
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Lahter 15a: Lähte-/ekspordiriigi kood
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Lahter 17a: Sihtriigi kood
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Lahter 17b: Sihtpiirkonna kood
Kasutatakse liikmesriikide poolt vastuvõetavaid koode.
Lahter 18: Lähetamisel kasutatud transpordivahendi riikkondsus
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Lahter 19: Konteiner (Kont.)
Asjaomased koodid (n1) on esitatud alljärgnevalt:0 kaubad, mida ei veeta konteinerites,
1 kaubad, mida veetakse konteinerites.
Lahter 20: Tarnetingimused
Käesoleva lahtri esimesse kahte alajaotisesse vajaduse korral märgitavad koodid
on järgmised:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —474
▼M24
Esimene alajaotis Tähendus Teine alajaotis
Incotermi kood Incoterm –ICC/ECE Täpsustatav koht
EXW Tehasehind Nimetatud koht
FCA Franko vedaja Nimetatud koht
FAS Franko laeva kõrval Nimetatud lastimissadam
FOB Franko laeva pardal Nimetatud lastimissadamCFR Hind ja prahiraha Nimetatud sihtsadamCIF Kulud, kindlustus, vedu Nimetatud sihtsadam
CPT Vedu makstud kuni Nimetatud sihtsadam
CIP Vedu ja kindlustus makstud
kuniNimetatud sihtsadam
DAF Tarnitud piiril Nimetatud koht
DES Tarnitud laevalt Nimetatud sihtsadamDEQ Tarnitud kailt Nimetatud sihtsadam
DDU Tarnitud, toll tasumata Nimetatud sihtkoht
DDP Tarnitud, toll tasutud Nimetatud sihtkoht
XXX Muud tarnetingimused kui
eespool loetletudLepingus toodud tarnetingi-
muste kirjeldus
Liikmesriigid võivad nõuda kolmandasse alajaotisesse järgmiste kodeeritud
andmete (n1) märkimist:
1: Asjaomase liikmesriigi territooriumil asuv koht.
2: Teise liikmesriigi territooriumil asuv koht.3: Muu koht (ühendusest väljaspool).
Lahter 21: Aktiivse transpordivahendi riikkondsus piiriületamisel
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Lahter 22: Kaubaarve vääring
Kaubaarve vääring märgitakse kolmetähelise ISO-koodi abil (ISO 4217 kood
vääringute ja rahaliste vahendite liigi tähistamiseks).
▼M27
Lahter 24: Tehingu liik
Liikmesriigid, kes nõuavad nimetatud andmeid, peavad kasutama komisjoni
määruse (EÜ) nr 1917/2000 (1) artikli 13 lõikes 2 osutatud tabeli veerus A
esitatud ühenumbrilisi koode, jättes vajadusel välja koodi nr 9, ning märkima
selle numbri lahtri vasakusse serva. Liikmesriigid võivad sätestada, et lahtri pare-
masse serva märgitakse teine, sama tabeli veerus B esitatud number.
▼M24
Veerg A Veerg B
1. Tehingud, mis hõlmavad tegelikke või
kavandatavaid omandi üleminekuid tasu
või muu teenustasu eest (v.a koodides 2, 7
ja 8 loetletud (1) (2) (3))1. Lõplik ost/müük (2)
2. Kaup, mis on lähetatud vaatamiseks, proo-
vikogused, kaubad, mis on saadetud tagasi-
saatmise õigusega, ja tehingud, mis
hõlmavad komisjonitasu
3. Tehingud, mis hõlmavad loonusmakseid
4. Müük isiklikuks tarbeks
5. Kapitalirent (3)
2. Koodi 1 all juba registreeritud kauba taga-
stamine; (4) kauba tasuta asendamine (4)1. Kauba tagasitoomine
2. Tagasitoodud kauba asendamine3. Tagastamata kauba asendamine (näiteks
garantiitingimuste alusel)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —475
(1) EÜT L 229, 9.9.2000, lk 14.
▼M24
Veerg A Veerg B
3. Tehingud (mitte ajutised), millega kaasneb
omandi üleminek ilma teenustasuta
(rahaline või muu)1. Kauba tarnimine osaliselt või täielikult
Euroopa Ühenduse poolt finantseeritud
programmide alusel
2. Muud valitsuse abisaadetised
3. Muud abisaadetised (eraisikutelt, valitsus-
välistelt organisatsioonidelt)
4. Muud
4. Tehingud, mis on seotud töötlemise (5) või
tööettevõtja poolt tehtava remondiga (6) (v.
a koodi 7 all registreeritud tehingud)1. Töötlemistoimingud
2. Tasuline remont ja hooldus3. Tasuta remont ja hooldus
5. Tehingud pärast töötlemist (
5) või tööette-
võtja poolt tehtavat remonti (6) (v.a koodi 7
all registreeritud tehingud)1. Töötlemistoimingud
2. Tasuline remont ja hooldus3. Tasuta remont ja hooldus
6. Tehingud, millega ei kaasne omandiõiguse
üleminek, nt rent, laen, kasutusrent (
7) ja
muu ajutine kasutus (8), v.a lepinguline tööt-
lemine või remont (tarnimine ja tagasisaat-
mine)1. Rent, laen, kasutusrent
2. Muu ajutine kasutus
7. Tehingud seoses ühiste kaitsekavade või
muude valitsustevaheliste tootmisprogram-
midega (nt Airbus)
8. Ehitusmaterjalide ja -seadmete tarnimine
üld- ja tsiviilehitustöid käsitlevate lepingute
jaoks (9)
9. Muud tehingud
(1) Käesolev punkt hõlmab suuremat osa lähetamisi ja saabumisi, st tehinguid, mille puhul:
—omandiõigus läheb üle residendilt mitteresidendile või vastupidi,
—tasumine või hüvitamine ei toimu ega saa toimuda rahas.
Tuleb märkida, et see kehtib ka omavahel seotud ettevõtete vahel liikuva, turustuskeskustest
väljasaadetava või turustuskeskustesse saadetava kauba suhtes isegi juhul, kui ei toimu
kohest tasumist või muul viisil hüvitamist (sellisel juhul tuleb need tehingud loetleda koodi 3all).
(
2) Kaasa arvatud varuosad ja muud tasulised asendamised.
(3) Kaasa arvatud kapitalirent: rendimaksed arvutatakse nii, et need kataksid kogu või
peaaegu kogu kaubaväärtuse.
Omandiõigusega kaasnevad kasud ja riskid lähevad üle rentnikule. Lepingu lõppedes saabrentnikust kauba seaduslik omanik.
(
4) Kauba tagasisaatmine ja asendamine, mis on algselt märgitud A veeru punktide 3–9 alla,
tuleks märkida vastava punkti alla.
(5) Töötlemistoimingud (kas tollijärelevalve all või mitte) tuleb märkida A veeru punktide 4
ja 5 alla. Enda kulul tehtavad töötlemistoimingud ei kuulu käesoleva rubriigi alla ningneed tuleks märkida veeru A punkti 1 alla.
(
6) Remont sisaldab kauba esialgse kasutamisseisundi taastamist; see võib hõlmata struktuu-
rilisi kohandusi või parandusi.
(7) Kasutusrent: kõik rendilepingud, v.a kapitalirent (vaata märkus 3).
(8) Käesolev punkt hõlmab kaupu, mida eksporditakse/imporditakse kavatsusega need
seejärel reimportida/reeksportida, ilma et nende omandiõigus muutuks.
(9) A veeru punktis 8 loetletud tehingud hõlmavad ainult neid kaupu, mille kohta eraldi arvet
ei esitata, kuid mille kohta esitatud üksikarve katab tööde koguväärtuse. Muudel juhtudeltuleb tehingud märkida punkti 1 alla.
Lahter 25: Transpordiliik piiril
Kohaldatakse järgmisi koode (n1):
Kood Kirjeldus
1 Merevedu
2 Raudteevedu
3 Maanteetransport
4 Õhutransport1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —476
▼M24
Kood Kirjeldus
5 Postisaadetis
7 Kinnistranspordiseadmed
8 Siseveetransport
9 Iseliikuvad veovahendid
Lahter 26: Transpordiliik sisemaal
Kasutatakse lahtri 25 täitmiseks loetletud koode.
Lahter 29: Väljumis-/saabumistolliasutus
Kasutatakse (an8) koode, mille struktuur on järgmine:—esimesed kaks tähemärki (a2) tähistavad lahtrisse 2 märgitud riigitähise abil
riiki,
—järgmised kuus märki (an6) tähistavad selle riigi asjaomast asutust. Soovita-
takse vastu võtta järgmine struktuur:
Esimese kolme märgi (a3) kohale märgitakse UN/LOCODE ja viimasele
kolmele riiklik tähtnumbriline alajaotis (an3). Kui seda alajaotist ei kasutata,
tuleks selle asemele märkida ”000”.
Näide: BEBRU000: BE = ISO 3166 Belgia kohta, BRU = UN/LOCODE
Brüsseli kohta, 000 kasutamata alajaotise kohta.
▼M26
Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeeringud ja numbrid –
konteinerite numbrid –arv ja liik
Pakkeüksuste liik
Kasutatakse järgmisi koode.
(UN/ECE soovitus nr 21/rev. 4, 4. mai 2002)
PAKKEÜKSUSTE KOODID
Aam HG
Aedik PF
Aerosool AE
Alumiiniumkarp 4BAlumiiniumtrummel 1B
Alumiiniumtrummel, eemaldatava kaanega QD
Alumiiniumtrummel, ilma eemaldatava kaaneta QCAmpull, kaitsmata AM
Ampull, kaitstud AP
Ankur KGBalloon, kaitsmata BF
Balloon, kaitstud BP
Balloonpudel, kaitsmata COBalloonpudel, kaitstud CP
Džuutkott JT
Esitluspakend, metallist IDEsitluspakend, papist IB1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —477
▼M26
Esitluspakend, plastist IC
Esitluspakend, puidust IA
Filmipakk FP
Gaas (1 031 millibaari ja 15 °C) mahtkaubana VGGaasipudel GB
Haspel RL
Jaotaja DNKaart CM
Kalakorv CE
Kandetala GIKandetalad kimbus/kobaras/puntras GZ
Kandik PU
Kanister CIKanister, ristkülikukujuline JC
Kanister, silindriline JY
Kann JGKann PH
Kapsel AV
Karikas CUKarkasskast SK
Karp BX
Karp, kaubaalusega ED
Karp, looduslikust puidust 4C
Karp, looduslikust puidust, pudenemiskindlate seintega QQKarp, looduslikust puidust, tavaline QP
Karp, puitkiudplaadist 4G
Karp, tahkest plastist QSKarp, tehispuidust 4F
Karp, vahtplastist QR
Karp. CHEP (Commonwealth Handling Equipment Pool),
EuroboxDH
Kassett CQ
Kast BIKast, vedelike jaoks BW
Kate CV
Kaubaalus PX
Kaubaalus, 100 × 110 cm AH
Kaubaalus, kast PBKaubaalus, polüetüleenkiles AG
Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 100 cm PD1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —478
▼M26
Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 120 cm PE
Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 60 cm AF
Kauss BM
Keskmine alumiiniummahuti puistematerjali jaoks WDKeskmine alumiiniummahuti puistematerjali jaoks, surves-
tatud üle 10 kpa (0,1 baari)WH
Keskmine alumiiniummahuti taarata vedellasti jaoks WL
Keskmine elastne mahuti puistematerjali jaoks 43
Keskmine elastne mahuti puistematerjali jaoks ZU
Keskmine kilemahuti puistematerjali jaoks WSKeskmine looduslikust puidust mahuti puistematerjali jaoks ZW
Keskmine looduslikust puidust mahuti puistematerjali jaoks,
väliskattegaWU
Keskmine mahuti puistematerjali jaoks WA
Keskmine metallist, kuid mitte terasest mahuti puistematerjali
jaoksZV
Keskmine metallmahuti puistematerjali jaoks WF
Keskmine metallmahuti puistematerjali jaoks, survestatud üle
10 kpa (0,1 baari)WJ
Keskmine metallmahuti taarata vedellasti jaoks WM
Keskmine pabermahuti puistematerjali jaoks, vaheseintega ZA
Keskmine pabermahuti puistematerjali jaoks, vaheseintega,
veekindelZC
Keskmine plastist kootud mahuti puistematerjali jaoks, ilma
sisevooderdise ja väliskattetaWN
Keskmine plastist kootud mahuti puistematerjali jaoks, sise-
vooderdisegaWP
Keskmine plastist kootud mahuti puistematerjali jaoks, sise-
vooderdise ja väliskattegaWR
Keskmine plastist kootud mahuti puistematerjalide jaoks,
väliskattegaWQ
Keskmine puitkiudplaadist mahuti puistematerjali jaoks ZT
Keskmine riidest mahuti puistematerjalide jaoks, sisevooder-
dise ja väliskattetaWT
Keskmine riidest mahuti puistematerjalide jaoks, sisevooder-
disegaWV
Keskmine riidest mahuti puistematerjalide jaoks, sisevooder-
duse ja väliskattegaWX
Keskmine riidest mahuti puistematerjalide jaoks, väliskattega WW
Keskmine segamaterjalist mahuti puistematerjali jaoks ZS
Keskmine segamaterjalist mahuti puistematerjali jaoks, sise-
mine mahuti elastsest plastist, survestatudZP
Keskmine segamaterjalist mahuti puistematerjali jaoks, sise-
mine mahuti tahkest plastist, survestatudZN
Keskmine segamaterjalist mahuti taarata vedellasti jaoks,
sisemine mahuti elastsest plastistZR
Keskmine segamaterjalist mahuti taarata vedellasti jaoks, ZQ1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —479
▼M26
sisemine mahuti tahkest plastist
Keskmine segamaterjalist mahuti tahke puistematerjali jaoks,
sisemine mahuti elastsest plastistZM
Keskmine segamaterjalist mahuti tahke puistematerjali jaoks,
sisemine mahuti tahkest plastistZL
Keskmine tahkest plastist mahuti puistematerjali jaoks AA
Keskmine tahkest plastist mahuti puistematerjali jaoks, eraldi-
seisev, survestatudZH
Keskmine tahkest plastist mahuti puistematerjali jaoks,
karkassiga, survestatudZG
Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks, eral-
diseisevZK
Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks,
karkassigaZJ
Keskmine tahkest plastist mahuti tahke puistematerjali jaoks,
eraldiseisevZF
Keskmine tahkest plastist mahuti tahke puistematerjali jaoks,
karkassigaZD
Keskmine tehispuidust mahuti puistematerjali jaoks ZY
Keskmine tehispuidust mahuti puistematerjali jaoks, vooder-
disegaWZ
Keskmine terasmahuti puistematerjali jaoks WC
Keskmine terasmahuti puistematerjali jaoks, survestatud üle
10 kpaWG
Keskmine terasmahuti taarata vedellasti jaoks WK
Keskmine vaat TI
Keskmine vineermahuti puistematerjali jaoks ZX
Keskmine vineermahuti puistematerjali jaoks, väliskattega WY
Keskmise suurusega kott ZB
Kilekott EC
Kimp BE
Kimp TS
Kirn CC
Kirst CJ
Kitsakaelaline korvpudel FL
Klaasnõu GR
Kobar BH
Kohver SU
Komplekt SX
Konteiner, mõeldud ainult veoseadmeks CN
Korv BK
Korvpudel WB
Korvpudel, kaitsmata DJ
Korvpudel, kaitstud DP1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —480
▼M26
Kotike SH
Kott BG
Kott, elastne pakend FX
Kott, vaheseintega MB
Laastkorv PJ
Laegas CF
Lafett SI
Lahtiselt UCLattkast CR
Lauad kimbus/kobaras/puntras BY
Laud BD
Lehed kimbus/kobaras/puntras SZ
Leht STLeht, kalandreeritud SB
Leht, kiletatud SP
Lehtmetall SM
Liitpakend, klaasanum 6P
Liitpakend, klaasanum alumiiniumkastis YRLiitpakend, klaasanum alumiiniumsilindris YQ
Liitpakend, klaasanum pappkastis YX
Liitpakend, klaasanum pappsilindris YW
Liitpakend, klaasanum puitkastis YS
Liitpakend, klaasanum tahkest plastist pakendis YZ
Liitpakend, klaasanum teraskastis YP
Liitpakend, klaasanum terassilindris YNLiitpakend, klaasanum vahtplastist pakendis YY
Liitpakend, klaasanum vineersilindris YT
Liitpakend, klaasanum vitstest korvis YV
Liitpakend, plastanum 6H
Liitpakend, plastanum alumiiniumkastis YDLiitpakend, plastanum alumiiniumsilindris YC
Liitpakend, plastanum pappkastis YK
Liitpakend, plastanum papptrumlis YJ
Liitpakend, plastanum plastsilindris YL
Liitpakend, plastanum puitkastis YFLiitpakend, plastanum tahkest plastist kastis YM
Liitpakend, plastanum teraskastis YB
Liitpakend, plastanum terassilindris YA
Liitpakend, plastanum vineerkastis YH1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —481
▼M26
Liitpakend, plastanum vineersilindris YG
Läbipaistev pakend IE
Madal lattkast SC
Matt MT
Meremehekast SE
Metallanum, ristkülikukujuline CA
Metallanum, sanga ja tilaga CD
Metallanum, silindriline CXMetallkang IN
Metallkangid kimbus/kobaras/puntras IZ
Metallkarp, kaubaalusega EH
Metallnõu MR
Muhv SYMullpakend AI
Muu NA
Nõu, plastiga kaetud MW
Paak, ristkülikukujuline TK
Paak, silindriline TYPaberkott 5M
Paberkott, vaheseintega XJ
Paberkott, vaheseintega, veekindel XK
Pabernõu AC
Paberpakend IG
Pakend, torukujuline IF
Pakett PAPakk PK
Pakkimata või pakendamata NE
Pakkimata või pakendamata, mitu ühikut NG
Pakkimata või pakendamata, üks ühik NF
Pakkimiskorv HRPalgid kimbus/kobaras/puntras LZ
Palk LG
Pallpakend, kokku pressimata BN
Pallpakend, kokku pressitud BL
Pang PLPappkandik, kahekordne, kaaneta DY
Pappkandik, ühekordne, kaaneta DV
Pappkarp, kaubaalusega EF
Pappkast CT1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —482
▼M26
Pappkast, mitmekihiline DC
Pappkast, puistematerjali jaoks DK
Pappkorv, sangaga HC
Pappnõu AB
Papppakend, haardeavadega IK
Papptrummel 1G
Partii LT
Paun POPesa NS
Pihusti AT
Piimakast MC
Plaadid kimbus/kobaras/puntras PY
Plaat PGPlangud kimbus/kobaras/puntras PZ
Plank PN
Plastikkilekott XD
Plastist kootud kott 5H
Plastist kootud kott, ilma sisevooderdise ja väliskatteta XAPlastist kootud kott, pudenemiskindlate seintega XB
Plastist kootud kott, veekindel XC
Plastkandik, kahekordne, kaaneta DW
Plastkandik, ühekordne, kaaneta DS
Plastkanister 3H
Plastkanister, eemaldatava kaanega QN
Plastkanister, ilma eemaldatava kaaneta QMPlastkarp 4H
Plastkarp, kaubaalusega EG
Plastkast, mitmekihiline DA
Plastkast, puistmaterjali jaoks DL
Plastkorv, sangaga HAPlastnõu PR
Plasttrummel IH
Plasttrummel, eemaldatava kaanega QG
Plasttrummel, ilma eemaldatava kaaneta QF
Plastvõrk, torukujuline NUPlekktoos TN
Polüetüleenkiles SW
Polüstüreenkandik, ühekordne, kaaneta DU
Pool BB1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —483
▼M26
Pool CL
Postipakk PC
Pott PT
Pudel, kaitsmata, sibulakujuline BS
Pudel, kaitsmata, silindriline BO
Pudel, kaitstud, sibulakujuline BV
Pudel, kaitstud, silindriline BQ
Pudelikast, pudeliraamistik BCPuitaam 2C
Puitaam, eemaldatava kaanega QJ
Puitaam, korgiga QH
Puitkandik, kahekordne, kaaneta DX
Puitkandik, ühekordne, kaaneta DTPuitkarp, kaubaalusega EE
Puitkast, mitmekihiline DB
Puitkast, puistmaterjali jaoks DM
Puitkorv, sangaga HB
Puitnõu ADPuittrummel 1W
Puldan CZ
Purk JR
Puur CG
Puur, CHEP (Commonwealth Handling Equipment Pool) DG
Puuviljakast FC
Pütt TBPütt, kaanega TL
Raam FR
Raamistatud lattkast FD
Raudtrummel DI
Reisikohver TRRest RK
Ridvad kimbus/kobaras/puntras RZ
Riidenagi või -puu RJ
Riidest kott 5L
Riidest kott, ilma sisevooderdise ja väliskatteta XFRiidest kott, pudenemiskindlate seintega XG
Riidest kott, veekindel XH
Riidevõrk, torukujuline NV
Ritv RD1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —484
▼M26
Rull SO
Rull BT
Rull RO
Rullik CW
Rõngas RG
Silinder CY
Suur kast CH
Suur kott, vaheseintega MSSuur riidest kott SA
Suur tünn TO
Suur vaat BU
Tahked peenosakesed (”pulbrid”) mahtkaubana VY
Tahked, suured osakesed (”tombukesed”) mahtkaubana VOTahked, teralised osakesed (”terad”) mahtkaubana VR
Teekast TC
Teraskanister 3A
Teraskanister, eemaldatava kaanega QL
Teraskanister, ilma eemaldatava kaaneta QKTeraskarp 4A
Terastoos SS
Terastrummel 1A
Terastrummel, eemaldatava kaanega QB
Terastrummel, ilma eemaldatava kaaneta QA
Terasümbris SV
Tikutoos MXToiduainemahuti FT
Toos CS
Toos, isotermiline EI
Torbik AJ
Toru TUToru, kokkupandav TD
Toru, pihustiga TV
Torud kimbus/kobaras/puntras TZ
Torujuhe PI
Torujuhtmed kimbus/kobaras/puntras PVTreilerkonteiner VK
Trummel DR
Tõrs VA
Tõstuk-furgoon LV1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —485
▼M26
Tünn CK
Vaakumpakendis VP
Vaat BA
Vaheleht SLVarb BR
Varvad kimbus/kobaras/puntras BZ
Vedelik mahtkaubana VLVeeldatud gaas (anormaalsel temperatuuril/rõhul) mahtkau-
banaVQ
Vineerkarp 4D
Vineertrummel 1D
Võll SD
Võrk NTVõrkkott RT
Väike kast FO
Väike klaaspudel VI
Väike vaat FI
Õllekast CBÄmber BJ
Ühine määratlus ZZ
Ümbrik EN
▼M24
Lahter 33: Kauba kood
Esimene alajaotis (8 numbrit)Täidetakse kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikide kohaselt.Kui seda vormi kasutatakse ühenduse transiidiprotseduuri puhul, kantakse sellesse
ossa kauba kood, mis koosneb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmonee-
ritud süsteemi vähemalt kuuekohalisest koodist. Kasutatakse kombineeritud
nomenklatuuri rubriiki, kui see on ühenduse sätetega ette nähtud.
Teine alajaotis (kaks tähemärki)Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (kaks tähemärki, mis on seotud sihtkohas
täidetavate formaalsuste suhtes kohaldatavate ühenduse erimeetmetega).
Kolmas alajaotis (neli tähemärki)Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (esimene lisakood).Neljas alajaotis (neli tähemärki)Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (teine lisakood).Viies alajaotis (neli tähemärki)
Asjaomaste liikmesriikide määratud koodid.
Lahter 34a: Päritoluriigi kood
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Lahter 34b: Päritolupiirkonna/-riigi kood
Liikmesriikide määratud koodid.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —486
▼M24
Lahter 36: Soodustused
Käesolevasse lahtrisse märgitakse kolmekohaline kood, mis koosneb esimeses
alajaotises osutatud ühekohalisest komponendist ja teises alajaotises osutatud
kahekohalisest komponendist.
Vastavad koodid on:
1. Koodi esimene number 1Tariifne kord erga omnes
2Üldine soodustuste süsteem (GSP)
3Tariifsed soodustused, v.a koodis 2 nimetatud soodustused.
4Tollimakse ei nõuta ühenduse seaduste või ühenduse sõlmitud tolliliidule-
pingute sätete alusel
2. Järgmised kaks numbrit 00Mitte ükski järgmistest
10Tariifide kohaldamise peatamine
15Tariifide kohaldamise peatamine koos kindlaksmääratud lõppkasutusega
18Tariifide kohaldamise peatamine koos sertifikaadiga, mis tõendab toote
spetsiifilist laadi
19Ajutine peatamine selliste toodete osas, mis imporditakse lennukõlblikkus-sertifikaadiga
20Tariifikvoot (*)
23Tariifikvoot koos kindlaksmääratud lõppkasutusega (**)
25Tariifikvoot koos sertifikaadiga, mis tõendab toote spetsiifilist laadi (***)
28Tariifikvoot pärast välistöötlemist (****)
40Ühisest tollitariifistikust tulenev kindlaksmääratud lõppkasutus
50Toote spetsiifilist laadi tõendav sertifikaat
Lahter 37: Menetluskord
A.Esimene alajaotis
Sellesse alajaotisesse märgitavad koodid on neljakohalised, millest kaks
esimest on nõutava menetluse kohta ning viimased kaks eelnenud menetluse
kohta. Kahekohaliste koodide loetelu on esitatud allpool:
”Eelnenud menetlus” tähistab menetlust, millele kaup suunati enne nõutud
menetlusele suunamist.
Tuleks siiski märkida, et kui eelnenud menetluseks oli ladustamisprotseduur
või ajutine import või kui kaup tuli vabatsoonist, tuleks asjakohast koodi
kasutada ainult juhul, kui kaupa ei ole suunatud majandusliku mõjuga tolli-
protseduurile (seestöötlemine, välistöötlemine või tollikontrolli all töötle-
mine).
Näiteks: seestöötlemise tolliprotseduuri alusel (peatamissüsteem) imporditud
ja seejärel tolliladustusprotseduurile suunatud kauba reeksport = 3151 (mitte
3171). (Esimene toiming = 5100; teine toiming = 7151: reeksport = 3151).
Kui varem ajutiselt eksporditud kaup reimporditakse, käsitatakse ühele
eespool nimetatud peatamismenetlusele suunamist lihtsalt selle protseduurialusel importimisena. ”Reimport” märgitakse ainul juhul, kui kaup lubatakse
vabasse ringlusse.
Näiteks: välistöötlemise tolliprotseduuriga eksporditud ja reeksportimisel tolli-
ladustamisprotseduurile suunatud toote kodumaiseks kasutamiseks lubamine
samaaegselt vabasse ringlusse lubamisega = 6121 (mitte 6171). (Esimene
toiming: ajutine eksport välistöötlemiseks = 2100; teine toiming: tollilaos
hoidmine = 7121; kolmas toiming: kodumaiseks kasutamiseks lubamine
+ vabasse ringlusse lubamine = 6121).
Alljärgnevas loetelus tähega a tähistatud koode ei või kasutada protseduuri-
koodi esimese kahe märgina, vaid neid võib kasutada eelnevale menetlusele
osutamiseks.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —487
(*) Kui taotletud tariifikvoot on ammendatud, võivad liikmesriigid lubada, et taotlus on jõus
mõne teise soodustuse osas.
(**) Kui taotletud tariifikvoot on ammendatud, võivad liikmesriigid lubada, et taotlus on
jõus mõne teise soodustuse osas.
(***) Kui taotletud tariifikvoot on ammendatud, võivad liikmesriigid lubada, et taotlus on
jõus mõne teise soodustuse osas.
(****) Kui taotletud tariifikvoot on ammendatud, võivad liikmesriigid lubada, et taotlus on
jõus mõne teise soodustuse osas.
▼M24
Näiteks: 4045 = eelnevalt teises liikmesriigis seestöötlemisele (peatamis-
süsteem) suunatud kauba vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks
lubamine.
Loetelu kodeerimisel kasutatavatest menetlustestJärgmistest põhielementidest tuleb neljakohalise koodi saamiseks ühendada
kaks.
00Seda koodi kasutatakse osutamaks, et eelnevat protseduuri ei olnud (a).
01Üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja tagasilähetamine kaubavahetuse
raames, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes
kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätteid, ja tolliterritooriumi osade
vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või kaubavahetuse raames,
mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei
kohaldata.
Kauba üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja tagasilähetamine ühenduse
ja nende riikide vahelise kaubanduse raames, millega ühendus on loonud
tolliliidu.
Näide: kolmandast riigist saabuv kaup, mis lastakse vabasse ring-
lusse Prantsusmaal ning saadetakse Kanalisaartele.
02Kauba vaba ringlus seestöötlemise tolliprotseduuri kohaldamise eesmärgil
(tagasimaksesüsteem).
Selgitus: seestöötlemine (tagasimaksesüsteem) vastavalt seadustiku
artikli 114 lõike 1 punktile b.
07Vabasse ringlusse lubamine ja samaaegne kauba suunamine muule ladusta-
misprotseduurile kui tolliladustamisprotseduur.
Selgitus: seda koodi kasutatakse sel juhul, kui kaup lubatakse
vabasse ringlusse, kuid kui käibemaksu ja tõenäoliselt ka
aktsiisimaksu ei ole makstud.
Näiteid: imporditud masinad lubatakse vabasse ringlusse, kuid
käibemaksu ei ole makstud. Sel ajal kui kaubad paiguta-
takse tollilattu või heakskiidetud aladele, peatatakse käibe-
maksu maksmine.
Imporditud sigaretid lubatakse vabasse ringlusse, kuid nende osas ei ole
makstud käibemaksu ega aktsiisimaksu. Sel ajal, kui kaubad paigutatakse
tollilattu või heakskiidetud aladele, peatatakse käibemaksu ja aktsiisimaksu
maksmine. 10Alaline eksport.
Näide: ühenduse kauba tavapärane eksport, samuti ühenduse kauba
eksport ühenduse tolliterritooriumi nendesse osadesse, mille
suhtes ei kohaldata nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ sätteid
(EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).
11Selliste kompensatsioonitoodete eksport, mis on saadud ekvivalentkaubast
seestöötlemise tolliprotseduuri käigus (peatamissüsteem) enne importkauba
protseduurile suunamist.
Selgitus: eelnev eksport (EX-IM) kooskõlas seadustiku artikli 115
lõike 1 punktiga b.
Näide: ühenduse tubakalehtedest valmistatud sigarettide eksport
enne, kui kolmandast riigist pärit tubakalehed suunatakse
seestöötlemise tolliprotseduurile.
21Ajutine eksport välistöötlemise tolliprotseduuri alusel.
Selgitus: välistöötlemise tolliprotseduur seadustiku artiklite 145–160
alusel. Vt ka koodi 22.
22Muu ajutine eksport, kui koodis 21 osutatud.
Näide: välistöötlemise tolliprotseduuri ja majandusliku mõjuga
välistöötlemisprotseduuri samaaegne kohaldamine tekstiili-
toodete suhtes (nõukogu määrus (EÜ) nr 3036/94).
23Ajutine eksport, selleks et kaup hiljem muutmata kujul tagasi saata.
Näide: näitustele näidisteks, professionaalseteks töövahenditeks ja
muuks selliseks ettenähtud kauba ajutine eksport.
31Reeksport.
Selgitus: majandusliku mõjuga peatamismenetluses oleva muu kui
ühendusevälise kauba reeksport.
Näide: kaup suunatakse tolliladustusprotseduurile ja seejärel dekla-
reeritakse ekspordiks.
40Muu kui käibemaksuvabalt tarnitud kauba üheaegne vabasse ringlusse
lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —488
▼M24
Näide: kaup tuleb kolmandast riigist ning nende osas makstakse
tollimaksu ja käibemaksu.
41Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) suunatud kauba
üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks luba-
mine.
Näide: seestöötlemise tolliprotseduur, mille puhul makstakse
importimisel tollimakse ja riiklikke makse.
42Käibemaksuvabalt teise liikmesriiki tarnitud kauba üheaegne vabasse ring-
lusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.
Näide: kauba import käibemaksuvabalt maksuesindaja kaudu.
43Üheaegne kauba vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks
lubamine seoses teatud summa kogumist käsitlevate erimeetmetega uute
liikmesriikide ühinemisele järgneva üleminekuaja jooksul.
Näide: põllumajandustoodete vabasse ringlusse lubamine, kohal-
dades uute liikmesriikide ühinemisele järgneva spetsiaalse
üleminekuaja jooksul erilisi tolliprotseduure või uute liik-
mesriikide ja ülejäänud ühenduse vahel erimeetmeid, misvastavad varem Hispaania ja Portugali poolt kohaldatava-
tele protseduuridele.
45Kauba vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine, vabas-tades kauba käibemaksust või aktsiisimaksust, ning samuti kauba suuna-
mine maksulaoprotseduurile.
Selgitus: vabastamine käibemaksu või aktsiisimaksu maksmisest
seeläbi, et kaup suunatakse maksulattu.
Näiteid: kolmandast riigist imporditud sigaretid lubatakse vabasse
ringlusse ning nende eest on makstud käibemaksu. Sel ajal,
kui kaubad on tollilaos või heakskiidetud aladel, peatatakse
aktsiisimaksu maksmine.
Kolmandast riigist imporditud sigaretid lubatakse vabasse ringlusse ning
makstakse aktsiisimaks. Sel ajal, kui kaup on tollilaos või heakskiidetud
aladel, peatatakse käibemaksu maksmine.
48Asenduskauba üheaegne
kodumaisesse kasutusse ja
vabasse ringlusse lubamine välis-
töötlemise tolliprotseduuri
raames enne ajutiselt ekspordita-
vate kaupade eksporti.
Selgitus: standardvahetussüsteem (IM-EX) enne importi kooskõlas
ühenduse tolliseadustiku artikli 154 lõikega 4.
49Ühenduse kauba kodumaiseks kasutamiseks lubamine kaubavahetuse
raames, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes
kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätted, ja tolliterritooriumi osade
vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või kaubavahetuse raames,
mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei
kohaldata.
Kauba suunamine vabasse ringlusse ühenduse ja nende riikide vahelise
kaubanduse raames, millega ühendus on loonud tolliliidu.
Selgitus: nendest ühenduse osadest pärit kauba import vabasse ring-
lusse suunamiseks, mille suhtes ei kohaldata kuuendat
käibemaksudirektiivi (77/388/EMÜ). Ühtse haldusdoku-
mendi kasutamine on sätestatud artiklis 206.
Näited: Martinique'ilt saabuvad tooted, mis on ettenähtud Belgias
vabasse ringlusse laskmiseks.
Türgist pärit tooted, mis on ettenähtud Saksamaal vabasse ringlusse lask-
miseks. 51Seestöötlemise tolliprotseduur (peatamissüsteem).
Selgitus: seestöötlemine (peatamissüsteem) vastavalt seadustiku
artikli 114 lõike 1 punktile a ja lõike 2 punktile a.
53Import ajutise impordimenetluse alusel.
Näide: ajutine import, näiteks näituse jaoks.
54Seestöötlemine (peatamissüsteem) mõnes teises liikmesriigis (ilma, et kaup
lastakse selles liikmesriigis vabasse ringlusse). (a)
Selgitus: seda koodi kasutatakse, et registreerida statistilisel
eesmärgil ühendusesisese kaubanduse toimingud.
Näide: kolmandast riigist pärit kaup suunatakse seestöötlemiseks
Belgiasse (5100). Pärast seestöötlemist saadetakse kaup
Saksamaale vabasse ringlusse suunamiseks (4054) või
täiendavaks töötlemiseks (5154).1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —489
▼M24
61Muu kui käibemaksuvabalt tarnitud kauba reimport ja üheaegne vabasse
ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.
63Käibemaksuvabalt teise liikmesriiki tarnitud kauba reimport ja üheaegnevabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.
Näide: reimport pärast välistöötlemist või ajutist eksporti,
kusjuures käibemaksuvõla maksab maksuesindaja.
68Reimport ning osaline kodumaiseks kasutamiseks lubamine ning üheaegne
vabasse ringlusse lubamine ja kauba suunamine muudele ladustamisprotse-
duuridele kui tolliladustamisprotseduur.
Näide: töödeldud alkohoolsed joogid reimporditakse ja paiguta-
takse aktsiisilattu.
71Kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine.
Selgitus: kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine. See ei välista
võimalust suunata kaup üheaegselt näiteks aktsiisi- või
käibemaksulattu.
76Eksportimiseks ettenähtud eksporditoetuste ettemaksega toodete või kaubatolliladustamisprotseduurile suunamine või vabatsooni viimine ilma täien-
dava töötlemiseta.
Näide: eksporditoetuse ettemaksega ja ekspordiks ettenähtud kauba
ladustamine. (Nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse
(EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodetele antavate ekspor-
ditoetuste ettemaksete kohta) artikli 5 lõige 2 (EÜT L 62,
7.3.1980, lk 5)).
77Selliste eksporditoetuse ettemaksega toodete või kauba ekspordilattu,vabatsooni või -lattu viimine, mis eksporditakse pärast töötlemist.
Näide: selliste töödeldud toodete ja kauba ladustamine, mis on
saadud eksporditoetuste ettemaksega eksporditavatest põhi-
saadustest. Määruse (EMÜ) nr 565/80 artikli 4 lõige 2.
78Kauba paigutamine II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni.
91Kauba suunamine tollikontrolli käigus töötlemiseks.
92Tollikontrolli käigus töötlemine mõnes teises liikmesriigis (ilma et kaupa
lubataks selles liikmesriigis vabasse ringlusse). (a)
Selgitus: seda koodi kasutatakse, et registreerida statistilisel
eesmärgil ühendusesisese kaubanduse toimingud.
Näide: kolmandast riigist pärit kaup töödeldakse tollikontrolli all
Belgias (9100). Pärast töötlemist saadetakse kaup Saksa-
maale vabasse ringlusse suunamiseks (4092) või täienda-
vaks töötlemiseks (9192).
B.Teine alajaotis
1.Kui käesolevat lahtrit kasutatakse selleks, et täpsustada ühenduse menet-
lust, tuleb kasutada koodi, mis koosneb tähest ja sellele järgnevast kahest
sümbolist, millest esimene identifitseerib meetme kategooriat järgmiselt:
Seestöötlemine Axx
Välistöötlemine BxxTollimaksuvabastus CxxAjutine import Dxx
Põllumajandustooted Exx
Muud Fxx
Seestöötlemine
(Seadustiku artikkel 114)
Protseduur Kood
Import
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud
kaup pärast eelnevat piimast ja piima toodetest saadud
kompensatsioonitoodete eksportiA01
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud
kaup, mis on ettenähtud sõjaliseks otstarbeks välismaalA021993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —490
▼M24
Protseduur Kood
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud
kaup, mis on ettenähtud reeksportimiseks mandrilavaleA03
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud
kaup (üksnes käibemaks)A04
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud
kaup (üksnes käibemaks), mis on ettenähtud reeksportimiseks
mandrilavaleA05
Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem)
suunatud kaup, mis on ettenähtud sõjaliseks otstarbeks välis-
maalA06
Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem)
suunatud kaup, mis on ettenähtud reeksportimiseks mandrila-
valeA07
Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem)
suunatud kaup ilma aktsiisimaksu maksmise peatamisetaA08
Eksport
Piimast ja piimatoodetest saadud kompensatsioonitooted A51Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud
kompensatsioonitooted (üksnes käibemaks)A52
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud
kompensatsioonitooted, mis on ettenähtud sõjaliseks otstar-
beks välismaalA53
Välistöötlemine
(Seadustiku artikkel 145)
Protseduur Kood
Import
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi sellesse liikmes-
riiki, kus tollimaks makstiB01
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast remonti ja
garantiidB02
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast garantii
alusel asendamistB03
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast välistöötle-
mist ja käibemaksu maksmise peatamist lõppkasutuse korralB04
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast osalist
tollimaksust vabastamist, kui arvestamisel võetakse aluseks
töötlemistoimingu maksumus (artikkel 591)B05
Eksport
Seestöötlemiseks imporditud kaup, mis on eksporditud
remondiks välistöötlemise raamesB51
Seestöötlemiseks imporditud kaup, mis on eksporditud asen-
damiseks garantii raamesB52
Välistöötlemine kolmandate riikidega sõlmitud lepingute
raames, võimaluse korral koos käibemaksuga välistöötlemi-
segaB53
Üksnes käibemaksuga välistöötlemine B54
Tollimaksuvabastus
(Määrus (EMÜ) nr 918/83)
Artikli
numberKood
Imporditollimaksudest vabastamine
Isiklikud asjad, mis kuuluvad füüsilisele 2 C011993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —491
▼M24
Artikli
numberKood
isikule, kes asub alalisest elukohast elama
ühendusse
Seoses abielu sõlmimisega imporditav kaup
(kaasavara ja majatarbed)11 lõige 1 C02
Seoses abielu sõlmimisega imporditav kaup
(abiellumise puhul tavapäraselt antavadkingid)11 lõige 2 C03
Pärimise teel omandatud isiklikud asjad 16 C04
Eluruumides kasutatav tarbekaup lisaeluaseme
sisustamiseks20 C05
Tekstiilesemed, õppetarbed ning muud õpilase
või üliõpilase majatarbed25 C06
Väikese väärtusega saadetised 27 C07
Ühelt üksikisikult teisele üksikisikule saade-
tavad kaubasaadetised29 C08
Tootmisvahendid ja muud tegevuse üleviimisel
kolmandatest riikidest ühendusse imporditavad
seadmed32 C09
Kapitalikaubad ja muu varustus, mis kuulub
vaba elukutse esindajatele ja mittetulundusliku
tegevusega tegelevatele juriidilistele isikutele38 C10
Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; I lisas
loetletud teadusaparatuur50 C11
Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; II lisas
loetletud teadusaparatuur51 C12
Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; teadu-
saparatuur (varuosad ja lisaseadmed)53 C13
Väljaspool ühendust asuva teadusasutuse või -
ühingu poolt või nimel mittekaubanduslikul
eesmärgil imporditavad seadmed.59a C14
Uurimistööks vajalikud katseloomad ja bioloo-
gilised või keemilised ained60 C15
Inimpäritoluga raviained ning veregrupi ja
koesobivusantigeenide määramise reaktiivid61 C16
Meditsiinilisteks uuringuteks, meditsiinilise
diagnoosi määramiseks või raviks kasutatavad
instrumendid ja aparaadid63a C17
Ravimite kvaliteedikontrolliks ettenähtud
võrdlusained63c C18
Rahvusvahelistel spordiüritustel kasutatavad
farmaatsiatooted64 C19
Kaup heategevusorganisatsioonidele 65 C20
III lisas loetletud kaubanimetused, mis on ette-
nähtud pimedatele70 C21
IV lisas loetletud kaubanimetused, mis on ette-
nähtud pimedatele ja mis on imporditud pime-
date poolt ja nende oma tarbeks71,
esimene
taaneC22
IV lisas loetletud kaubanimetused, mis on ette-
nähtud pimedatele ja mis on imporditud teata-
vate asutuste või organisatsioonide poolt71, teine
taaneC23
Teiste puuetega isikute jaoks ettenähtud
kaubanimetused (v.a pimedad), imporditud
puuetega isikute poolt nende oma tarbeks72, 74 C24
Teiste puuetega isikute jaoks ettenähtud
kaubanimetused (v.a pimedad), imporditud
teatavate asutuste või organisatsioonide poolt72, 74 C25
Katastroofiohvrite heaks imporditav kaup 79 C26
Teenetemärgid ja auhinnad 86 C27Rahvusvaheliste suhetega seoses saadud kingi-
tused87 C28
Monarhide ja riigipeade kasutatav kaup 90 C291993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —492
▼M24
Artikli
numberKood
Kaubanduse edendamise eesmärgil imporditud
kauba näidised91 C30
Reklaamtrükised ja -tooted, mis on imporditud
kaubanduse edendamise eesmärgil92 C31
Messil või muul sarnasel üritusel kasutatavad
või tarvitatavad tooted95 C32
Uurimis-, analüüsimis- või katseotstarbelised
kaubad100 C33
Kaubasaadetised autoriõigusi või tööstus- ja
kaubandusomandit kaitsvatele ühingutele107 C34
Turismialane kirjandus 108 C35
Mitmesugused dokumendid ja esemed 109 C36Abivahendid kauba laadimiseks ja kaitseks
transportimise ajal110 C37
Loomadele nende veo ajaks ettenähtud alus-
põhk ja sööt111 C38
Maamootorsõidukis olev kütus ja määrdeained 112 C39
Sõjaohvrite surnuaedade ja mälestusmärkide
jaoks ettenähtud materjalid117 C40
Kirstud, urnid ja matusekaunistused 118 C41
Eksporditollimaksudest vabastamineKodustatud loomad, kes eksporditakse põllu-
majandusliku tegevuse ülekandmisel ühendu-
sest mõnda kolmandasse riiki120 C51
Loomadele nende eksportimise ajaks ette-
nähtud sööt126 C52
Ajutine import
(Seadustik ja käesolev määrus)
ProtseduurKäesoleva
määruse
artikkelKood
Kaubaalused 556 D01
Mahutid 557 D02Transpordivahendid 558 D03Reisija imporditud isiklikud asjad ja spordi-
kaubad563 D04
Meremeeste ajaviitevahendid 564 D05
Katastroofiabi vahendid 565 D06
Meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed
seadmed566 D07
Loomad 567 D08
Kaubad, mis on ette nähtud piirivööndi iseära-
suste arvesse võtmiseks ettenähtud tegevuste
jaoks567 D09
Heli-, pildi- või andmekandjad 568 D10
Reklaammaterjal 568 D11
Professionaalsed töövahendid 569 D12
Õppevahendid ja teadusaparatuur 570 D13Pakendid, täis 571 D14
Pakendid, tühjad 571 D15
Matriitsid, klišeed, joonised, visandid, mõõte-,
kontroll- ja katseriistad ning muud sarnased
riistad572 D16
Eritööriistad ja töövahendid 572 D171993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —493
▼M24
ProtseduurKäesoleva
määruse
artikkelKood
Testitav kaup 573 punkt
aD18
Kaup, mis on imporditud proovimüügilepingu
alusel ning ei veel heaks kiidetud573 punkt
bD19
Kaup, mida kasutatakse testide tegemiseks 573 punkt
cD20
Näidised 574 D21
Asendustootmisvahendid 575 D22
Kaup, mida kavatsetakse välja panna või kasu-
tada avalikul üritusel576 lõige 1 D23
Heakskiitmiseks esitatud kaup (kaks kuud) 576 lõige 2 D24
Kunstiteosed, kollektsiooniesemed ja antiike-
semed576(3a) D25
Kaup, mida imporditakse selle müügiks
oksjonil576
lõige 3bD26
Varuosad, lisaseadmed ja varustus 577 D27
Kaup, mis imporditakse erijuhtudel, millel ei
ole majanduslikku mõju578 punkt
bD28
Kaup, mida imporditakse juhuti ja maksimaal-
selt kolmeks kuuks578 punkt
aD29
Seadustiku
artikkelKood
Ajutine import osalise tollimaksuvabastusega 142 D51
Põllumajandustooted
Protseduur Kood
Import
Ühikuväärtuste kasutamine teatavate kergriknevate kaupade
tolliväärtuse määramisel (Artiklid 173–177)E01
Kehtivad impordiväärtused (näiteks: määrus (EÜ) nr 3223/
94)E02
Eksport
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse ekspordisertifi-
kaadi alusel eksporditoetustE51
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoetust
ilma ekspordisertifikaati nõudmata (I lisa kaubad).E52
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoetust
ja mida eksporditakse väikestes kogustes ning mille puhul ei
nõuta ekspordisertifikaati (I lisa kaubad).E53
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse ekspordisertifi-
kaadi alusel eksporditoetust (muud kui I lisas nimetatud
kaubad).E61
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoetust
kuid ekspordisertifikaati mitte (muud kui I lisas nimetatud
kaubad).E62
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoetust
ja mida eksporditakse väikestes kogustes ning ilma ekspordi-
sertifikaadita (muud kui I lisas nimetatud kaubad).E63
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoetust
ja mida eksporditakse väikestes kogustes, mida ei arvestata
kontrollide miinimummäära arvestamisel.E711993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —494
▼M24
Muud
Protseduur Kood
Import
Imporditollimaksudest vabastamine tagasitoodud kauba puhul
(seadustiku artikkel 185)F01
Imporditollimaksudest vabastamine tagasitoodud kauba puhul
(artikli 844 lõikes 1 (põllumajandustooted) sätestatud eritingi-
mused)F02
Imporditollimaksudest vabastamine tagasitoodud kauba puhul
(artikli 846 lõikes 2 (remont ja restaureerimine) sätestatud
eritingimused)F03
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse ühendusse tagasi pärast
eelnevat eksporti või re-eksporti (seadustiku artikkel 187)F04
Töötlemine tollikontrolli raames juhul, kui majandustingi-
mused loetakse täidetuks (artikli 552 lõike 1 esimene lõik)F11
Merekalapüügisaaduste ja muude kolmanda riigi territoriaal-
merest liikmesriigis registreeritud või laevaregistrisse kantud
ja selle liikmesriigi lipu all sõitvalt laevalt saadud toodete
imporditollimaksudest vabastamineF21
Merekalapüügisaadustest saadud toodetest ja teistest kolm-
anda riigi territoriaalmerest liikmesriigis registreeritud või
laevaregistrisse kantud ja selle liikmesriigi lipu all sõitva
kalatöötlemislaevaga püütud toodete imporditollimaksudest
vabastamine.F22
Kaup, mis pärast välistöötlemises olemist suunatakse ladusta-
misprotseduurile ilma aktsiisi peatamisetaF31
Kaup, mis suunatakse pärast seestöötlemise all olemist ladus-
tamisprotseduurile ilma aktsiisi peatamisetaF32
Kaup, mis viiakse pärast II kontrolltüübile vastavas vabat-
soonis olemist ladustamisprotseduurile ilma aktsiisi peatami-
setaF33
Kaup, mis suunatakse pärast tollikontrolli raames töötlemist
ladustamisprotseduurile ilma aktsiisi peatamisetaF34
Ürituste korraldamiseks või müügiks ettenähtud ajutise
impordiga hõlmatud kauba vabasse ringlusesse lubamine,
mille puhul kohaldatakse vabasse ringlusesse lubamise dekla-
ratsiooni heakskiitmise ajal kehtivaid arvutamise elementeF41
Kompensatsioonitooted vabasse ringlusesse lubamiseks, kui
kohaldatakse oma tollimaksu (seadustiku artikli 122 punkt a)F42
Seestöötlemisele suunatud kaupade vabasse ringlusesse luba-
mine või kompensatsioonitoodete vabasse ringlusesse luba-
mine ilma tasandusintressita (artikli 519 lõige 4)F43
Eksport
Eksport sõjaliseks otstarbeks F51
Varumine F61
Toetuse tingimustele vastava kauba varumine F62Suunamine pardavarulattu (määruse (EMÜ) nr 800/999 arti-
klid 40–43)F63
Varumiseks ettenähtud kauba pardavarulaost väljaviimine F64
2.Ainult siseriiklikus kasutuses olevad koodid peavad koosnema numbrist ja
sellele järgnevast kahest sümbolist vastavalt selle liikmesriigi nomenklatuu-
rile.
Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument
See lahter on tähtnumbriliste koodide jaoks (an..26).
Igal koodil on kolm kriipsudega (-) eraldatud komponenti. Esimene komponent
(a1) koosneb kolmest erinevast tähest ning seda kasutatakse kolme järgneva kate-
gooria eristamiseks. Teist komponenti (an..3), mis koosneb numbrite ja/või
tähtede kombinatsioonist, kasutatakse dokumendi liigi identifitseerimisel. Kolmas
komponent (an..20), koosneb andmetest, mis on vajalikud dokumendi identifitsee-
rimiseks, st. selle identifitseerimisnumber või mõnu muu identifitseerimisviide.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —495
▼M24
1.Esimene komponent (a1):
ülddeklaratsioon, mida tähistatakse tähega ”X”,
esialgne deklaratsioon, mida tähistatakse tähega ”Y”
eelnev dokument, mida tähistatakse tähega ”Z”,
2.Teine komponent (an..3):
Dokumendi jaoks valitakse lühend ”dokumentide lühendite loetelust”.
Selles loetelus on ka kood ”CLE”, mis tähistab ”kauba laoarvestusse kandmise
päeva ja viidet”. (Seadustiku artikli 76 lõike 1 punkt c.) Kuupäev kodeeritakse
järgmiselt: aaaakkpp.
3.Kolmas komponent (an..20):
Siia märgitakse identifitseerimisnumber või muu dokumendi identifitseerimis-
viide.
Näiteid:
—Eelnev dokument on T1 transiididokument, millele sihttolliasutus on
määranud numbri ”238544”. Seega on kood ”Z-821-238544”. (”Z” tähistab
eelnevat dokumenti, ”821” transiidiprotseduuri ja ”238544” dokumendi
registrinumbrit (või uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul liikumise
viitenumbrit))
—Lastimanifesti numbriga ”2222” kasutatakse ülddeklaratsioonina. Kood on
”X-785-2222”. (”X tähistab ülddeklaratsiooni”, 785 ”lastimanifesti ja”
2222”lastimanifesti identifitseerimisnumbrit”).
—Kaup kanti registrisse 14. veebruaril 2002. Seega on koodiks ”Y-CLE-
20020214-5” (”Y” tähistab, et tegemist on esialgse deklaratsiooniga,
”CLE” tähistab ”registrisse kandmist”, ”20020214” tähistab registrisse
kandmise kuupäeva, ”2002” on aasta, ”02” kuu,”14” kuupäev, ning ”5”
tähistab laoarvestusse kandmise viidet).
Dokumentide lühendite loetelu
Konteinerite loetelu 235
Lastinimekiri (saateleht) 270
Pakkeleht 271Esialgne kaubaarve 325
Faktuurarve 380
Ettevõttesisene saateleht 703
Koondkonossement 704
Konossement 705CIM-saateleht (raudtee) 720
SMGS-saateleht 722
Maanteeveokiri 730Kaubasaateleht 740
Koondlennuveokiri 741
Lähetusteatis (postipakid) 750Mitmeliigiline/kombineeritud veodokument 760
Lastimanifest 785
Saateleht 787Ühenduse transiidi deklaratsioon –Segasaadetised (T) 820
Ühenduse välistransiidi deklaratsioon (T1) 821
Ühenduse sisetransiidi deklaratsioon (T2) 822Kontrolleksemplar T5 8231993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —496
▼M24
TIR-märkmik 952
ATA-märkmik 955
Kauba laoarvestusse kandmise viide/kuupäev CLE
Teabeleht INF3 IF3Teabeleht INF8 IF8
Lastimanifest –lihtsustatud kord MNS
Ühendus sisetransiidi deklaratsioon –artikli 340 punkti c
esimene taaneT2F
T2M T2M
Muud ZZZ
Kui eespool nimetatud dokumendi koostamisel kasutatakse ühtset haldusdoku-
menti, sisaldab lühend lahtri 1 esimeses alajaotises täpsustatud koode. (IM, EX,
CO ja EU)
Lahter 43: Hindamismeetod
Imporditud kauba tolliväärtuse määramise sätted kodeeritakse järgmiselt:
Kood Vastav seadustiku artikkel Meetod
1 29 lõige 1 Imporditud kauba tehinguväärtus
2 30 lõige 2 punkt a Identsete kaupade tehinguväärtus
3 30 lõige 2 punkt b Sarnaste kaupade tehinguväärtus
4 30 lõige 2 punkt c Tuletatud väärtuse meetod5 30 lõige 2 punkt d Arvutatud väärtuse meetod
6 31 Olemasolevatel andmetel põhinev
väärtus (fall-back meetod)
Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load
1.Lisateave
Tollialane lisateave esitatakse viienumbriliste koodidena. Kõnealune kood
märgitakse pärast lisateavet, välja arvatud juhul, kui ühenduse õigus näeb ette,
et koodi kasutatakse teksti asemel.
Näide: lihtsustatud ekspordikorra puhul peab eksemplar 3 sisaldama
märget ”lihtsustatud ekspordikord”. (Artikkel 280 lõige 3).
Lahtrisse 44 tuleks seega märkida ”Lihtsustatud eksport –
30100”.
Ühenduse õigus näeb ette, et teatav lisateave märgitakse muudesse lahtritesse
kui lahter 44. Selline lisateave peaks siiski olema kodeeritud samade reeglite
kohaselt kui spetsiaalselt lahtrisse 44 kantud teave. Lisaks sellele, kui ühen-
duse õiguses ei ole täpsustatud lahter, kuhu see teave märgitakse, tuleb teave
märkida lahtrisse 44.
Igat liiki lisateave on loetletud käesoleva lisa lõpus.Liikmesriigid võivad sätestada riikliku lisateabe kasutamise tingimusel, et
teabe kodifitseerimisel on teistsugune struktuur kui ühenduse lisateabe
koodidel.
2.Esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load
a)Deklaratsiooni tõendamiseks esitatud dokumendid, sertifikaadid ja ühen-
duse load või rahvusvahelised load tuleb kanda vormile koodina, mis
koosneb neljast tähtnumbrilisest märgist ja millele järgneb identifitseerimis-
number või muu identifitseerimisviide. Dokumentide, sertifikaatide ja
lubade loetelu koos vastavate koodidega on TARIC-andmebaasis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —497
▼M24
b)Deklaratsiooni tõendamiseks esitatud siseriiklikud dokumendid, sertifi-
kaadid ja load tuleb kanda vormile koodina, mis koosneb ühest numbrist ja
kolmest tähtnumbrilisest märgist (näiteks: 2123, 34d5) ning millele järgneb
omakorda identifitseerimisnumber või muu identifitseerimisviide. Selle
koodi neli märki määratakse kindlaks vastava liikmesriigi nomenklatuuri
põhjal.
Lahter 47: Maksude arvestus
Esimene veerg: Maksuliik
a)Kohaldatakse järgmisi koode:
Tollimaksud tööstustoodete suhtes A00
Tollimaksud põllumajandustoodete suhtes A10Täiendavad tollimaksud A20
Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud A30
Ajutised dumpinguvastased tollimaksud A35Lõplikud tasakaalustavad tollimaksud A40
Ajutised tasakaalustavad tollimaksud A45
Käibemaks B00Tasandusintress B10
Viivis (käibemaks) B20
Ekspordimaks C00Ekspordimaks põllumajandustoodete suhtes C10
Viivis D00
Tasandusintress (st seestöötlemine) D10Teiste riikide nimel kogutud tollimaksud E00
b)Ainult siseriiklikus kasutuses olevad koodid peavad koosnema numbrist ja
sellele järgnevast kahest sümbolist vastavalt selle liikmesriigi nomenklatuurile.
Viimane veerg: Makseviisid
Liikmesriigid võivad kasutada järgmiseid koode:
A:Sularahamakse
B:Krediitkaardimakse
C:Tšekimakse
D:Muud (näiteks otsearveldus tollimaakleri bilansikontole)
E:Tasumise edasilükkamine
F:Tasumise edasilükkamine –tollisüsteem
G:Tasumise edasilükkamine –käibemaksusüsteem (Kuuenda käibemaksudirek-
tiivi artikkel 23)
H:Elektrooniline kreeditkorraldus
J:Maksmine sideasutuse (postisaadetised) või teiste avaliku sektori või valitsu-
sasutuste kaudu
K:Aktsiisi krediit või tagasimakse
M:
Tagatis, sealhulgas sularaha sissemakse
P:Sularaha sissemakse tollimaakleri kontole
R:Tagatis
S:Üksiktagatis
T:Tagatis tollimaakleri kontole
U:Tagatis tollimaakleri kontole –alaline luba
V:Tagatis tollimaakleri kontole –ühekordne luba1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —498
▼M24
O:Sekkumisametile esitatud tagatis
Lahter 49: Lao identifitseerimine
Märgitaval koodil on kolmeosaline struktuur:
—täht, mis identifitseerib lao tüübi vastavalt artikli 525 kirjeldusele (a1). Muude
kui artiklis 525 nimetatud ladude puhul tuleks kasutada järgmiseid koode:
Ykui tegemist on muu laoga kui tolliladu
Zkui on tegemist vabatsooni või -laoga
—liikmesriigi poolt loa väljastamisel määratud identifitseerimisnumber (an..14)
—loa väljastanud liikmesriigi riigitähis, nagu on määratletud lahtris 2 (a2).
Lahter 51: Eeldatavad vahetolliasutused (ja riigid)
Kasutatakse lahtrisse 29 märgitud koode.
Lahter 52: Tagatis
Tagatiste koodidKohaldatakse järgmisi koode (n1):
▼M26
Olukord Kood Muud andmed
Tagatise esitamisest vabastamine (tolli-
seadustiku artikli 94 lõige 4 ja käesoleva
määruse artikli 380 lõige 3)0 —tagatisest esitamisest vabastamise
sertifikaadi number
Üldtagatis 1 —üldtagatise sertifikaadi number
—tagatistolliasutus
Käendaja esitatav üksiktagatis 2 —viide tagatisega seotud kohustusele
—tagatistolliasutus
Sularahatagatis 3
Maksekviitungina esitatav üksiktagatis 4 —üksiktagatise maksekviitungi number
Tagatise esitamisest vabastamine, kui
tagatise summa ei ületa 500 eurot (tolli-
seadustiku artikli 189 lõige 5)5
Tagatise esitamisest vabastamine (tolli-
seadustiku artikkel 95)6
Teatavate avalik-õiguslike isikute tagatise
esitamisest vabastamine8
Üksiktagatis (lisa 47a punkt 3) 9 —käenduse viide
—tagatistolliasutus
▼M24
Riikide kandmine pealkirja ”ei kehti järgmiste puhul” alla:
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.
Lahter 53: Sihttolliasutus (ja -riik)
Kasutatakse lahtrisse 29 märgitud koode.
Lisateave –kood XXXXX
Üldine kategooria –kood 0xxxx
Õiguslik alus Teema Lisateave Lahter Kood
Artikli 497 lõige 3 Majandusliku
mõjuga tolliprotse-
duuri käsitleva dekla-”Lihtsustatud luba” 44 001001993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —499
▼M24
Õiguslik alus Teema Lisateave Lahter Kood
ratsiooni loataotlus
Lisa 37 Mitu eksportijat,
vastuvõtjat või
eelnevat dokumenti”Muud” 2, 8 ja
4000200
Lisa 37 Deklarant ja kaubas-
aatja on samad”Kaubasaatja” 14 00300
Lisa 37 Deklarant ja ekspor-
tija on samad”Eksportija” 14 00400
Lisa 37 Deklarant ja kaubas-
aaja on samad”Kaubasaaja” 14 00500
Importimisel: Kood 1xxxx
Artikkel Teema Lisateave Lahter Kood
KoodMääruse nr 1147/
2002 lõige 1Ühepoolsete tolli-
maksude kohalda-
mise ajutine peata-
mise”Import lennukõl-
blikkussertifikaa-
diga”44 10100
549 lõige 1 Seestöötlemise lõpe-
tamine (peatamis-
süsteem)ST/P kaubad 44 10200
549 lõige 2 Seestöötlemise lõpe-
tamine (peatamis-
süsteem)
(konkreetsed kauban-
duspoliitilised
meetmed)ST/P kaubad,
kaubanduspoliitika44 10300
550 Seestöötlemise lõpe-
tamine (tagastamine)ST/T kaubad 44 10400
583 Ajutine import ”AI kaubad” 44 10500
Eksportimisel: Kood 3xxxx
Artikkel Teema Lisateave Lahter Kood
280 lõige 3 Mittetäielik ekspordi-
deklaratsioon”Lihtsustatud
eksport”44 30100
286 lõige 4 Kohapeal toimuv
tollivormistus”Lihtsustatud
eksport” koos loa
numbri ja väljastanud
tolliasutuse nimega3.
eksem-
plari
punkt 4430200
298 Põllumajandustoo-
dete eksport lõppka-
sutuseksMääruse (EMÜ)
nr 2454/93 artikkel
298 Lõppkasutus:
Eksportimiseks ette-
nähtud kaubad –
põllumajandustoetusi
ei kohaldata44 30300
793 lõige 3 Eksemplari 3 tagasta-
mise nõue”RET-EXP” 44 304001993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —500
LISA 38 A
REGISTREERITUD PAGASI TOLLIDEKLARATSIOON
▼M61993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —501
▼M28
LISA 38B
Artikli 290c lõikes 1 osutatud kord
Artikli 290c kohaldamisel määrab volitatud kaaluja kõikide värskete banaanide
saadetiste netokaalu igas mahalaadimiskohas järgmise korra kohaselt
1. Iga pakendiliigi ja päritolukoha kohta võetakse banaanide pakkeühikutest
proov. Banaanide pakkeühikute kaalumisele kuuluv proov on värskete banaa-
nide saadetise representatiivne proov. See sisaldab vähemalt allpool osutatud
koguseid:
Banaanide pakkeühikute arv
(pakendiliigi ja päritolu kaupa)Kontrollitav banaanide
pakkeühikute arv
—kuni 400 5
—401 kuni 700 7
—701 kuni 1 000 10
—1 001 kuni 2 000 13
—2 001 kuni 4 000 15
—4 001 kuni 6 000 18
—üle 6 000 21
2. Netokaal määratakse järgmiselt:
a)kaalutakse iga kontrollitav banaanide pakkeühik (brutokaal);
b)avatakse vähemalt üks banaanide pakkeühik ning arvutatakse pakendi kaal;
c)selle pakendi kaalu aktsepteeritakse kõikide sama liiki ja sama päritoluko-
haga pakendite puhul ning see arvatakse maha kõikide kaalutud banaanide
pakkeühikute kaalust;
d)sellisel viisil kindlaks määratud keskmine netokaal banaanide pakkeühiku
kohta iga liigi ja päritolukoha puhul, mis põhineb kontrollitud proovide
kaalul, võetakse aluseks värskete banaanide saadetise netokaalu määra-
misel.
3. Juhul kui tolliasutus ei kontrolli samal ajal kaalumissertifikaate, aktsepteerib
tolliasutus kaalumissertifikaadis deklareeritud netokaalu, tingimusel et dekla-
reeritud netokaal ei erine rohkem ega vähem kui 1 % võrra keskmisest neto-
kaalust, mille määras kindlaks tolliasutus.
4. Banaanide kaalumissertifikaat esitatakse tolliasutusele, kellele esitatakse
vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon. Tolliasutus kohaldab banaanide
kaalumissertifikaadil esitatud proovi tulemusi kogu värskete banaanide saade-
tise suhtes, millega kõnealune sertifikaat on seotud.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —502
LISA 38C
▼M18▼M281993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —503
LISA 42
KOLLANE SILT
Värv:
mustad tähed kollasel põhjal.▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —504
LISA 42 A
▼M131993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —505
LISA 42 B
KOLLANE SILT
Värv:
mustad tähed kollasel põhjal.▼M131993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —506
LISA 43
T2M VORM
▼M71993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —507
▼M71993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —508
▼M71993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —509
▼M7
LISA 44
MÄRKUSED
(lisatakse T2M vorme sisaldavale vihikule)
I.Üldkaalutlused
1.T2M vormi kasutamise eesmärk on tõendada ühenduse tolliterritooriumile
toomisel ühenduse staatus niisuguse kalasaagi puhul, mille ühenduse kala-
laev on püüdnud väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuva riigi või
territooriumi territoriaalveest väljaspool ja/või kauba puhul, mis on saadud
sellest kalasaagist töötlemise teel kalasaagi püüdnud ühenduse kalalaeva,
mõne muu ühenduse kalalaeva või ühenduse kalatöötlemislaeva pardal.
2.Ühenduse kalalaev on laev, mis on registreeritud ja laevaregistrisse kantud
ühenduse tolliterritooriumi osa moodustava liikmesriigi territooriumil,
kannab liikmesriigi lippu, püüab kala ja võib seda oma pardal töödelda.
Ühenduse kalatöötlemislaev on samamoodi registreeritud ja laevaregis-
trisse kantud laev, mis töötleb ainult ümberlaaditud merekalapüügisaadusi.
3.Käesolev vihik koosneb 10 vormist, millel igaühel on 1 originaal- ja 1
koopiaeksemplar. Koopiaid ei tohi vihikust lahutada.
4.Kui toll seda nõuab, tuleb vihik tollile esitada.
5.Kui alus, millele vihik on välja antud, ei täida enam ettenähtud tingimusi,kui vihiku kõik eksemplarid on ära kasutatud või kui vihiku kehtivusaeg
on lõppenud, tuleb kõnealune vihik tagastada selle väljaandnud tolliasutu-
sele.
II.T2M vormide tõendamine
6.Vormid peavad olema täidetud kirjutusmasinaga või loetavalt käsitsi; kui
vorm täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindi ja suurtähtedega. Kustutada
ja üle kirjutada ei tohi. Muudatuste korral tuleb valed andmed läbi kriipsu-
tada ja lisada õiged. Muudatuste juures peavad olema selle isiku init-
siaalid, kes on allkirjastanud deklaratsiooni, kus muudatused sisalduvad.
7.Vormi lahtrid 1 ja 3 täidab asjaomane isik selles keeles, milles vorm on
trükitud. Vormi lahtrid 4-12 peavad olema täidetud ühes ühenduse ametli-
kest keeltest.
8.Vihikus sisalduvad T2M vormid kehtivad ainult siis, kui originaalide ja
koopiate lahtris A on selle asutuse kinnitus, kes vastutab vihiku saanud
ühenduse kalalaeva registrisse kandmise eest. Vihik kehtib kaks aastat
alates vihiku kaanele 2. tiitellehele kantud kuupäevast.
III.T2M vormide kasutamine
9.Ühenduse kalalaeva kapten peab täitma vormi T2M originaal- ja
koopiaeksemplari lahtrid 4, 5 ja/või lahtrid 6, 7 ja 8 ning täitma lahtris 9
esitatud deklaratsiooni ning sellele alla kirjutama järgmistel juhtudel:
—kui saak ja/või selle pardal töötlemise tulemusel valmistatud kaup
lossitakse mõnes ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas või
mõnes teises sadamas, kust see ühenduse tolliterritooriumile edasi
toimetatakse,
—kui saak ja/või kaup laaditakse ümber mõne teise liikmesriigi laevale,
ühenduse kalatöötlemislaevale —mille pardal saaki töödeldakse —
või mõnele muule alusele, mis toimetab saagi ja/või kauba ilma seda
töötlemata otse mõnda ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sada-
masse või mõnda sadamasse, mis ühenduse tolliterritooriumi alla ei
kuulu, kuid kust see ühenduse tolliterritooriumile edasi toimetatakse.
Sel juhul peavad ühenduse kalalaeva kapten ja selle aluse kapten,
millele saak ja/või kaup ümber laaditi, täitma originaali ja koopia
lahtri 10 ning sellele alla kirjutama.
10.Vajaduse korral peab selle aluse kapten, kelle laeva pardale ühenduse
kalalaeva püütud saak töötlemiseks ümber laaditi, täitma vormi originaa-
leksemplari lahtrid 6, 7 ja 8 ning täitma lahtris 11 esitatud deklaratsiooni
ja sellele alla kirjutama, kui:
—pardal töötlemise tulemusel saadud kaup lossitakse mõnes ühenduse
tolliterritooriumil asuvas sadamas või mõnes sadamas, mis ühenduse
tolliterritooriumi alla ei kuulu, kuid kust see ühenduse tolliterritooriu-
mile edasi toimetatakse,
—kaup laaditakse ümber alusele, mis toimetab selle ilma seda töötlemata
kas otse mõnda ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sadamasse või
mõnda sadamasse, mis ühenduse tolliterritooriumi alla ei kuulu, kuid1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —510
▼M7
kust see ühenduse tolliterritooriumile edasi toimetatakse. Sellisel juhul
peavad ühenduse kalalaeva kapten ja selle aluse kapten, millele kaup
ümber laaditi, täitma originaali lahtri 12 ning sellele alla kirjutama.
11.Kui kalasaak või kaup on enne selle ühenduse tolliterritooriumil toimeta-
mist viidud riiki või territooriumile, mis ei kuulu ühenduse tolliterritoo-
riumi alla, peab selle riigi või territooriumi tolli täitma vormi lahtri 13 ja
sellele alla kirjutama. Kui osa kalasaagist või kaubast ei toimetata ühen-
duse tolliterritooriumile, tuleb vormi lahtrisse ”Märkused” märkida asjao-
maste saadetiste nimi, liik, brutomass ja neile määratud tollikäitlusviis.
12.Kui kalasaak või kaup laaditakse ümber ühenduse tolliterritooriumile
toimetamiseks, peab nendega kaasas olema T2M vormi originaal.
IV.T2M vormide ”Väljavõtete” kasutamine
Kui kalasaak ja/või kaup on veetud väljaspool ühenduse territooriumi
asuvasse riiki või territooriumile, et need sealt hiljem osasaadetistena saata
ühenduse tolliterritooriumile:
13.Osasaadetiste arvule vastav arv T2M originaalvorme tuleb eraldada vihi-
kust, mis on välja antud sellele kalalaevale, mis kalasaagi püüdis ja/või
selle kaubaks töötles, ning kirjutada sellele selgelt sõna ”Väljavõte” ja
algse saadetise T2M vormi andmed. See teave tuleb märkida ka ”Välja-
võtete” koopiatele, mis peavad vihikusse jääma.
14.Iga osasaadetise kohta:
—tuleb täita T2M vormi ”Väljavõte” lahtrid 4, 5 ja/või 6, 7, 8 ning
märkida saadetud kalasaagi ja/või kauba kogus,
—asjaomase riigi või territooriumi toll peab täitma ja kinnitama origi-naalvormi ”Väljavõte” lahtri 13 ning sellele alla kirjutama,
—algse T2M vormi lahtrisse ”Märkused” tuleb märkida pakendite arv ja
liik, saadetise brutomass, sellele määratud tollikäitlusviis ning vormi
”Väljavõte” number ja kuupäev,
—kalasaagi- ja/või kaubasaadetisega peab kaasas olema vorm ”Välja-
võte”.
15.Kui algses T2M vormis nimetatud kalasaak ja/või kaup on toimetatudühenduse tolliterritooriumile, peab asjaomase riigi või territooriumi toll
täitma ja kinnitama originaalvormi ”Väljavõte” lahtri 13 ning sellele alla
kirjutama. See vorm tuleb saata asutusele, kes T2M vihiku välja andis.
Kui osa kalasaagist või kaubast ei toimetata ühenduse tolliterritooriumile,
tuleb vormi lahtrisse ”Märkused” märkida asjaomaste saadetiste nimi,
liik, brutomass ja neile määratud tollikäitlusviis.
V.T2M vormide vabastamine
16.Kõik T2M originaalvormid (algsed või ”Väljavõtted”) tuleb esitada tollia-
sutusele, mille kaudu vormidega hõlmatud kalasaak või kaup toodi ühen-
duse tolliterritooriumile. Kui niisugune kalasaak või kaup on toodud
ühenduse tolliterritooriumile transiidiprotseduuri alusel, mida alustati
väljaspool tolliterritooriumi, tuleb T2M vormid esitada kõnealuse protse-
duuriga tegelevale sihttolliasutusele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —511
▼M19
LISA 44 A
SELGITAV MÄRKUS LASTINIMEKIRJA KOHTA
I JAOTIS
Üldsätted
1. Mõiste
Lastinimekiri on käesolevas lisas kirjeldatud nõuetele vastav dokument.
2. Lastinimekirja vorm2.1. Lastinimekirjana võib kasutada ainult vormi esikülge.2.2. Lastinimekiri koosneb järgmistest osadest:
a)pealkiri ”Lastinimekiri”;
b)70 × 55 millimeetri suurune lahter, mille ülemine osa on 70 × 15 milli-
meetrit ja alumine osa 70 × 40 millimeetrit;
c)järgnevalt pealkirjastatud veerud järgmises järjestuses:
—järjekorranumber,
—pakkeüksuste markeering, arv ja liik, kauba kirjeldus,
—lähetus-/ekspordiriik,
—brutomass (kg),
—ametlikuks kasutamiseks.
Kasutajad võivad veergude laiust kohandada vastavalt vajadusele. Veerg
pealkirjaga ”Ametlikuks kasutamiseks” peab alati olema vähemalt
30 millimeetri laiune. Peale selle võivad kasutajad ise otsustada, kuidas
kasutada ruumi, mida ei ole nimetatud punktides a, b ja c.
2.3. Viimase kande alla tõmmatakse horisontaaljoon ja kasutamata ruum kriipsu-
tatakse läbi, et hiljem ei oleks võimalik sinna midagi lisada.
II JAOTIS
Lahtritesse ja veergudesse märgitavad andmed
1. Lahter
1.1. Ülemine osa
Kui lastinimekiri on lisatud transiidideklaratsioonile, märgib printsipaal
lahtri ülemisse ossa tähise ”T1”,”T2” või”T2F”.
Kui lastinimekiri on lisatud dokumendile T2L, märgib as-ja-omane isik
lahtri ülemisse ossa tähise ”T2L” või”T2LF”.
1.2. Ülemine osa
Siia märgitakse III jaotise lõikes 4 loetletud andmed.
2. Veerud2.1. Järjekorranumber
Iga lastinimekirja kantud kaubanimetuse ees on järjekorranumber.
2.2. Pakkeüksuste markeering, arv ja liik, kauba kirjeldus
Nõutud andmed esitatakse vastavalt lisadele 37 ja 38.
▼M21
Kui transiidideklaratsioonile on lisatud lastinimekiri, peavad nimekirjas
olema transiidideklaratsiooni lahtritesse 31 (Pakkeüksused ja kauba
kirjeldus), 40 (Ülddeklaratsioon / eelnev dokument), 44 (Lisateave, esitatud
dokumendid, sertifikaadid ja load) ning vajaduse korral ka lahtritesse 33
(Kauba kood) ja 38 (Netomass (kg)) kantud andmed.
▼M19
2.3. Lähetus-/ekspordiriik
Märkida selle liikmesriigi nimi, kust kaup saadetakse/eksporditakse.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —512
▼M19
Seda veergu ei kasutata juhul, kui lastinimekiri on lisatud dokumendile
T2L.
2.4. Brutomass (kg)
Märkida ühtse haldusdokumendi lahtrisse 35 märgitud andmed (vt lisa 37).
III JAOTIS
Lastinimekirjade kasutamine
1. Transiidideklaratsioonile ei tohi samaaegselt lisada nii lastinimekirja kui ka
üht või mitut lisalehte.
2.►M21 Kui kasutatakse lastinimekirja, tuleb läbi kriipsutada transiidideklarat-
siooni lahtrid 15 (Lähetus-/ekspordiriik), 32 (Kauba number), 33 (Kauba
kood), 35 (Brutomass (kg)), 38 (Netomass (kg)), 40 (Ülddeklaratsioon / eelnev
dokument) ja vajaduse korral ka lahter 44 (Lisateave, esitatud dokumendid,
sertifikaadid ja load) ning lahtrisse 31 (Pakkeüksused ja kauba kirjeldus) ei
tohi märkida pakkeüksuste markeeringut, arvu ja liiki ega kauba kirjeldust. ◄
Eri lastinimekirjade järjekorranumbrite ja tähiste viited märgitakse kasutatud
transiidideklaratsiooni vormi lahtrisse 31 (”Pakkeüksused ja kauba kirjeldus”).
3. Lastinimekirju esitatakse nendega seonduvate vormidega võrdne arv eksem-
plare.
▼M22
▼M19
4. Kui transiidideklaratsioon registreeritakse, antakse lastinimekirjale sama regis-
treerimisnumber. Number kantakse vormidele kas pitsatiga, millel on kirjas
lähtetolliasutuse nimi, või käsitsi. Viimasel juhul tuleb sellele kinnituseks
lisada lähtetolliasutuse ametlik pitser.
Lähtetolliasutuse ametniku allkiri ei ole kohustuslik.
5. Kui ühenduse transiidi puhul kasutatavale vormile on lisatud mitu lastinime-
kirja, peab nimekirjadel olema printsipaali määratud järjekorranumber ning
lisatud lastinimekirjade arv märgitakse nimetatud vormi lahtrisse 4 (”Lastini-
mekirjad”).
6. Kui lastinimekiri on lisatud dokumendile T2L või dokumendile T2LF, kohal-
datakse lõigete 1-5 sätteid mutatis mutandis.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —513
▼M19
LISA 44 B
ÜHENDUSE TRANSIIDI PUHUL KASUTATAVATE VORMIDE NÕUDED
Käesolevas lisas sätestatakse ühenduse transiidi puhul kasutatavate muude kui
ühtse haldusdokumendi vormide nõuded.
1. Lastinimekirjad
1.1. Vormid trükitakse kirjutuspaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/m2ja on piisa-
valt tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega kort-
suks. Paberi värvi võivad valida asjaomased isikud.
1.2. Vormide mõõdud on 210 × 297 millimeetrit, kusjuures pikkuse puhul on
lubatud hälve vahemikus –5 mm kuni +8 mm.
2. Transiiditeatis
2.1. Vormid trükitakse kirjutuspaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/m2ja on piisa-
valt tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega kort-
suks. Paber peab olema valge.
2.2. Vormide mõõdud on 210 × 148 millimeetrit.
3. Kviitung
3.1. Vormid trükitakse kirjutuspaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/m2ja on piisa-
valt tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega kort-
suks. Paber peab olema valge.
3.2. Vormide mõõdud on 148 × 105 millimeetrit.
4. Üksiktagatis
4.1. Vormid trükitakse puidumassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub vähemalt
55 g/m2. Paberile trükitakse punast värvi giljoššmustriga taust, mis toob
esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.
Paber peab olema valge.
4.2. Vormide mõõdud on 148 × 105 millimeetrit.4.3. Vormidel peab olema trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille järgi on
võimalik seda kindlaks määrata, ning seerianumber.
5. Üldtagatise garantiisertifikaat ja tagatisest vabastamise sertifikaat
5.1. Üldtagatise garantiisertifikaadi või tagatisest vabastamise sertifikaadi
vormid, edaspidi ”sertifikaadid”, trükitakse puidumassi jääkideta valgele
kirjapaberile, mis kaalub vähemalt 100 g/m
2. Nende mõlemale küljele on
trükitud giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemi-
liste vahenditega teostatud võltsingud. Taust on:
—üldtagatise garantiisertifikaadil roheline,
—tagatisest vabastamise sertifikaadil helesinine.
5.2. Vormide mõõdud on 210 × 148 millimeetrit.
5.3. Vormid peavad trükkima või nende trükkimise korraldama liikmesriigid.
Igal sertifikaadil on seerianumber.
6. Ühissätted II jaotise kohta
6.1. Vormid täidetakse kirjutusmasinal, mõne teise kirjutiga või muul sarnasel
viisil. Lastinimekirja, transiiditeatise ja kviitungi vorme võib täita ka loetava
käekirjaga, kasutades tinti ja suurtähti.
6.2. Vormid täidetakse liikmesriikide ühes ametlikus keeles, mille on kindlaks
määranud lähteliikmesriigi toll. Käesolevat sätet ei kohaldata kindlasumma-
lise tagatise maksekviitungi suhtes.
6.3. Selle liikmesriigi, kus vormid tuleb esitada, toll võib vajaduse korral nõuda
tõlget nimetatud liikmesriigi ametlikku keelde või ühte selle liikmesriigi
ametlikest keeltest.
6.4. Üldtagatise garantiisertifikaadil ja tagatisest vabastamise sertifikaadil kasuta-
tava keele määrab selle liikmesriigi toll, kus tagatistolliasutus asub.
6.5. Kustutada ja üle kirjutada ei tohi. Kui on vaja teha parandusi, kriipsutatakse
valed andmed läbi ja lisatakse õiged. Sellistele parandustele lisab need
teinud isik oma nimetähed ja need kinnitab toll.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —514
LISA 44 C
SUUREMA PETTUSEOHUGA SEOTUD KAUBAD
HS kood Kauba kirjeldusMiinimumkogus-
edRiskikauba
kood (1)Üksiktagatise miinimummäär
1 2 3 4 5
ex010290 Elusveised 4 000 kg 1 1 500 eurot/t
0201 10
0201 20
0201 30Värske või jahutatud veiseliha 3 000 kg 2 700 eurot/t
2 900 eurot/t
5 200 eurot/t
0202 10
0202 200202 30Külmutatud veiseliha 3 000 kg 2 700 eurot/t
2 900 eurot/t3 900 eurot/t
0402 10
0402 210402 290402 91
0402 99Piim ja rõõsk koor, kondenseeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga 2 500 kg 1 600 eurot/t
1 900 eurot/t2 500 eurot/t1 400 eurot/t
1 600 eurot/t
0405 10
0405 90Või ning muud piimarasvad ja piimarasvavõided 3 000 kg 2 600 eurot/t
2 800 eurot/t
ex080300 Värsked banaanid, v.a jahubanaanid 8 000 kg 1 800 eurot/t
1701 11
1701 121701 911701 99Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul 7 000 kg –
–––▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —515
HS kood Kauba kirjeldusMiinimumkogus-
edRiskikauba
kood (1)Üksiktagatise miinimummäär
1 2 3 4 5
220710 Denatureerimata etüülalkohol, alkoholisisaldusega 80 mahuprotsenti või rohkem 3 hl 2 500 eurot/hl puhas alkohol
2208 20
2208 302208 40
2208 50
2208 602208 70ex2208 90Kanged alkohoolsed joogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid 5 hl 2 500 eurot/hl puhas alkohol
240220 Tubakat sisaldavad sigaretid 35 000 tükki9
>>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>>;
120 eurot/1 000 tükki
(1) Kui kohaldatakse II osa II jaotise 4. peatüki 2. jao 7. alajao sätteid ning HS-koodist ei piisa 2. veerus loetletud kauba ühetähenduslikuks identifitseerimiseks, tuleb kasutada 4. veerus esitatud riskikauba koodi ja 1. veerus esitatud HS
koodi.▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —516
LISA 45
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —517
LISA 45 A
TRANSIIDI SAATEDOKUMENT
▼M22
I peatükk
Transiidi saatedokumendi näidis
▼M161993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —518
▼M221993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —519
▼M19
II peatükk
Transiidi saatedokumendi selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed
A.Selgitavad märkused transiidi saatedokumendi täitmise kohtaTransiidi saatedokument trükitakse transiidideklaratsiooni andmete põhjal,
mida on vajaduse korral printsipaali poolt muudetud ja/või lähtetolliasutuse
poolt kontrollitud, ning see täidetakse järgmist teavet kasutades:
1.MRN (liikumise viitenumber)
Andmed esitatakse tähtnumbriliselt 18kohalisena järgmise näidise koha-
selt:
Väli Sisu Välja liik Näited
1 Transiiditoimingu ametliku aktsepteeri-
mise aasta kaks viimast numbritNumbriline 2 97
2 Selle riigi tunnus, kus vedu algas (ISO
kahetäheline riigikood)Tähestikuline 2 IT
3 Transiitveo kordumatu tunnus aasta ja
riigi kohtaTähtnumbriline
139876AB8890123
4 Kontrollarv Tähtnumbriline 1 5
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratletule.
Väljale 3 märgitakse transiitveo tunnus. Selle välja täitmise viisi
määravad siseriiklikud asutused, kuid igal nimetatud riigis teostatud tran-
siitveol peab olema kordumatu number. Kui siseriiklikud asutused
soovivad, et MRN-number sisaldaks pädeva asutuse viitenumbrit, võivad
nad selle asutuse riik-liku numbri lisamiseks kasutada kuni kuut esimest
numbrit.
Väljale 4 märgitakse arv, mis on kogu MRN-numbri kontrollarv. See väli
võimaldab leida vigu kogu MRN-numbri osas.
▼M20
MRN trükitakse ka vöötkoodina, kasutades standardi ”Kood 128”
märgistikku B.
▼M19
2.Lahter 3:
—esimene osa: trükitud lehe järjekorranumber,
—teine osa: trükitud lehtede üldarv (sealhulgas kaubanimekiri),
—ei kasutata ainult ühe kaubanimetuse korral.
3.Lahtri 8 paremal pool asuv osa:
Tolliasutuse nimi ja aadress, kellele transiidi saatedokumendi tagastatava
eksemplari peab saatma.
4.Lahter C:
—lähtetolliasutuse nimi,
—lähtetolliasutuse viitenumber,
—transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev,
—võimaliku volitatud kaubasaatja nimi ja loa number.
5.Lahter D:
—kontrolli tulemused,
—vajaduse korral märge ”Kohustuslik veose teekond”.
Transiidi saatedokumenti ei tohi teha muudatusi, täiendusi ega kustutusi,
kui käes-olevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
▼M22
B.Selgitavad märkused trükkimise kohta
Transiidi saatedokumendi võib trükkida järgmisel viisil:
1.deklareeritud sihttolliasutus on ühendatud arvutipõhise transiidisüstee-
miga:
—trükkida ainult eksemplar A (saatedokument).
2.deklareeritud sihttolliasutus ei ole ühendatud arvutipõhise transiidisüstee-
miga:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —520
▼M22
—trükkida eksemplar A (saatedokument) ja
—trükkida eksemplar B (tagastatav eksemplar).
C.Selgitavad märkused kontrolli tulemuste tagastamise kohta sihttolliasutusest
Kontrolli tulemusi võib sihttolliasutusest tagastada järgmisel viisil:
1.deklareeritud sihttolliasutus on tegelik sihttolliasutus ja see on ühendatud
arvutipõhise transiidisüsteemiga:
—kontrolli tulemused saadetakse lähtetolliasutusse elektrooniliselt;
2.deklareeritud sihttolliasutus on tegelik sihttolliasutus ja see ei ole ühen-
datud arvutipõhise transiidisüsteemiga:
—kontrolli tulemused saadetakse lähtetolliasutusele, kasutades transiidi
saatedokumendi tagastatavat eksemplari B (sealhulgas lastinime-
kirjad);
3.deklareeritud sihttolliasutus on ühendatud arvutipõhise transiidisüstee-
miga, kuid tegelik sihttolliasutus ei ole arvutipõhise transiidisüsteemiga
ühendatud (sihttolliasutuse vahetus):
—kontrolli tulemused saadetakse lähtetolliasutusele, kasutades transiidi
saatedokumendi eksemplari A valguskoopiat (sealhulgas võimalik
kaubanimekiri);
4.deklareeritud sihttolliasutus ei ole ühendatud arvutipõhise transiidisüstee-
miga, kuid tegelik sihttolliasutus on ühendatud arvutipõhise transiidisüs-
teemiga (sihttolliasutuse vahetus):
—kontrolli tulemused saadetakse lähtetolliasutusse elektrooniliselt.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —521
LISA 45 B
KAUBANIMEKIRI
I peatükk
Kaubanimekirja näidis
▼M161993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —522
▼M161993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —523
▼M19
II peatükk
Kaubanimekirja selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed
Kui kaubasaadetis koosneb rohkem kui ühest kaubanimetusest, tuleb kauban-
imekirja leht A alati arvutisüsteemi abil välja trükkida ja see lisatakse transiidi
saatedokumendi eksemplarile A.
Kui transiidi saatedokument trükitakse kahes eksemplaris (eksemplarid A ja
B), tuleb välja trükkida ka kaubanimekirja leht B ja lisada see transiidi saate-
dokumendi eksemplarile B.
Kaubanimekirja lahtreid peab olema võimalik lisada.
Üksikasjalikud andmed trükitakse järgmiselt:
1.Identifitseerimislahter (ülemises vasakus nurgas):
a)kaubanimekiri;
b)leht A/B;
c)kõnealuse lehe järjekorranumber ja lehtede üldarv (sealhulgas transiidi
saatedokument).
2.Lähtetolliasutus —lähtetolliasutuse nimi.
3.Kuupäev —transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev.
4.MRN—liikumise viitenumber lisa 45a määratluse kohaselt.
5.Kaubanimetuste taseme eri lahtrite üksikasjalikud andmed trükitakse järgmi-
selt:
a)kaubanimetuse nr —kõnealuse kaubanimetuse järjekorranumber;
b)režiim —lahtrit ei kasutata, kui kogu deklaratsiooni kaupade staatus on
sama;
c)segasaadetise korral trükitakse tegelik staatus, T1, T2 või T2F;
d)ülejäänud lahtrid täidetakse vastavalt lisale 37 ja võimaluse korral kodee-ritult.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —524
LISA 46
▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —525
▼M19
LISA 46 A
TOLLITÕKENDITE OMADUSED
Artiklis 357 osutatud tollitõkenditel peab olema vähemalt üks järgmistest
omadustest ja need peavad vastama järgmistele tehnilistele näitajatele:
a) Olulised omadused:
Tollitõkendid:
1.peavad jääma tavakasutusel terveks;
2.peavad olema hõlpsasti kontrollitavad ja äratuntavad;
3.peavad olema valmistatud nii, et kõik vigastus- ja eemaldusjäljed oleksid
palja silmaga selgesti nähtavad;
4.peavad olema ühekordse kasutusega; korduvkasutusega tollitõkenditele
peab olema võimalik anda iga kord selge kordumatu identifitseerimis-
tunnus;
5.peavad kandma identifitseerimistunnust.
b) Tehnilised näitajad:
1.tollitõkendi vorm ja mõõtmed võivad olenevalt pitseerimismeetodist
erineda, kuid selle mõõtmed peavad siiski olema sellised, et identifitseeri-
mistunnus oleks hõlpsasti loetav;
2.tollitõkendi identifitseerimistunnus peab olema selline, et seda oleks
võimatu võltsida ja raske järgi teha;
3.kasutatavad materjalid peavad olema juhusliku purunemise suhtes vastupi-davad ja võimaldama vältida märkamatut võltsimist ja taaskasutamist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —526
▼M19
LISA 46 B
ARTIKLITES 380 JA 381 NIMETATUD KRITEERIUMID
Kriteerium Märkused
1. Piisav kogemus Piisavat kogemust tõendab see, kui printsipaal on
enne vähenduse taotlemist kasutanud ühenduse
transiidiprotseduuri korrektselt ühe järgmise ajava-
hemiku vältel:
—üks aasta artikli 380 lõike 2 punkti a ja
artikli 381 lõike 1 kohaldamisel,
—kaks aastat artikli 380 lõike 2 punkti b ja
artikli 381 lõike 2 punkti a kohaldamisel,
—kolm aastat artikli 380 lõike 3 ja artikli 381
lõike 2 punkti b kohaldamisel.Kõnealuseid
ajavahemikke lühendatakse ühe aasta võrra
nende taotlejate puhul, kes kasutavad transiidi-
deklaratsiooni esitamisel automaatset andme-
töötlussüsteemi.
2. Tihe koostöö pädeva asutusega Printsipaal teeb tolliga tihedat koostööd võttes
oma tegevuse käigus erimeetmeid, mis hõlbus-
tavad asutuse tehtavat kontrolli ja asjaomaste
isikute huvide kaitset.
Tingimusel et meetmed vastavad tolli nõuetele,
võivad need hõlmata muu hulgas:
—transiidideklaratsioonide täitmise meetodeid
(eelkõige andmetöötlusmeetodid), või
—kõnealuste deklaratsioonide sisu, millele print-
sipaal lisab täiendavaid andmeid, isegi kui
selline lisamine ei ole kohustuslik, või
—meetodeid kauba protseduurile esitamisega
seotud formaalsuste täitmiseks (nt meetod,
mille kohaselt printsipaal esitab oma deklarat-
sioonid alati samale tolliasutusele).
3. Vedude kontrollimine Printsipaal tõendab oma kontrolli vedude üle, kui
ta muu hulgas:
a) teostab veo ise, kohaldades kõrgeid turvastan-
dardeid; või
b) kasutab veoettevõtjat, kellega tal on pikaaja-
lised lepingusuhted ja kelle osutatavad
teenused vastavad kõrgetele turvastandarditele;
või
c) kasutab veoettevõtjaga lepingu alusel seotud
vahendajat, kelle osutatavad teenused vastavad
kõrgetele turvastandarditele.
4. Kohustuste täitmiseks piisavad rahalised
vahendidPrintsipaal kinnitab kohustuste täitmiseks vajalike
rahaliste vahendite olemasolu, esitades tollile
tõendi, et tal on olemas vahendid asjaomase
kaubaga seoses tekkida võiva tollivõla tasumiseks.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —527
LISA 47
▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —528
▼M19
LISA 47 A
SEADUSTIKU ARTIKLI 94 LÕIGETE 6 JA 7 KOHALDAMINE
Üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise ajutine kasutuskeeld
1. Olukorrad, kus võib ajutiselt keelata üldtagatise vähendatud tagatissumma
või üldtagatise kasutamise
1.1. Üldtagatise vähendatud tagatissumma ajutine kasutuskeeld
Seadustiku artikli 94 lõikes 6 osutatud erandlikud asjaolud tähendavad
olukorda, kus suurel hulgal juhtudel, mis hõlmavad rohkem kui üht printsi-
paali ja ohustavad protseduuri tõrgeteta toimimist, on kindlaks tehtud, et
olenemata seadustiku artikli 384 või artikli 9 kohaldamisest ei ole artikli 94
lõikes 4 osutatud üldtagatise vähendatud tagatissumma enam piisav selleks,
et tasuda ettenähtud tähtaja jooksul tollivõlg, mis tekib siis, kui mõni lisas
44c loetletud kaup viiakse ühenduse transiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve
alt välja.
1.2. Üldtagatise ajutine kasutuskeeld
Artikli 94 lõikes 7 osutatud ulatuslik pettus tähendab olukorda, kus on kind-
laks tehtud, et olenemata seadustiku artiklite 384 või 9 või vajaduse korral
artikli 94 lõike 6 kohaldamisest ei ole seadustiku artikli 94 lõike 2 punktis
b osutatud üldtagatis enam piisav selleks, et tasuda ettenähtud tähtaja
jooksul tollivõlg, mis tekib siis, kui mõni lisas 44c loetletud kaup viiakse
ühenduse transiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja. Sel puhul tuleb
arvesse võtta protseduuri ajal tollijärelevalve alt välja viidava kauba mahtu
ja väljaviimise asjaolusid, eelkõige juhul, kui see on tingitud rahvusvaheli-
sest organiseeritud kuritegevusest.
2. Otsuse kehtivusaeg
2.1. Otsus, millega ajutiselt keelatakse üldtagatise vähendatud tagatissumma või
üldtagatise kasutamine, kehtib kuni 12 kuud, kui komisjon ei otsusta seda
ajavahemikku pikendada või otsust kehtetuks tunnistada kooskõlas komitee-
menetlusega.
2.2. Transiitvedude suhtes, mis hõlmavad kaupa, mille puhul on tehtud üldtaga-
tise kasutamist keelav otsus, kohaldatakse järgmisi meetmeid:
—kõikidele transiidideklaratsiooni koopiatele tehakse punaste tähtedega
diagonaalselt üks järgmistest märkustest, mille suurus on vähemalt 100
× 10 millimeetrit:
—GARANTÍA GLOBAL PROHIBIDA
—FORBUD MOD SAMLET KAUTION
—GESAMTBÜRGSCHAFT UNTERSAGT
—ΑΠΑΓΟΡΕΥΕΤΑΙ Η ΣΥΝΟΛΙΚΗ ΕΓΓΥΗΣΗ
—COMPREHENSIVE GUARANTEE PROHIBITED
—GARANTIE GLOBALE INTERDITE
—GARANZIA GLOBALE VIETATA
—DOORLOPENDE ZEKERHEID VERBODEN
—GARANTIA GLOBAL PROIBIDA
—YLEISVAKUUDEN KÄYTTÖ KIELLETTY
—SAMLAD SÄKERHET FÖRBJUDEN
▼A2
—ZÁKAZ GLOBÁLNÍ ZÁRUKY
—ÜLDTAGATISE KASUTAMINE KEELATUD
—VISPĀRĒJS GALVOJUMS AIZLIEGTS
—NAUDOTI BENDRĄJĄ GARANTIJĄ UŽDRAUSTA
—ÖSSZKEZESSÉG TILALMA
—MHUX PERMESSA GARANZIJA KOMPRENSIVA
—ZAKAZ KORZYSTANIA Z GWARANCJI GENERALNEJ
—PREPOVEDANO SKUPNO ZAVAROVANJE1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —529
▼M26
—ZÁKAZ CELKOVEJ ZÁRUKY
▼M19
—erandina artiklist 363 tagastab sihttolliasutus kõik sellise märkusega
tähistatud transiidideklaratsioonide eksemplarid 5 hiljemalt järgmisel
tööpäeval pärast kaubasaadetise ja deklaratsiooni asjakohaste eksempla-
ride esitamist sihttolliasutusele. Kui kaubasaadetis esitatakse volitatud
kaubasaajale artikli 406 tähenduses, edastab ta eksemplari 5 oma kohali-
kule sihttolliasutusele hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast kaubasaadetise
kättesaamist.
3. Meetmed üldtagatise kasutuskeelust tulenevate finantstagajärgede leevenda-
miseks
Kui lisas 44c loetletud kauba puhul on ajutiselt keelatud üldtagatise kasuta-
mine, võivad üldtagatist kasutavad isikud taotleda luba üksiktagatise kasuta-
miseks. Kohaldatakse siiski järgmisi eritingimusi:
—üksiktagatis vormistatakse spetsiaalse garantiidokumendina, mis sisaldab
viidet käes-olevale lisale ja hõlmab ainult otsuses nimetatud kaupa,
▼M20
—välja arvatud juhul, kui tagatisi käsitlevaid andmeid vahetatakse tagatis-tolliasutuse ja lähtetolliasutuse vahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil,
võib üksiktagatist kasutada ainult garantiidokumendis kindlaks määratud
lähtetolliasutuses,
▼M19
—tagatist võib kasutada mitme samaaegselt või järgemööda toimuva veo
puhul tingimusel, et summad, mis on seotud käsilolevate vedudega,
mille puhul protseduur ei ole veel lõpetatud, ei ületa üksiktagatise
summat,
—iga kord, kui lõpetatakse üksiktagatisega hõlmatud ühenduse transiitveo
protseduur, vabastatakse sellele veole vastav summa, mille võib uuesti
kasutusele võtta järgmise veo puhul maksimaalse tagatissumma ulatuses.
4. Erandid otsusest, millega ajutiselt keelatakse üldtagatise vähendatud taga-
tissumma või üldtagatise kasutamine
4.1. Printsipaalidel võib lubada kasutada üldtagatise vähendatud tagatissummat
või üldtagatist selleks, et rakendada ühenduse transiidiprotseduuri kauba
suhtes, mille suhtes kehtib kõnealuste tagatiste kasutamist ajutiselt keelav
otsus, kui nad suudavad tõestada, et kõnealuse kaubaga seoses ei ole
tekkinud ühtki tollivõlga nende poolt tehtud ühenduse transiitvedude käigus
otsuse tegemisele eelneva kahe aasta jooksul või, kui sellel ajavahemikul on
tekkinud võlad, et võlgnik või käendaja on need ettenähtud tähtaja jooksul
täielikult tasunud.
Ajutiselt keelatud üldtagatise kasutusloa saamiseks peab printsipaal täitma
ka artikli 381 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused.
4.2. Punktis 4.1 osutatud erandite tegemise suhtes kohaldatakse artikleid 374-
378mutatis mutandis.
4.3. Toll teeb erandi lubamisel üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrisse 8 ühe
järgmistest märkustest:
—UTILIZACIÓN NO LIMITADA
—UBEGRÆNSET ANVENDELSE
—UNBESCHRÄNKTE VERWENDUNG
—ΑΠΕΡΙΟΡΙΣΤΗ ΧΡΗΣΗ
—UNRESTRICTED USE
—UTILISATION NON LIMITEE
—UTILIZZAZIONE NON LIMITATA
—GEBRUIK ONBEPERKT
—UTILIZAÇÃO ILIMITADA
—KÄYTTÖÄ EI RAJOITETTU
—OBEGRÄNSAD ANVÄNDNING
▼A2
—NEOMEZENÉ POUŽITÍ
—PIIRAMATU KASUTAMINE
—NEIEROBEŽOTS IZMANTOJUMS1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —530
▼A2
—NEAPRIBOTAS NAUDOJIMAS
—KORLÁTOZÁS ALÁ NEM ESŐ HASZNÁLAT
—UŻU MHUX RISTRETT
—NIEOGRANICZONE KORZYSTANIE
—NEOMEJENA UPORABA
—NEOBMEDZENÉ POUŽITIE1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —531
LISA 48
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR
ÜLDTAGATIS
I.Käendaja kohustus
1.Allakirjutanu, (1)…
kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on,…
garanteerib käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses …
kuni…suuruse summa ulatuses
(st 100 %/50 %/30 % tollivõla limiidist (3)
►A2Euroopa Ühenduse (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti
Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik,
Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik,
Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja
Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino
Vabariigi (4) kasuks ◄printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest
printsipaal (5)
…võib olla või saada eespool nimetatud riikide ees vastutavaks tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgade tasumise eest,
mida kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes.
2.Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad
eespool nimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30
päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist
pädevale asutusele tõendi kõnealuse veo lõppemise kohta.
Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast
lubatavat 30päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud
ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid määraga, mis kuuluks samadel tingimustel tasumisele asjaomase riigi
raha- või finantsturul.
Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutajalt
nõutakse sellise tollivõla tasumist, mis tuleneb ühenduse transiitveost või ühistransiitveost, mida alustati enne eelneva makse-
nõude kättesaamist või kolmekümne päeva jooksul alates selle kättesaamisest.
3.Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade
tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati
enne tagatise tühistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —532
(1) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
(2) Täielik aadress.
(3) Kehtetud numbrid maha tõmmata.
(4) Maha tõmmata selle konventsiooniosalise või nende konventsiooniosaliste või riikide (Andorra või San Marino) nimi, kelle territooriumi ei läbita.
Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul.
(5) Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.
4.Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametlikud asukohad kõikides punktis 1 loetletud riikides
(1)
:
Riik Perekonna- ja eesnimi või ettevõtja nimi ja täielik aadress
… …… …… …… …
… …
Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protse-
duurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoime-
tatuks.
Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas tema ametlikud asukohad on.
Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; juhul kui ta peab seda siiski tegema, teatab ta sellest eelnevalt
tagatistolliasutusele.
Koht…kuupäev…
…
(Allkiri) (
2)
II.Tagatistolliasutuse aktsept
Tagatistolliasutuses …
Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud (kuupäev)…
…
(Pitser ja allkiri)▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —533
(1) Kui riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale kõnealuses riigis esindaja, kellel on õigus vastu
võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus nimetatud kinnitus ning neljandas lõigus sätestatud kohustus peavad olemavastavuses. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas käendaja ametlik asukoht on võiesindaja asub.
(
2) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: ”Tagatis hõlmab… (summa).”; summa kirjutatakse sõnadega.
LISA 49
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR
Üksiktagatis
I.Käendaja kohustus
1.Allakirjutanu, (1),…
kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on,…
garanteerib käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses …
kuni…suuruse summa ulatuses…
►A2Euroopa Ühenduse (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti
Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik,
Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik,
Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja
Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino
Vabariigi (3) kasuks ◄printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest
printsipaal (4)
…
võib olla või saada eespool nimetatud riikide ees vastutavaks allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on ühenduse transiidiprotse-
duuril või ühistransiidiprotseduuril lähtetolliasutusest …
sihttolliasutusse …
Kauba kirjeldus: …
…
2.Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad,
ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul,
kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevale asutusele tõendi kõnealuse veo
lõppemise kohta.
Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast
lubatavat 30päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud
ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid määraga, mis kuuluks samadel tingimustel tasumisele asjaomase riigi
raha- või finantsturul.
3.Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade
tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati
enne tagatise tühistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —534
(1) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
(2) Täielik aadress.
(3) Maha tõmmata selle konventsiooniosalise või nende konventsiooniosaliste või riikide (Andorra või San Marino) nimi, kelle territooriumi ei läbita.
Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul.
(4) Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.
4.Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametlikud asukohad kõikides punktis 1 loetletud riikides (1):
Riik Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress
… …
… …
… …
… …… …
Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protse-
duurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoime-
tatuks.
Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas tema ametlikud asukohad on.Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; juhul kui ta peab seda siiski tegema, teatab ta sellest eelnevalt
tagatistolliasutusele.
Koht…, kuupäev …
…
(Allkiri) (
2)
II.Tagatistolliasutuse aktsept
Tagatistolliasutuses……(kuupäev) on aktsepteeritud käendaja võetud kohustus, mis hõlmab …(kuupäev) deklaratsiooni nr …alusel toimuvat ühen-
duse/ühistransiitvedu. (
3)
…
(Pitser ja allkiri)▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —535
(1) Kui riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale kõnealuses riigis esindaja, kellel on õigus vastu
võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus nimetatud kinnitus ning neljandas lõigus sätestatud kohustus peavad olemavastavuses. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas käendaja ametlik asukoht on võiesindaja asub.
(
2) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: ”Tagatis hõlmab …(summa).”; summa kirjutatakse sõnadega.
(3) Täidab lähtetolliasutus.
LISA 50
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR
Maksekviitungina esitatav üksiktagatis
I.Käendaja kohustus
1.Allakirjutanu, (1)…,
kelle elukoht või registrijärgne asukoht (2) on,…
garanteerib käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses …
►A2Euroopa Ühenduse (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti
Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik,
Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik,
Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja
Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino
Vabariigi (3) kasuks ◄printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest
printsipaal võib olla või saada eespool nimetatud riikide ees vastutavaks tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgade
eest, mida kohaldatakse kauba suhtes, mis on ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril ning mille suhtes alla-
kirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungi kuni 7 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta.
2.Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad
kuni 7 000 euro ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30
päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist
pädevale asutusele tõendi kõnealuse veo lõppemise kohta.
Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast
lubatavat 30päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud
ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid määraga, mis kuuluks samadel tingimustel tasumisele asjaomase riigi
raha- või finantsturul.
3.Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade
tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati
enne tagatise tühistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —536
(1) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
(2) Täielik aadress.
(3) Ainult ühenduse transiitvedude puhul.
4.Allakirjutanu teatab käes-oleva kohustuse raames oma ametliku asukoha kõikides punktis 1 loetletud riikides (1):
Riik Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress
… …
… …
… …
… …… …
Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protse-
duurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoime-
tatuks.
Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas tema ametlikud asukohad on.Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; juhul kui ta peab seda siiski tegema, teatab ta sellest eelnevalt
tagatistolliasutusele.
Koht…, kuupäev…
…
(Allkiri) (
2)
II.Tagatistolliasutuse aktsept
Tagatistolliasutuses…käendaja võetud kohustus aktsepteeritud… (kuupäev).
…
(Pitser ja allkiri)▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —537
(1) Kui riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale kõnealuses riigis esindaja, kellel on õigus vastu
võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus nimetatud kinnitus ning neljandas lõigus sätestatud kohustus peavad olemavastavuses. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas käendaja ametlik asukoht on võiesindaja asub.
(
2) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: ”Kehtiv maksekviitung” .
LISA 51
►(1) (2) (3) A2▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —538
▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —539
LISA 51 A
►(1) (2) (3) A2▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —540
▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —541
▼M19
LISA 51 B
SELGITAV MÄRKUS ÜLDTAGATISE GARANTIISERTIFIKAATIDE JA
TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAATIDE KOHTA
1. Sertifikaadi esiküljele märgitavad andmed
Välja antud üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrites 1-8 ja tagatisest vabas-
tamise sertifikaadi lahtrites 1-7 esitatud andmeid ei tohi hiljem muuta ega
kustutada ja neile ei või midagi lisada.
1.1. Rahaühiku kood
Liikmesriigid märgivad üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrisse 6 ja tagati-
sest vabastamise sertifikaadi lahtrisse 5 kasutatud rahaühiku kolmetähelise
ISO-koodi (ISO 4217).
1.2. Kinnitamine
1.2.1. Kui üldtagatist ei tohi kasutada seetõttu, et kaup on loetletud lisas 44c,
tehakse sertifikaadi lahtrisse 8 üks järgmistest märkustest (”Piiratud
kehtivus”):
—Validez limitada
—Begrænset gyldighed
—Beschränkte Geltung
—Περιορισμένη ισχύς
—Limited validity
—Validité limitée
—Validità limitata
—Beperkte geldigheid
—Validade limitada
—Voimassa rajoitetusti
—Begränsad giltighet
▼A2
—Omezená platnost
—Piiratud kehtivus
—Ierobežots derīgums
—Galiojimas apribotas
—Korlátozott érvényű
—Validita' limitata
—Ograniczona ważność
—Omejena veljavnost
—Obmedzená platnosť
▼M19
1.2.2. Kui printsipaal on kohustunud esitama kõik oma transiidideklaratsioonid
konkreetsele lähtetolliasutusele, märgitakse selle asutuse nimi suurtähte-
dega üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrisse 8 või tagatisest vabastamise
sertifikaadi lahtrisse 7.
1.3. Sertifikaatide kinnitamine nende kehtivusaja pikendamise korral
Kui sertifikaadi kehtivusaega pikendatakse, teeb tagatistolliasutus aktsep-
teerimise kohta märke üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrisse 9 või tagati-
sest vabastamise sertifikaadi lahtrisse 8.
2. Sertifikaadi tagaküljele märgitavad andmed. Transiidideklaratsioonide
allkirjastamiseks volitatud isikud
2.1. Sertifikaadi väljaandmisel või selle kehtivusaja jooksul peab printsipaal
märkima sertifikaadi tagaküljele nende isikute nimed, keda ta volitab tran-
siidideklaratsioone allkirjastama. Kõik sellised kanded peavad sisaldama
volitatud isiku perekonna- ja eesnime ja tema allkirja näidist ning printsi-
paali allkirja. Printsipaal võib läbi kriipsutada kõik lahtrid, mida ta ei
soovi kasutada.
2.2. Printsipaal võib need volitused igal ajal kehtetuks tunnistada.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —542
▼M19
2.3. Kõik isikud, kelle nimi on märgitud lähtetolliasutusele esitatava sertifi-
kaadi tagaküljele, on printsipaali volitatud esindajad.
3. Sertifikaatide kasutamine juhul, kui üldtagatise kasutamine on keelatud.
Kasutamise kord on esitatud lisa 47a punktis 4.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —543
▼M19
▼M5
▼M19
LISA 54
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —544
▼M19
▼M19
▼M13
▼M191993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —545
LISA 58
SILT (artiklid 417 ja 432)
Värv:
must rohelisel taustal.▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —546
▼M26
LISA 59
ARTIKLIS 459 OSUTATUD TEATISE VORM
Nõude esitanud koordineerimiskeskuse kirjapea
Adressaat: koordineerimiskeskus, kelle tegevuspiirkonda kuulub ajutise impordi
tolliasutus, või mõni teine koordineerimiskeskus
TEEMA: ATA-MÄRKMIK –NÕUDE ESITAMINE
Käesolevaga teatame, et kooskõlas ATA-konventsiooniga/Istanbuli konventsioo-
niga (1) saadeti …(2) meie garantiiühingule nõue tolli- ja muude maksude tasumi-
seks seoses järgmise ATA-märkmikuga:
1. ATA-märkmik nr:
2. Märkmiku välja andnud kaubanduskoda:
Linn:Riik:
3. Kellele:
Märkmiku valdaja:Aadress:
4. Märkmiku kehtivusaja lõpp:
5. Reekspordiks määratud kuupäev: (
3)
6. Transiidi-/impordilehe number: (4)
7. Lehe kinnitamise kuupäev:
Väljaandva koordineerimiskeskuse esindaja allkiri ja pitser1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —547
(1) ATA-konventsiooni artikkel 7, Brüssel, 6. detsember 1961/Istanbuli konventsiooni A lisa
artikkel 9, 26. juuni 1990.
(2) Märkida saatmiskuupäev.
(3) Andmed saadakse lõpetamata transiidi- või ajutise impordi lehelt või selle puudumisel
koordineerimiskeskuselt.
(4) Mittevajalik maha tõmmata.
LISA 60
MAKSUSTAMISVORM
Nr…/…(eksemplaride üldarv)
Antud järjekorras tuleb esitada järgmised andmed:
1. ATA-märkmiku number: …
2. Transiidi-/ impordilehe number: (1)…
3. Lehe kinnitamise kuupäev: …
4. Omanik ja aadress: …
5. Kaubanduskoda: …
6. Päritoluriik: …
7. Märkmiku kehtivusaja lõpp: …
8. Kauba reekspordi tähtaeg: …
9. Saabumistolliasutus: …
10. Ajutise impordi tolliasutus: …
11. Kauba kirjeldus: …
12. CN-kood: …
13. Esemete arv: …
14. Mass või maht: …
15. Väärtus: …
16. Tolli- ja muude maksude arvestus …:
Liik Maksu alus Määr Summa Vahetuskurss
Kokku:
(Sõnadega:…)
17. Tolliasutus: …
Koht ja kuupäev: …
Allkiri Pitser▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —548
(1) Mittevajalik läbi kriipsutada.
MAKSUSTAMISVORM A
Nr…/…(eksemplaride üldarv)
11. Kauba kirjeldus: …
12. CN-kood: …
13. Esemete arv: …
14. Mass või maht: …
15. Väärtus: …
16. Tolli- ja muude maksude arvestus: …
Liik Maksu alus Määr Summa Vahetuskurss
Kokku:
(Sõnadega: …)
11. Kauba kirjeldus:…
12. CN-kood:…13. Esemete arv:…
14. Mass või maht:…
15. Väärtus:…16. Tolli- ja muude maksude arvestus:…
Liik Maksu alus Määr Summa Vahetuskurss
Kokku:
(Sõnadega: …)
Kokkuvõte
Liik Summa Makseviis Vahetuskurss
Kokku:
(Sõnadega: …)▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —549
▼B
MAKSUSTAMISVORMILE KANTAVAID ANDMEID REGULEERIVAD
SÄTTED
I.Üldine teave
Maksustamisvormile kantakse vormi väljaandnud liikmesriigi tähis:
▼A1
AT = Austria
▼B
BE = Belgia
DK = Taani
DE = Saksamaa
EL = Kreeka
ES = Hispaania
▼A1
FI = Soome
▼B
FR = Prantsusmaa
IE = Iiri
IT = Itaalia
LU = Luksemburg
NL = Holland
PT = Portugal
▼A1
SE = Rootsi
▼B
UK = Ühendkuningriik
▼A2
CZ = Tšehhi Vabariik
EE = Eesti
CY = Küpros
LV = Läti
LT = Leedu
HU = Ungari
MT = Malta
PL = Poola
SI = Sloveenia
SK = Slovakkia
▼B
Maksustamisvorm peab sisaldama asjakohaste punktide all järgmisi andmeid.
Käesoleva määruse artikli 458 lõikes 1 osutatud koordineerimiskeskus peab
selle vormi täitma loetavalt.
Punktid 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 13 ja 14: märkida samad andmed, mis on
transiidi- või impordilehe alumises osas, tolliasutuse jaoks ettenähtud alumises
osas ja lahtris A, lahtri G punktides a ja b, lehe pöördel veerus 6, lahtri G
punktis c, lahtri H punktis b ning lehe pöördel vastavalt veergudes 1, 2, 3 ja
4. Kui koordineerimiskeskusel ei ole seda lehte, märgitakse andmed keskasu-
tusele kättesaadava teabe alusel. Kui vormile tuleb märkida rohkem kui üks
kaubaliik, kasutatakse maksustamisvormi A, mille punktid tuleb täita vastavalt
käesolevale juhendile.
Punkt 9: vastavalt olukorrale märkida transiidilehe lahtri H punktide a–e või
impordilehe lahtri H täitnud tolliasutuse nimi. Kui see ei ole võimalik,
märkida saabumistolliasutuse nimi vastavalt koordineerimiskeskuse käsutuses
olevatele andmetele.
Punkt 10: vastavalt olukorrale märkida transiidilehe lahtri H punkti e või
impordilehe lahtri H täitnud tolliasutuse nimi. Kui see ei ole võimalik,
märkida ajutise impordi tolliasutuse nimi vastavalt koordineerimiskeskuse
käsutuses olevatele andmetele.
Punkt 15: märkida tolliväärtuse summa vastavalt selle liikmesriigi määratud
vääringule, kus nõue esitati.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —550
▼B
Punkt 16: maksustamisvormile märkida sissenõutud tolli- ja muude maksude
summad. Summadest peavad ilmnema tolli- ja muud maksud (kasutades
selleks ettenähtud ühenduse koode) ning ATA-konventsiooni► M26 /Istanbuli
konventsiooni A lisa artikkel 8 ◄artiklis 6 osutatud lisamaks nii numbrite
kui ka sõnadega. Summad tuleb maksta vormi väljaandnud liikmesriigi
vääringus, mille kood kantakse teise veeru ülemisse ossa:
BEF = Belgia frank
DEM = Saksa mark
ESP = Hispaania peseeta
IEP = Iiri nael
LUF = Luksemburgi frank
PTE = Portugali eskuudo
DKK = Taani kroon
GRD = Kreeka drahm
FRF = Prantsuse frank
ITL = Itaalia liir
NLG = Hollandi kulden
GBP = Naelsterling
▼A1
ATS = Austriašillingid
FIM = Soome margad
SEK = Rootsi kroonid
▼A2
CZK = Tšehhi kroon
EEK = Eesti kroon
CYP = Küprose nael
LVL = Läti latt
LTL = Leedu litt
HUF = Ungari forint
MTL = Malta liir
PLN = Poola zlott
SIT = Sloveenia tolar
SKK = Slovakkia kroon
▼B
Punkt 17: märkida koordineerimiskeskuse nimi ja vormi täitmise kuupäev;
vastavasse kohta koordineerimiskeskuse pitser ja volitatud ametniku allkiri.
II.Märkused vormi A kohta
A.Vormi A võib kasutada ainult siis, kui maksustatakse mitmeid kaupu. See
tuleb esitada koos põhivormiga. Põhivormi ja vormi A kogutollimaksud
kantakse punkti ”Kokkuvõte” alla.
B.Punkti I üldisi märkusi kohaldatakse vormi A suhtes.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —551
▼M26
LISA 61
KOHUSTUSTEST VABASTAMISE KINNITUSE VORM
Nõude esitanud teise liikmesriigi koordineerimiskeskuse kirjapea
Adressaat: esialgse nõude esitanud esimese liikmesriigi koordineerimiskeskus.
TEEMA: ATA-MÄRKMIK –KOHUSTUSTEST VABASTAMISE KINNITUS
Käesolevaga teatame, et kooskõlas ATA-konventsiooniga/ Istanbuli konventsioo-
niga (1) saadeti …(2) meie garantiiühingule nõue tolli- ja muude maksude tasumi-
seks seoses järgmise ATA-märkmikuga:
1. ATA-märkmik nr:
2. Märkmiku välja andnud kaubanduskoda:
Linn:
Riik:
3. Kellele:
Märkmiku valdaja:
Aadress:
4. Märkmiku kehtivusaja lõpp:5. Reekspordiks määratud kuupäev: (
3)
6. Transiidi-/impordilehe number: (4)
7. Lehe kinnitamise kuupäev:
Käesoleva teatisega vabastatakse teid selle nõude käsitlemise kohustusest.
Väljaandva koordineerimiskeskuse esindaja allkiri ja pitser.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —552
(1) ATA-konventsiooni artikkel 7, Brüssel, 6. detsember 1961/Istanbuli konventsiooni A lisa
artikkel 9, 26. juuni 1990.
(2) Märkida saatmiskuupäev.
(3) Andmed saadakse lõpetamata transiidi- või ajutise impordi lehelt või selle puudumisel
koordineerimiskeskuselt.
(4) Mittevajalik maha tõmmata.
▼B
LISA 62
ERIPITSER
1. Liikmesriigi vapp või muu liikmesriiki kirjeldav märk või tähed
2. Tolliasutus (1)
3. Dokumendi number
4. Kuupäev
5. Volitatud kaubasaatja (2)
6. Luba1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —553
(1) Kui seda pitserit kasutatakse käesoleva määruse artikli ►M18 912g◄raames, käsitleb see lähtetolliasutust.
(2) Kui seda pitserit kasutatakse käesoleva määruse artikli 286 raames, käsitleb see heakskiidetud eksportijat.
▼B
LISA 63
▼M18
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —554
▼B
►(1)A2
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —555
▼B
▼M18
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —556
▼B
1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —557
LISA 64
►(1) (1) M7▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —558
►(1)M7▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —559
LISA 65
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —560
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —561
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —562
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —563
▼M18
LISA 66
KONTROLLEKSEMPLARI T5 KOOSTAMISEKS VAJALIKE VORMIDE
KASUTUSJUHEND
A.Üldmärkused
1.Kontrolleksemplar T5 on dokument, mis koostatakse vormil T5 ja millele
vajaduse korral lisatakse üks või mitu vormi T5 bisvõi üks või mitu lasti-
nimekirja T5.
2.Kontrolleksemplar T5 on ette nähtud tõendamaks, et sellega hõlmatud
kaupa on kasutatud eesmärgil või see on jõudnud sihtkohta, mis on ette
nähtud selle kauba kasutamist reguleerivate ühenduse erisätetega,
kusjuures pädev sihttolliasutus tagab ise või tema nimel tegutseva isiku
kaudu kontrolli kõnealuse kauba kasutuse ja/või sihtkoha üle. Mõnel juhul
kasutatakse kontrolleksemplari T5 ka pädevatele sihttolliasutusele teatami-
seks, et kontrolleksemplaris käsitletava kauba suhtes kohaldatakse erimeet-
meid. Algatatud menetlus on raammenetlus, mida kohaldatakse vaid siis,
kui see on otseselt ette nähtud ühenduse vastavates õigusaktides. Seda
võidakse kohaldada ka siis, kui kaupa ei veeta tolliprotseduuri alusel.
3.Kontrolleksemplaril T5 peab olema üks originaaleksemplar ja vähemalt
üks koopia, millel igaühel peab olema originaalallkiri.
Kui kaupa veetakse tolliprotseduuri alusel, tuleb kontrolleksemplari T5
originaal ja koopia(d) esitada koos lähte- või lähetustolliasutusele, kellele
jääb üks koopia, samas kui originaaleksemplar on kaubaga kaasas ja tuleb
koos sellega esitada sihttolliasutusele.
Kui kauba suhtes ei kohaldata tolliprotseduuri, annab kontrolleksemplari
T5 välja lähetustolliasutus, kellele jääb koopia. Vormi T5 lahtrisse 109
märgitakse sõnad ”Kauba suhtes ei kohaldata tolliprotseduuri”. Kontrollek-
semplari T5 originaal tuleb esitada koos kaubaga pädevale sihttolliasutu-
sele.
4.Kui kasutatakse vorme T5 bis, tuleb täita nii vorm T5 kui ka vormid T5
bis.
Kui kasutatakse lastinimekirju T5, tuleb täita vorm T5, kuid lahtrid 31, 32,
33, 35, 38, 100, 103 ja 105 tuleb läbi kriipsutada ning asjaomane teave
märkida ainult lastinimekirja(desse) T5.
5.Vormiga T5 ei või korraga kaasas olla nii vormid T5 biskui ka lastinime-
kirjad T5.
6.Vormid tuleb trükkida helesinisele kirjapaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/
m2. Paber peab olema piisavalt läbipaistmatu, et ühel poolel olev teave ei
mõjutaks teisel poolel oleva teabe loetavust, ja paber peaks olema piisavalt
tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega kortsuks.
Vormide mõõdud on vormide T5 ja T5 bispuhul 210 × 297 mm ning
lastinimekirjade T5 puhul 297 × 420 mm, kusjuures pikkuse puhul on
lubatud hälve –5 mm kuni +8 mm.
Tagastamisaadress ja vormi esiküljel olev oluline märkus võivad olla
trükitud punasega.
Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et kontrolleksemplaril T5
oleks trükikoja nimi ja aadress või tema identifitseerimist võimaldav tähis.
7.Kontrolleksemplar T5 koostatakse ühes ühenduse ametlikus keeles, mida
lähteliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad.
Selle liikmesriigi pädevad asutused, kellele kõnealune dokument esita-
takse, võivad vajaduse korral nõuda, et see tõlgitaks nimetatud liikmesriigi
ametlikku keelde või ühte selle liikmesriigi ametlikest keeltest.
8.Vormid T5 ja T5 bisvõi lastinimekirjad T5 tuleb täita kirjutusmasinal,
mõne teise kirjutiga või muul sarnasel viisil. Samuti võib need täita loeta-
valt käsitsi tindi ja suurtähtedega. Et hõlbustada vormide T5 täitmist kirju-
tusmasinal, tuleb need kirjutusmasinasse asetada nii, et lahtrisse 2 sise-
statav esimene täht paikneks ülemise vasaku nurga väikeses positsiooni-
lahtris.
Vormidel ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Kui on vaja teha paran-
dusi, kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajalikud andmed. Iga
sellise paranduse juures peavad olema paranduse teinud isiku nimetähed ja
selle ehtsust peavad tõendama pädevad asutused, kes võivad nõuda uue
vormi esitamist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —564
▼M18
Eespool nimetatud viiside asemel võib vorme täita ka automaatse paljun-
damise teel. Sel moel võib neid koostada ja täita tingimusel, et järgitakse
rangelt näidiseid, paberi omadusi, vormide suurust, kasutatavat keelt,
loetavust, kustutamis- ja ülekirjutamiskeeldu ning paranduste tegemist
käsitlevaid eeskirju.
B.Vormidega T5 seotud sätted
Vastavalt vajadusele tuleb täita üksnes järjekorranumbriga tähistatud lahtrid.
Muud trükitähtedega tähistatud lahtrid on üksnes ametlikuks kasutamiseks,
välja arvatud erisätetega või volitatud kaubasaatjaid käsitlevate sätetega ette-
nähtud juhud.
LAHTER 2: KAUBASAATJA/EKSPORTIJA
Märkida asjaomase isiku või äriühingu täielik nimi ja täielik
aadress. Liikmesriigid võivad lisada identifitseerimisnumbrit
käsitleva juhendi (identifitseerimisnumber, mille pädev asutus
on andnud asjaomasele isikule maksustamise, statistika või
muul otstarbel).
LAHTER 3: VORMID
Märkida vormi number kasutatud vormide T5 ja T5 bis
üldarvu suhtes. Näiteks kui esitatakse üks vorm T5 ja kaks
vormi T5 bis, märgitakse vormile T5 ”1/3”, esimesele
vormile T5 bis”2/3” ja teisele vormile T5 ”3/3”.
Kui kaubasaadetis koosneb ainult ühest kaubanimetusest, st et
täita tuleb ainult üks ”Kauba kirjelduse” lahter, jäetakse lahter
3 tühjaks, kuid lahtrisse 5 märgitakse arv 1.
LAHTER 4: LASTINIMEKIRJAD
Märkida võimalike lisatud lastinimekirjade üldarv numbriga.
LAHTER 5: KAUBANIMETUSED
Märkida kaubanimetuste üldarv, mida asjaomane isik on
deklareerinud vormidel T5 ning kõigil kasutatud vormidel T5
bisja lastinimekirjades T5. Kaubanimetuste arv peab olema
1, kui kasutatakse ainult üht vormi T5, või see peab vastama
vormide T5 bislahtris 31 või lastinimekirjades T5 esitatud
kaupade üldarvule.
LAHTER 6: PAKKEÜKSUSTE ÜLDARV
Märkida kõnealuse kaubasaadetise moodustavate pakkeük-
suste üldarv.
LAHTER 7: VIITENUMBER
Vabatahtlikult kasutatav lahter, kuhu märgitakse viitenumber,
mille asjaomane isik on kõnealusele kaubasaadetisele andnud.
LAHTER 8: KAUBASAAJA
Märkida nende asjaomaste isikute või äriühingute nimi ja
täielik aadress, kellele kaup tarnitakse.
LAHTER 14: DEKLARANT/ESINDAJA
Märkida asjaomase isiku või äriühingu nimi ja täielik aadress
vastavalt kehtivatele õigusaktidele. Kui deklarant ja kaubas-
aatja/eksportija on sama isik, märkida ”kaubasaatja/ekspor-
tija”. Liikmesriigid võivad lisada identifitseerimisnumbrit
käsitleva juhendi (identifitseerimisnumber, mille pädev asutus
on andnud asjaomasele isikule maksustamise, statistika või
muul eesmärgil).
LAHTER 15: LÄHETUS-/EKSPORDIRIIK
Märkida riigi nimi, kust kaup lähetatakse/eksporditakse.
LAHTER 17: SIHTRIIK
Märkida asjaomase riigi nimi.
LAHTER 18: TRANSPORDIVAHEND LÄHETAMISEL. RIIKAsjakohase ühenduse koodi abil märkida selle transpordiva-
hendi identifitseerimisandmed, millele kaup lähetamisfor-
maalsuste lõpetamisel vahetult laaditakse või laaditi, s.o regis-
trinumber (-numbrid) või nimi (veoauto, laev, raudteevagun,
õhusõiduk), ning seejärel (välja arvatud raudteeveo puhul)
transpordivahendi (või kui transpordivahendeid on mitu, siis
neid vedava veoki) riikkondsus.
LAHTER 19: KONTEINER1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —565
▼M18
Asjakohase ühenduse koodi abil märkida olukord lähetamise
hetkel (”0” — kaubad, mida ei veeta konteinerites, või ”1”
—kaubad, mida veetakse konteinerites).
LAHTER 31: PAKKEÜKSUSED JA KAUBA KIRJELDUS —MARKEE-
RINGUD —KONTEINERI NUMBRID —PAKKEÜK-
SUSTE ARV JA LIIK
Märkida pakkeüksuste markeeringud, arv ja liik või pakki-
mata kauba puhul deklaratsiooniga hõlmatud kauba hulk ja
vajaduse korral sõna ”lahtine” koos kauba identifitseerimiseks
vajalike andmetega. Kauba kirjeldus on tavapärane kauban-
duslik kirjeldus, mis on esitatud piisavalt täpselt, et võimal-
dada kaupa identifitseerida ja klassifitseerida.
Kui asjaomase kauba suhtes kohaldatavate ühenduse eeskirja-
dega nähakse ette erikord, peab kauba kirjeldus vastama
kõnealustele eeskirjadele.
Kõnealusesse lahtrisse tuleb märkida ka nimetatud eeskirja-
dega ettenähtud lisateave. Põllumajandussaaduste ja -toodete
kirjeldus peab olema kooskõlas põllumajandussektoris kehti-
vate ühenduse õigusaktidega.
Konteinerite kasutamise korral tuleb kõnealusesse lahtrisse
märkida ka nende identifitseerimistähised. Lahtrisse jääv vaba
ruum tuleb läbi kriipsutada.
LAHTER 32: KAUBANUMBER
Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnealuse
kaubanimetuse järjekorranumber kasutatavates vormides T5
ja T5 bisdeklareeritud kaubanimetuste üldarvu suhtes.
Kui kaubasaadetis koosneb ainult ühest kaubanimetusest (üks
vorm T5), jäetakse lahter tühjaks, kuid lahtrisse 5 märgitakse
arv 1.
LAHTER 33: KAUBA KOOD
Märkida kõnealusele kaubanimetusele vastav kood, kasutades
vajaduse korral eksporditoetusi käsitleva nomenklatuuri
koode.
LAHTER 35: BRUTOMASS
Märkida lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilogram-
mides. Brutomass on kaupade ja pakendite kogumass, välja
arvatud konteinerid ja muud transpordivahendid.
LAHTER 38: NETOMASS
Kui ühenduse eeskirjad seda nõuavad, märkida lahtris 31
kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. Netomass on
kauba mass ilma pakendita.
LAHTER 40: EELNEV DOKUMENT
Liikmesriik otsustab, kas lahtrit kasutatakse (nende dokumen-
tide viitenumbrid, mis on seotud lähetamisele/ekspordile
eelneva haldusmenetlusega).
LAHTER 41: TÄIENDAV KOGUS
Täidetakse vajaduse korral vastavalt kaupade koondnomen-
klatuurile (märgitakse kõnealuse kaubanimetuse kogus
kaupade koondnomenklatuuris ettenähtud ühikutes)
LAHTER 100: SISERIIKLIKUKS KASUTUSEKS
Täidetakse vastavalt lähetus-/ekspordiliikmesriigi eeskirja-
dele.
LAHTER 103: NETOKOGUS SÕNADEGA (märgitakse kilogrammides,
liitrites või muudes ühikutes)
Täidetakse vastavalt ühenduse eeskirjadele.
LAHTER 104: KASUTUS JA/VÕI SIHTKOHTMärkida rist kaupadele ettenähtud või määratud kasutuse ja/
või sihtkoha jaoks ettenähtud lahtrisse. Kui vastav lahter
puudub, märgitakse rist lahtrisse ”Muud” ning täpsustatakse
kasutus ja/või sihtkoht.
Kui ühenduse eeskirjadega kehtestatakse tähtaeg, mille
jooksul tuleb kaubale kasutus määrata või see sihtkohta
toimetada, märkida fraasi ”täitmise tähtaeg …päeva”
päevade arv.
LAHTER 105: LITSENTSID1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —566
▼M18
Täidetakse vastavalt ühenduse eeskirjadele.
Märkida litsentsi liik, järjekorranumber, väljaandmiskuupäev
ja selle välja andnud asutus.
LAHTER 106: LISATEAVE
Täidetakse vastavalt ühenduse eeskirjadele ja artikli 912b
lõike 9 rakenduseeskirjadele.
LAHTER 107: KOHALDATAVAD ÕIGUSAKTID
Märkida iga ühenduse määruse, direktiivi või otsuse number,
mis käsitleb meetmeid, millega nähakse ette kaupade kasutuse
ja/või sihtkoha kontrollimine.
LAHTER 108: LISATUD DOKUMENDID
Loetleda kontrolleksemplarile T5 lisatud saatedokumendid,
mis on sellega kaasas kuni sihtkohani.
LAHTER 109: HALDUS- VÕI TOLLIDOKUMENT
Märkida kauba vedamisel kasutatud protseduuriga seonduva
dokumendi liik, number ja registreerimiskuupäev, dokumendi
välja andnud asutus ja vajaduse korral sõnad ”Kauba suhtes
ei kohaldata tolliprotseduuri”.
LAHTER 110: KOHT JA KUUPÄEV; DEKLARANDI/ESINDAJA
ALLKIRI JA NIMI
Kui arvutipõhiste süsteemide kasutamist käsitlevatest erisäte-
test ei tulene teisiti, peab asjaomase isiku käsitsi kirjutatud
originaalallkiri olema nii vormi T5 originaaleksemplaril kui
ka koopia(te)l. Kui asjaomane isik on juriidiline isik, peab
allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning
ametinimetuse.
C.Vormide T5 biskasutamist käsitlevad sätted
Vaata B osa märkusi.
Kui automaatse andmetöötlussüsteemi kasutamist käsitlevatest erisätetest ei
tulene teisiti, peab nii vormi T5 bisoriginaalil kui ka koopial või koopiatel
olema vastavale vormile T5 alla kirjutanud isiku originaalallkiri.
Lahtrid ”Pakkeüksused ja kauba kirjeldus”, mida ei ole kasutatud, tuleb läbi
kriipsutada, et hiljem ei oleks võimalik sinna midagi lisada.
D.Lastinimekirjade T5 vormide kasutamist käsitlevad sätted
Täita tuleb kõik lastinimekirjade veerud, välja arvatud need, mis on ette
nähtud ametlikuks kasutuseks. Kasutada võib ainult lastinimekirja T5
esikülge.
Kontrolleksemplari T5 registreerimisnumber kantakse iga lastinimekirja T5
registreerimisandmete jaoks ettenähtud lahtrisse.
Lastinimekirjas T5 näidatud kaubale tuleb veerus ”Kaubanumber” anda järje-
korranumber (vaata ”Kaubanumber”, lahter 32) nii, et viimane numbritest
oleks vormi T5 lahtris 5 esitatud üldarv.
Tavaliselt vormi T5 lahtritesse 31, 33, 35, 38, 100, 103 ja 105 märgitavad
andmed tuleb märkida lastinimekirja T5.
Lahtritega 100 (”Siseriiklikuks kasutamiseks”) ja 105 (”Litsentsid”) seotud
andmed tuleb märkida kauba kirjelduseks ettenähtud veergu vahetult selle
teabe järele, mis käsitleb kaupa, mille kohta andmed käivad.
Viimase kande alla tõmmatakse horisontaaljoon ja kasutamata ruum kriipsu-
tatakse läbi, et hiljem ei oleks võimalik sinna midagi lisada.
Vastava veeru lõppu tuleb märkida loetletud kaupa sisaldavate pakendite
üldarv ning nende kogu bruto- ja netomass.
Kui arvutipõhiste süsteemide kasutamist käsitlevate erisätetega ei ole ette
nähtud teisiti, peab nii lastinimekirja T5 originaalil kui ka koopial või
koopiatel olema vastavale vormile T5 alla kirjutanud isiku originaalallkiri.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —567
▼M20
LISA 67
AVALDUSE- JA LOAVORMID
(Artiklid 292, 293, 497 ja 505)
ÜLDSÄTTED
1. Näidiste küljendus ei ole kohustuslik; liikmesriigid võivad esitada vorme, kus
lahtrite asemel on joonestik, või vajaduse korral lahtreid laiendada.Järjekorra-
numbrid ja asjakohane tekst on kohustuslikud.
2. Liikmesriigid võivad lisada siseriiklikuks kasutamiseks ettenähtud lahtreid või
jooni. Need lahtrid või jooned märgistatakse järjekorranumbri ja suurtähega
(nt 5A).
3. Põhimõtteliselt tuleb täita poolpaksus kirjas järjekorranumbriga lahtrid. Erandi-
tele viidatakse selgitavates märkustes. Toll võib ette näha, et lahtri 5 täitmine
on kohustuslik, ainult juhul, kui taotletakse ühtset luba.
4. Märkuste liide sisaldab lisas 70 ettenähtud seestöötlemise majanduslike tingi-
muste koode.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —568
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —569
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —570
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —571
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —572
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —573
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —574
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —575
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —576
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —577
►(1)M22▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —578
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —579
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —580
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —581
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —582
▼M20
Liide
(Seestöötlemise majanduslike tingimuste koodid vastavalt lisale 70)1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —583
▼M20
LISA 68
PROTSEDUURIL OLEVATE KAUPADE VÕI TOODETE ÜLEANDMINE
ÜHELT LOA OMANIKULT TEISELE
(Artikkel 513)
A.Standardkord (kolm ühtse haldusdokumendi (SAD-dokument) eksem-
plari)
1.Kui kaubad või tooted antakse üle ühelt loa omanikult teisele ilma protse-
duuri lõpetamata, täidetakse eksemplaridel 1 ja 4 vastavalt artiklitele 205-
215 koostatud vorm ja üks eksemplariga 1 identne lisaeksemplar.
2.Enne üleandmist teatatakse esimese loa omaniku järelevalveasutusele
kavandatavast üleandmisest kõnealuse asutuse määratud vormis, et hõlbus-
tada vajaliku kontrolli tegemist.
3.Esimene loa omanik (kauba või toodete saatja) säilitab lisaeksemplari 1 ja
eksemplar 1 saadetakse tema järelevalveasutusele.
4.Eksemplar 4 liigub koos kauba või toodetega ja selle jätab endale teine loaomanik.
5.Esimese loa omaniku järelevalveasutus saadab eksemplari 1 teise loaomaniku järelevalveasutusele.
6.Teine loa omanik annab esimesele loa omanikule kviitungi üleantud kaubavõi toodete kohta, milles ta täpsustab nende arvestusse kandmise kuupäeva
(ajutise impordi puhul kirjaliku tollideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeva)
ja mille esimene loa omanik endale jätab.
B.Lihtsustatud kord:
I.Kahe SAD-dokumendi eksemplari kasutamine.
1.Kui kaup või tooted antakse ühelt loa omanikult teisele üle ilma protse-
duuri lõpetamata, täidetakse ainult A osa lõikes 1 nimetatud dokumendi
eksemplarid 1 ja 4.
2.Enne kauba või toodete üleandmist teatatakse järelevalveasutustele
kavandatavast üleandmisest kõnealuste asutuste ettenähtud viisil, et
võimaldada vajalikuks peetava kontrolli tegemist.
3.Esimene loa omanik (kauba või toodete saatja) jätab eksemplari 1
endale.
4.Eksemplari 4 võib lisada kaubale või toodetele ja selle võib endale jättateine loa omanik.
5.Kohaldatakse A osa lõiget 6.
II.Muude andmekandjate kasutamine SAD-dokumentide asemel, kui vajalik
teave esitatakse:
—andmetöötluse abil,
—äri- või haldusdokumentide abil või
—muu dokumendi abil.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —584
▼M20
Liide
Kui kasutatakse SAD-dokumentide eksemplare, tuleb allpool nimetatud lahtritesse
märkida järgmine teave.
2. Kaubasaatja: märkida esimese loa omaniku nimi ja aadress, tema järelevalvea-
sutuse nimi ja aadress ning loa number ja selle väljaandnud tolliasutus.
3. Vormid: märkida komplekti järjekorranumber kasutatud vormide üldarvu
suhtes.Kui deklaratsioon on seotud ühe kaubanimetusega (st kui täita tuleb
ainult üks ”Kauba kirjelduse” lahter), jäetakse lahter 3 tühjaks ning märgitakse
lahtrisse 5 arv 1.
5. Kaubanimetused: märkida kõikidel kasutatud vormidel või lisalehtedel dekla-
reeritud kaubanimetuste üldarv. Kaubanimetuste arv peab vastama ”Kauba
kirjelduse” täidetud lahtrite arvule.
8. Kaubasaaja: märkida teise loa omaniku nimi, tema järelevalveasutuse nimi ja
aadress ning selle koha aadress, kus kaupa või tooteid ladustada, kasutada või
töödelda kavatsetakse, ning loa number ja selle väljaandnud tolliasutus.
15. Lähetusriik: märkida kaupa lähetava liikmesriigi nimi.
31. Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering —konteinerite numbrid —
pakkeüksuste arv ja liik: märkida markeeringud, (identifitseerimis)numbrid,
pakkeüksuste arv ja liik või pakkimata kauba puhul deklaratsiooniga
hõlmatud kauba hulk või vajaduse korral sõna ”lahtine” ning kauba identifit-
seerimiseks vajalikud andmed.Kaupa tuleks selle tavalist kaubakirjeldust
kasutades piisavalt täpselt kirjeldada, et seda oleks võimalik identifitseerida.
Konteineri kasutamise korral tuleb kõnealusesse lahtrisse märkida ka kontei-
neri identifitseerimistunnused.
32. Kauba nr: märkida kõnealuse kaubanimetuse järjekorranumber vormidel või
lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste üldarvu suhtes, nagu on ette nähtudlahtris 5.Kui deklaratsioon on seotud ühe kaubanimetusega, võib toll ette
näha, et käesolevat lahtrit pole vaja täita.
33. Kauba kood: märkida kõnealuse kaubanimetuse CN-kood. (
1)
35. Brutomass: vajaduse korral märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba
brutomass kilogrammides. Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab
pakendit, kuid mitte konteinereid ja muid veoseadmeid.
38. Netomass: märkida lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides.
Netomass on pakkimata kauba mass.
41. Täiendav kogus: vajaduse korral märkida kaubanimetuse kogus koondno-
menklatuuris ettenähtud ühikutes.
44. Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load: märkida protseduuri
esmakordse rakendamise kuupäev ja suurtähtedega ”ÜLEANDMINE” ning
selle järele vastavalt vajadusele: —”TL” — (”Tolliladustamine”)
—”ST/P” — (”Seestöötlemine/peatamissüsteem”)
—”TTK” — (”Töötlemine tollikontrolli all”)
—”AI” — (”Ajutine import”)
Kui importkauba suhtes kohaldatakse konkreetseid kaubanduspoliitilisi meetmeid,
mis kehtivad ka üleandmise ajal, tuleks sellesse lahtrisse lisada sõna ”Kaubandus-
poliitika”.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —585
(1) Tolliladustamisprotseduuri puhul ei ole selle lahtri täitmine kohustuslik.
▼M20
47. Maksude arvestus: märkida maksustamisalus (väärtus, kaal või muu).
54. Koht ja kuupäev; deklarant/esindaja allkiri ja nimi: lisada lahtris 2 nimetatud
isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri ja selle järele tema nimi. Kui asjao-
mane isik on juriidiline isik, peaks allakirjutanu lisama allkirjale ja nimele ka
ametinimetuse.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —586
LISA 69
ÜHTSED TULEMIMÄÄRAD
(Artikli 517 lõige 3)
Üldmärkus:
Ühtseid tulemimäärasid kohaldatakse ainult veatu, ehtsa ja müügikõlbliku kauba suhtes, mis vastab ühenduse õigusaktidega ettenähtud kvaliteedistandarditele, tingimusel et kompensatsioonitoodete saamiseks
ei ole kasutatud erilisi töötlemismeetodeid, et need vastaksid konkreetsetele kvaliteedinõuetele.
Importkaubad
Jrk nrKompensatsioonitooted Kompensatsioonitoodete
kogus 100 kg importkauba
kohta (kg) (2) CN-kood Kirjeldus Kood (1) Kirjeldus
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
0407 00 30 Munad koorega 1 ex 0408 99 80 a) munad, kooreta, vedelal kujul või külmutatud 86,00
ex 0511 99 90 b) munakoored 12,00
2 0408 19 81
ex 0408 19 89a) munarebu, vedelal kujul või külmutatud 33,00
ex 3502 19 90 b) munaalbumiin, vedelal kujul või külmutatud 53,00
ex 0511 99 90 c) koored 12,00
3 0408 91 80 a) kooreta munad, kuivatatud 22,10
ex 0511 99 90 b) koored 12,00
4 0408 11 80 a) kuivatatud munarebu 15,40
ex 3502 11 90 b) munaalbumiin, kuivatatud (kristallidena) 7,40ex 0511 99 90 c) koored 12,00
5 0408 11 80 a) kuivatatud munarebu 15,40
ex 3502 11 90 b) munaalbumiin, kuivatatud (muul kujul) 6,50ex 0511 99 90 c) koored 12,00
ex 0408 99 80 Munad, kooreta, vedelal kujul või
külmutatud6 0408 91 80 Kooreta munad, kuivatatud 25,70
0408 19 81
ja
ex 0408 19 89Munarebu, vedelal kujul või
külmutatud7 0408 11 80 Kuivatatud munarebu 46,60▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —587
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
ex 1001 90 99 Pehme nisu 8 ex 1101 00 15
(100)a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 0,60 % massist 73,00 (*)
ex 2302 30 10 b) kliid 22,50
ex 2302 30 90 c) pebred 2,50
9 ex 1101 00 15
(130)a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 0,60 %, kuid
mitte üle 0,90 % massist78,13 (*)
ex 2302 30 10 b) kliid 20,00
10 ex 1101 00 15
(150)a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 0,90 %, kuid
mitte üle 1,10 % massist84,75 (*)
ex 2302 30 10 b) kliid 13,25
11 ex 1101 00 15
(170)a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 1,10 %, kuid
mitte üle 1,65 % massist91,75 (*)
ex 2302 30 10 b) kliid 6,25
12 ex 1101 00 15
(180)Harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 1,65 %, kuid mitte
üle 1,90 % massist98,03
13 1104 29 11 Kroovitud nisu (purustatud kestadega või viljakestast vabastatud),
helvestatud või purustatud või mitte(*)
14 1107 10 11 a) linnased, röstimata, nisust, jahuna (*)
ex 1001 90 99 b) idandamata harilik nisu 1,00ex 2302 30 10 c) kliid 19,00
►
M21 ◄-
ex 2303 30 00d) idujuured 3,50
15 1107 10 19 a) linnased, röstimata, nisust, muul kujul kui jahuna (*)
ex 1001 90 99 b) idandamata harilik nisu 0,95► M21◄
►M21 ◄-
ex 2303 30 00c) idujuured 3,33► M21◄▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —588
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
16 1108 11 00 a) nisutärklis 45,46
1109 00 00 b) nisugluteen 7,50
ex 2302 30 10 c) kliid 25,50
ex 2303 10 90 d) tärklisetööstuse jäätmed 12,00
1001 10 00 Kõva nisu 17 ex 1103 1110 a) kuskussjahu (4) 50,00
1103 11 10 b) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 0,95 %,
kuid vähem kui 1,30 % massist17,00
1101 00 11 c) jahu 8,00
ex 2302 30 10 d) kliid 20,00
18 ex 1103 1110 a) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus on vähem kui
0,95 % massist60,00
1101 00 11 b) jahu 15,00
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00
19 ex 1103 1110 a) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus on 0,95 % või
rohkem, kuid vähem kui 1,30 % massist67,00
1101 00 11 b) jahu 8,00
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00
20 ex 1103 1110 a) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus on 1,30 %
massist või rohkem75,00
ex 2302 30 10 b) kliid 20,00
21 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis ei sisalda muna ega harilikku nisujahu ega -
püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 0,95 % massist62,50
1101 00 11 b) jahu 13,70
ex 2302 30 10 c) kliid 18,70
22 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis ei sisalda muna ega harilikku nisujahu ega -
püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus on üle 0,95 %, kuid mitte üle
1,10 % massist66,67
1101 00 11 b) jahu 8,00
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00
23 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis ei sisalda muna ega harilikku nisujahu ega -
püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus on üle 1,10 %, kuid mitte üle
1,30 % massist71,43
1101 00 11 b) jahu 3,92
ex 2302 30 10 c) kliid 19,64▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —589
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
24 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda harilikku nisu-
jahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus on üle 1,30 % massist79,36
ex 2302 30 10 b) kliid 15,00
25 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda harilikku nisu-
jahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus on vähem kui 0,95 %
massist (5)(5)
1101 00 11 b) jahu 13,70
ex 2302 30 10 c) kliid 18,70
26 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda harilikku nisu-
jahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus on üle 0,95 %, kuid
mitte üle 1,10 % massist (5)(5)
1101 00 11 b) jahu 8,00
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00
27 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda harilikku nisu-
jahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus on üle 1,10 %, kuid
mitte üle 1,30 % massist (5)(5)
1101 00 11 b) jahu 3,92
ex 2302 30 10 c) kliid 19,64
28 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda harilikku nisu-
jahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus on 1,30 % massist või
rohkem (5)(5)
ex 2302 30 10 b) kliid 15,00
1003 00 90 Oder 29 ex 1102 90 10
(100)a) odrajahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 0,9 % ja toorkiudaine-
sisaldus 0,9 % massist66,67
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00
ex 2302 40 90 c) pebred 21,50
30 ex 1103 19 30
(100)a) odratangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 1 % ja toor-
kiudainesisaldus 0,9 % massist(*)
1102 90 10 b) odrajahu 2,00
ex 2302 40 10 c) kliid 10,00
ex 2302 40 90 d) pebred 21,50▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —590
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
31 ex 1104 21 10
(100)a) kroovitud (purustatud kestadega või viljakestast vabastatud) oder,
mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 1 % ja toorkiudainesisaldus 0,9 %
massist (3)(*)
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00
ex 2302 40 90 c) pebred 21,50
32 ex 1104 21 30
(100)a) kroovitud ja peenelt või jämedalt purustatud oder, mille kuivaine
tuhasisaldus ei ületa 1 % ja toorkiudainesisaldus 0,9 % massist
(”Grütze” või”Grutten”) (3)(*)
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00
ex 2302 40 90 c) pebred 21,50
33 ex 1104 21 50
(100)a) poleeritud oder, (6) mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 1 % massist
(ilma talgita) —esimene sort50,00
ex 2302 40 10 b) kliid 20,00
ex 2302 40 90 c) pebred 27,50
34 ex 1104 21 50
(300)a) poleeritud oder, (6) mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 1 % massist
(ilma talgita) —teine sort(*)
ex 2302 40 10 b) kliid 20,00
ex 2302 40 90 c) pebred 15,00
35 ex 1104 11 90 a) helvestatud oder, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 1 % ja toorkiu-
dainesisaldus 0,9 % massist66,67
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00
ex 2302 40 90 c) pebred 21,33
36 ex 1107 10 91 a) röstimata odralinnased, jahuna (*)
ex 1003 00 90 b) idandamata oder 1,00
ex 2302 40 10 c) kliid 19,00
►M21 ◄-
ex 2303 30 00d) idujuured 3,50
37 ex 1107 10 99 a) röstimata odralinnased (*)
ex 1003 00 90 b) idandamata oder 0,98► M21◄
►M21 ◄- c) idujuured 3,42► M21◄▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —591
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
ex 2303 30 00
38 1107 20 00 a) röstitud linnased (*)
ex 1003 00 90 b) idandamata oder 0,96► M21◄
►M21 ◄-
ex 2303 30 00c) idujuured 3,36► M21◄
1004 00 00 Kaer 39 ex 1102 90 30
(100)a) kaerajahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 2,3 %, toorkiudaine-
sisaldus 1,8 % ja niiskusesisaldus 11 % massist ning mille peroksidaas
on praktiliselt aktiviseerimata55,56
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00
ex 2302 40 90 c) pebred 7,50
40 ex 1103 12 00
(100)a) kaeratangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 2,3 %,
kestasisaldus 0,1 % ja niiskusesisaldus 11 % massist ning mille perok-
sidaas on praktiliselt aktiviseerimata(*)
ex 1102 90 30 b) jahu 2,00
ex 2302 40 10 c) kliid 33,00
ex 2302 40 90 d) pebred 7,50
41 ex 1104 22 98 Ivatud kaer 98,0442 ex 1104 22 20
(100)a) kroovitud (purustatud kestadega või viljakestast vabastatud) kaer,
mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 2,3 %, kestasisaldus 0,5 % ja niis-
kusesisaldus 11 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktivi-
seerimata (
3)(*)
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00
43 ex 1104 22 30
(100)a) kroovitud ja peenelt või jämedalt purustatud kaer, mille kuivaine
tuhasisaldus ei ületa 2,3 %, kestasisaldus 0,1 % ja niiskusesisaldus
11 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktiviseerimata
(”Grütze” või”Grutten”) (3)(*)
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00
ex 2302 40 90 c) pebred 3,50
44 ex 1104 12 90
(100)a) helvestatud kaer, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 2,3 %, kestasi-
saldus 0,1 % ja niiskusesisaldus 12 % massist ning mille peroksidaas
on praktiliselt aktiviseerimata50,00
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00
ex 2302 40 90 c) pebred 13,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —592
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
45 ex 1104 12 90
(300)a) helvestatud kaer, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 2,3 %, kestasi-
saldus on üle 0,1 %, kuid mitte üle 1,5 % ja niiskusesisaldus ei ületa
12 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktiviseerimata62,50
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00
1005 90 00 Mais, muu 46 ex 1102 20 10
(100)a) maisijahu, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 1,3 % ja toorkiudai-
nesisaldus 0,8 % massist71,43
ex 1104 30 90 b) maisiidud 12,00
ex 2302 10 10 c) kliid 14,00
47 ex 1102 20 10
(200)a) maisijahu, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 1,3 %, kuid mitte üle
1,5 % ja toorkiudainesisaldus ei ületa 0,8 % massist(*)
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50
48 ex 1102 20 90
(100)a) maisijahu, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 1,5 %, kuid mitte üle
1,7 % ja toorkiudainesisaldus ei ületa 1 % massist83,33
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50
49 ex 1103 13 10
(100)a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 0,9 % ja
toorkiudainesisaldus 0,6 % massist (7)55,56
1102 20 10
või1102 20 90b) maisijahu 16,00
ex 1104 30 90 c) maisiidud 12,00
ex 2302 10 10 d) kliid 14,00
50 ex 1103 13 10
(300)a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 1,3 % ja
toorkiudainesisaldus ei ületa 0,8 % massist (
7)71,43▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —593
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
ex 1104 30 90 b) maisiidud 12,00
ex 2302 10 10 c) kliid 14,00
51 ex 1103 13 10
(500)a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 1,3 %,
kuid mitte üle 1,5 %, ja mille toorkiudainesisaldus ei ületa 1 %
massist (7)(*)
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50
52 ex 1103 13 90
(100)a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 1,5 %,
kuid mitte üle 1,7 %, ja mille toorkiudainesisaldus ei ületa 1 %
massist (7)(*)
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50
53 ex 1104 19 50
(110)a) helvestatud mais, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 0,9 % ja toor-
kiudainesisaldus 0,7 % massist62,50
ex 2302 10 10 b) kliid 35,50
54 ex 1104 19 50
(130)a) helvestatud mais, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 1,3 % ja toor-
kiudainesisaldus 0,8 % massist76,92
ex 2302 10 10 b) kliid 21,08
55 ex 1104 19 50
(150)a) helvestatud mais, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 1,3 %, kuid
mitte üle 1,7 %, ja mille toorkiudainesisaldus ei ületa 1 % massist90,91
ex 2302 10 10 b) kliid 7,09
56 1108 12 00 a) maisitärklis ►M21 (*)◄
b) järjekorranumbri 62 all loetletud tooted 29,91► M2-
1◄
57 ex 1702 30 51
või
ex 1702 30 91a) glükoos, valge kristallilise aglomeeritud või aglomeerimata
pulbrina (8)►M21 (*)◄▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —594
(1) (1) (2) (3) (4) (5)
b) järjekorranumbri 62 all loetletud tooted 29,91► M2-
1◄
ex 1702 30 99 c) glükoosijäägid 9,95► M21◄
58 ex 1702 30 59
või
ex 1702 30 99a) glükoos, muul kujul kui valge kristallilise aglomeeritud või aglo-
meerimata pulbrina (9)►M21 (*)◄
b) järjekorranumbri 62 all loetletud tooted 29,91► M2-
1◄
59 ex 2905 44 11
või
ex 3824 60 11a) D-glütsitooli (sorbitooli) vesilahus, mis sisaldab kuni 2 massiprot-
senti D-mannitooli väljendatuna D-glütsitooli kontsentratsiooni
kaudu (10)59,17
b) järjekorranumbri 63 all loetletud tooted 29,10
60 ex 2905 44 19
või
ex 3824 60 19a) D-glütsitooli (sorbitooli) vesilahus, mis sisaldab rohkem kui 2
massiprotsenti D-mannitooli väljendatuna D-glütsitooli kontsentrat-
siooni kaudu (11)67,56
b) järjekorranumbri 63 all loetletud tooted 29,10
61 ex 2905 44 91
või
ex 2905 44 99
või
ex 3824 60 91
või
ex 3824 60 99a) D-glütsitool (sorbitool) 100 kg kuivaine kohta 41,32
b) järjekorranumbri 63 all loetletud tooted 29,10
Importkaubad
Jrk nrKompensatsioonitooted (2)Kompensatsioonitoodete kogus 100 kg importkauba kohta (kg)
CN-kood Kirjeldus Kood (1) Kirjeldus (a) (b) (c) (d) (e) (f)
(1) (2) (3) (4) (5)
1005 90 00 62 Järjekorranumbrite 56-58 all loetletud
kompensatsioonitooteid täiendavad tooted (12)▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —595
(1) (2) (3) (4) (5)
ex 1104 30 90 Maisiidud 6,06► M2-
1◄►M21 6,0-
6◄
ex 1515 Maisiõlid ►M21 2,8-
8◄►M21 2,8-
8◄►M21 2,8-
8◄►M21 2,8-
8◄
ex 2303 10 11 Maisigluteen ►M21 4,4-
7◄►M21 4,4-
7◄►M21 4,4-
7◄
ex 2303 10 19
või
ex 2309 90 20Maisigluteensööt
Maisigluteensööt, mis sisaldab maisiõli jääke23,85► M2-
1◄►M21 19,3-
8◄►M21 23,8-
5◄►M21 19,3-
8◄►M21 22,5-
6◄►M21 27,0-
3◄
ex 2306 70 00 Maisiidu-õlikoogid ►M21 3,1-
8◄►M21 3,1-
8◄
29,91► M2-
1◄►M21 29,9-
1◄►M21 29,9-
1◄►M21 29,9-
1◄►M21 29,9-
1◄►M21 29,9-
1◄
63 Järjekorranumbrite 59-61 all loetletud
kompensatsioonitooteid täiendavad tooted (12)
ex 1104 30 90 Maisiidud 6,10 6,10ex 1515 Maisiõlid 2,90 2,90 2,90 2,90
ex 2303 10 11 Maisigluteen 4,50 4,50 4,50
ex 2303 10 19
või
ex 2309 90 20Maisigluteensööt
Maisigluteensööt, mis sisaldab maisiõli jääke23,00 18,50 23,00 18,50 21,70 26,20
ex 2306 70 00 Maisiidu-õlikoogid 3,20 3,20
29,10 29,10 29,10 29,10 29,10 29,10
Importkaubad
Jrk nrKompensatsioonitooted Kompensatsioonitoodete
kogus 100 kg importkauba
kohta (kg) (2) CN-kood Kirjeldus Kood (*) Kirjeldus
(1) (2) (3) (4) (5)
1006 10 21 Koorimata riis (paddy-riis), kupa-
tatud, ümarateraline64 1006 20 11 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, ümarateraline 80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —596
(1) (2) (3) (4) (5)
65 1006 30 21 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, ümarateraline71,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
66 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, ümarateraline65,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
1006 10 23 Koorimata riis (paddy-riis), kupa-
tatud, keskmiseteraline67 1006 20 13 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, keskmiseteraline 80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
68 1006 30 23 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline71,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
69 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, keskmiseteraline65,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
1006 10 25 Koorimata riis (paddy-riis), kupa-
tatud, pikateraline, tera pikkuse ja
laiuse suhe rohkem kui 2, kuid
vähem kui 370 1006 20 15 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 380,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
71 1006 30 25 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe
rohkem kui 2, kuid vähem kui 371,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —597
(1) (2) (3) (4) (5)
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
72 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui
2, kuid vähem kui 365,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
1006 10 27 Koorimata riis (paddy-riis), kupa-
tatud, pikateraline, tera pikkuse ja
laiuse suhe 3 või rohkem73 1006 20 17 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe 3 või rohkem80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
74 1006 30 27 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või
rohkem68,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 6,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
75 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem62,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
ex 1213 00 d) terakestad 20,00
1006 10 92 Koorimata riis (paddy-riis) ümara-
teraline76 1006 20 11 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, ümarateraline 80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
77 1006 20 92 a) kooritud (pruun) riis, ümarateraline 80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —598
(1) (2) (3) (4) (5)
78 1006 30 21 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, ümarateraline71,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
79 1006 30 42 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, ümarateraline65,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 5,00
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
80 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, ümarateraline65,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
81 1006 30 92 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, ümarateraline60,00
11023000 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
1006 10 94 Koorimata riis (paddy-riis), kesk-
miseteraline82 1006 20 13 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, keskmiseteraline 80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
83 1006 20 94 a) kooritud (pruun) riis, keskmiseteraline 80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
84 1006 30 23 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline71,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 võib) riisijahu või -kliid 6,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —599
(1) (2) (3) (4) (5)
ex 2302 20 90
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
85 1006 30 44 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, keskmiseteraline65,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 5,00
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
86 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, keskmiseteraline65,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 võiex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
87 1006 30 94 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, keskmiseteraline60,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
1006 10 96 Koorimata riis (paddy-riis), pika-
teraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe rohkem kui 2, kuid vähem
kui 388 1006 20 15 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 380,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
89 1006 20 96 a) kooritud (pruun) riis, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe
rohkem kui 2, kuid vähem kui 380,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
90 1006 30 25 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe
rohkem kui 2, kuid vähem kui 371,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —600
(1) (2) (3) (4) (5)
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
91 1006 30 46 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2,
kuid vähem kui 365,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 5,00
ex 1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
92 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui
2, kuid vähem kui 365,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
93 1006 30 96 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid
vähem kui 360,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
1006 10 98 Koorimata riis (paddy-riis), pika-
teraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe 3 või rohkem94 1006 20 17 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe 3 või rohkem80,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
95 1006 20 98 a) kooritud (pruun) riis, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe
rohkem kui 380,00
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
96 1006 30 27 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem68,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 võib) riisijahu või -kliid 6,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —601
(1) (2) (3) (4) (5)
ex 2302 20 90
1006 40 00 c) purustatud riis 6,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
97 1006 30 48 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem58,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 7,00
1006 40 00 c) purustatud riis 15,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
98 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem62,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 võiex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 8,00
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
99 1006 30 98 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem55,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 9,00
1006 40 00 c) purustatud riis 16,00
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
1006 20 11 Kooritud (pruun) riis, kupatatud,
ümarateraline100 1006 30 21 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, ümarateraline93,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 5,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
101 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, ümarateraline88,00
11023000 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 10,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —602
(1) (2) (3) (4) (5)
1006 20 13 Kooritud (pruun) riis, kupatatud,
keskmiseteraline102 1006 30 23 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline93,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või –kliid 5,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
103 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, keskmiseteraline88,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 10,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
1006 20 15 Kooritud (pruun) riis, kupatatud,
pikateraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe rohkem kui 2, kuid vähem
kui 3104 1006 30 25 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe
rohkem kui 2, kuid vähem kui 393,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 5,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
105 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui
2, kuid vähem kui 388,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 10,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
1006 20 17 Kooritud (pruun) riis, kupatatud,
pikateraline, tera pikkuse ja laiuse
suhe 3 või rohkem106 1006 30 27 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või
rohkem93,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 5,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
107 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem88,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 võiex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 10,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —603
(1) (2) (3) (4) (5)
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
1006 20 92 Kooritud (pruun) riis, ümaratera-
line108 1006 30 42 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, ümarateraline84,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
109 1006 30 92 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, ümarateraline77,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 12,00
1006 40 00 c) purustatud riis 11,00
1006 20 94 Kooritud (pruun) riis, keskmisete-
raline110 1006 30 44 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, keskmiseteraline84,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
111 1006 30 94 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, keskmiseteraline77,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 12,00
1006 40 00 c) purustatud riis 11,00
1006 20 96 Kooritud (pruun) riis, pikateraline,
tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem
kui 2, kuid vähem kui 3112 1006 30 46 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2,
kuid vähem kui 384,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 6,00
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00
113 1006 30 96 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid
vähem kui 377,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 võib) riisijahu või -kliid 12,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —604
(1) (2) (3) (4) (5)
ex 2302 20 90
1006 40 00 c) purustatud riis 11,00
1006 20 98 Kooritud (pruun) riis, pikateraline,
tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või
rohkem114 1006 30 48 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem78,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 10,00
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00
115 1006 30 98 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem73,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 12,00
1006 40 00 c) purustatud riis 15,00
1006 30 21 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, ümarate-
raline116 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, ümarateraline96,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 2,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
1006 30 23 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, keskmi-
seteraline117 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, keskmiseteraline96,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 2,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
1006 30 25 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, pikatera-
line, tera pikkuse ja laiuse suhe
rohkem kui 2, kuid vähem kui 3118 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui
2, kuid vähem kui 396,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 2,00
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
1006 30 27 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, kupatatud, pikatera-
line, tera pikkuse ja laiuse suhe 3119 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem96,00
1102 30 00 või b) riisijahu või -kliid 2,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —605
(1) (2) (3) (4) (5)
või rohkem ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
1006 30 42 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, ümarateraline120 1006 30 92 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, ümarateraline94,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 2,00
1006 40 00 c) purustatud riis 4,00
1006 30 44 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, keskmiseteraline121 1006 30 94 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, keskmiseteraline94,00
1102 30 00 või
ex 2302 20 10 või
ex 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 2,00
1006 40 00 c) purustatud riis 4,00
1006 30 46 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, pikateraline, tera
pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui
2, kuid vähem kui 3122 1006 30 96 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid
vähem kui 394,00
1102 30 00 või 2302 20 10
või 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 2,00
1006 40 00 c) purustatud riis 4,00
1006 30 48 Poolkroovitud riis, poleeritud või
poleerimata, glasuuritud või
glasuurimata, pikateraline, tera
pikkuse ja laiuse suhe 3 või
rohkem123 1006 30 98 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud või glasuuri-
mata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem93,00
1102 30 00 või 2302 20 10
või 2302 20 90b) riisijahu või -kliid 2,00
1006 40 00 c) purustatud riis 5,00
1006 30 61 –1006 30 98 Kroovitud riis 124 ex 1006 30 61 —
ex 1006 30 98Kroovitud riis, poleeritud, glasuuritud või pakendatud (13) 100,00
1006 30 92
1006 30 94
1006 30 961006 30 98Muu kroovitud riis 125 ex 1904 10 30 Paisutatud riis 60,61
1006 30 61
1006 30 63Kroovitud riis, kupatatud 126 ex 1904 90 10 Eelnevalt keedetud või küpsetatud riis (
14) 80,00▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —606
(1) (2) (3) (4) (5)
1006 30 65
1006 30 67
1006 30 92
1006 30 94
1006 30 961006 30 98Muu kroovitud riis 127 ex 1904 90 10 Eelnevalt keedetud või küpsetatud riis (
14) 70,00
60,00
60,0050,00
1006 40 00 Purustatud riis 128 1102 30 00 Riisijahu ►
M21 (*)◄
129 1103 14 00 Riisitangud ja –jahu ►M21 (*)◄
130 1104 19 91 Helvestatud riis ►M21 (*)◄
1509 10 10 Lambiõli 131 ex 1509 90 00 a) rafineeritud oliiviõli või oliiviõli 98,00
ex 3823 19 90 b) rafineerimisel saadud happelised õlid (15)
ex 1510 00 10 Rafineerimata pressjääkoliiviõli 132 ex 1510 00 90 a) rafineeritud pressjääkoliiviõli või pressjääkoliiviõli 95,00
ex 1522 00 39 b) steariin 3,00
ex 3823 19 90 c) rafineerimisel saadud happelised õlid (15a)
ex 1801 00 00 Kakaooad, terved või purustatud,
toored133 ex 1801 00 00 a) kakaooad, terved või purustatud, kooritud ja röstitud 76,3
1802 00 00 b) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
1801 00 00 Kakaooad, terved või purustatud,
toored või röstitud134 1803 a) kakaomass 76,3
1802 00 00 b) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
135 ex 1803 20 00 a) kakaomass, maksimaalselt 14 %se rasvasisaldusega 40,3
ex 1804 00 00 b) kakaovõi 36,01802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
136 ex 1803 20 00 a) kakaomass, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se rasvasisaldu-
sega42,7
ex 1804 00 00 b) kakaovõi 33,6
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
137 ex 1803 20 00 a) kakaomass, üle 18 %se rasvasisaldusega 44,8
ex 1804 00 00 b) kakaovõi 31,51802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
138 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 36,0▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —607
(1) (2) (3) (4) (5)
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, maksimaalselt 14 %se rasvasisaldusega (16) 40,3
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
139 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 33,6
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se rasvasisaldu-
sega (16)42,7
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
140 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 31,5
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, üle 18 %se rasvasisaldusega (16) 44,8
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
1803 10 00 Kakaomass, rasvatustamata 141 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 46,7
ex 1803 20 00 b) kakaomass, maksimaalselt 14 %se rasvasisaldusega 52,2
142 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 43,6
ex 1803 20 00 b) kakaomass, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se rasvasisaldu-
sega55,3
143 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 40,8
ex 1803 20 00 b) kakaomass, üle 18 %se rasvasisaldusega 58,1
144 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 46,7
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, maksimaalselt 14 %se rasvasisaldusega (16) 52,2
145 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 43,6
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se rasvasisaldu-
sega (16)55,3
146 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 40,8
ex 1805 00 00 b) kakaomass, üle 18 %se rasvasisaldusega (16) 58,1
1803 20 00 Kakaomass, rasvatustatud 147 1805 00 00 Kakaopulber (16) 99,0
1701 99 10 Valge suhkur 148 2905 44 19 või 2905 44 91 a) D-glütsitool (sorbitool) 100 kg kuivaine kohta 73,53
2905 44 99
3824 60 193824 60 913824 60 99
2905 43 00b) D-mannitool (mannitool) 24,51▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —608
(1) (2) (3) (4) (5)
1703 Melass 149 2102 10 31 Kuivatatud pagaripärmid (17) 23,53
150 2102 10 39 Muud pagaripärmid (18) 80,00
(*) Ühtne tulemimäära arvutamisel võetakse aluseks komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 (EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1) lisas E kehtestatud ümberarvestuskoefitsienti.
(1) Selle veeru alamrubriigid vastavad koondnomenklatuuri alamrubriikidele. Väiksemate alajaotiste korral on vastav number märgitud sulgudesse. Need alamrubriigid vastavad eksporditoetusi kehtestavate määruste alamrubriikidele.
(2) Kadude arvutamiseks lahutatakse selles veerus esitatud koguste summa 100st.
(3) Kroovitud teraviljad on teraviljad, mis vastavad komisjoni määruse (EMÜ) nr 821/68 (EÜT L 149, 29.6.1968, lk 46) lisas esitatud määratlusele.
(4) Teraviljajahu, mille kuivaine tuhasisaldus on vähem kui 0,95 % massist ja mille läbitulek 0,25 mm läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 10 % massist.
(5) Kohaldatava ühtse tulemimäära aluseks on ühe kilogrammi makarontoodete kohta kasutatud munade arv, kasutades järgmist valemit:
—järjekorranumber 25:
T¼100
160 - X × 1,6 ð Þ× 100
—järjekorranumber 26:
T¼100
150 - X × 1,6 ð Þ× 100
—järjekorranumber 27:
T¼100
140 - X × 1,6 ð Þ× 100
—järjekorranumber 28:
T¼100
126 - X × 1,6 ð Þ× 100
X on ühe kilogrammi makarontoodete kohta kasutatud koores munade arv (või grammides viiekümnendik nende kaalule vastavatest munatoodetest), tulemus esitatakse sajandiku täpsusega.
(6) Poleeritud teraviljad on teraviljad, mis vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 lisas esitatud määratlusele.
(7) See puudutab maisitangu ja -jahu, mille:
—läbituleku protsent 315mikromeetrise läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 30 % massist või
—läbituleku protsent 150mikromeetrise läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 5 % massist.
(8) Kui valge kristallilise pulbrilise glükoosi kontsentratsioon ei ole 92 %, on märgitav kogus 43,81 kg D-glütsitooli anhüdriidi 100 kg maisi kohta.
(9) Kui glükoosi kontsentratsioon, välja arvatud valge kristalliline pulbriline glükoos, ei ole 82 %, on märgitav kogus 50,93 kg D-glütsitooli anhüdriidi 100 kg maisi kohta.
(10) Kui D-glütsitooli kontsentratsioon ei ole 70 %, on märgitav kogus 41,4 kg D-glütsitooli anhüdriidi 100 kg maisi kohta.
(11) Kui D-glütsitooli kontsentratsioon ei ole 70 %, on märgitav kogus 47,3 kg D-glütsitooli anhüdriidi 100 kg maisi kohta.
(12) Variantide a–f kohaldamiseks tuleb arvesse võtta toimingute tegelikke tulemusi.
(13) Korra kohaldamisel peab purustatud riisi kogus vastama CN-koodide 1006 30 61-1006 30 98 alla kuuluva riisi töötlemise eesmärgil importimise ajal kindlaksmääratud purustatud riisi kogusele. Poleerimise korral suurendatakse seda
kogust 2 % imporditud riisi võrra, välja arvatud importimise ajal kindlaksmääratud purustatud riis.
(14) Eelnevalt keedetud või küpsetatud riis koosneb pleegitatud riisitangudest, mida on lõpliku keetmise või küpsetamise hõlbustamiseks eelnevalt keedetud või küpsetatud ja osaliselt dehüdreeritud.
(15) Lambiõlis sisalduva oleiinhappe kahekordne protsendimäär tuleb maha arvata 5. veerus esitatud toote kogusest rafineeritud oliiviõli või oliiviõli puhul ja selle moodustab rafineerimisel saadud happelise õli kogus.
(15a) Rafineerimata oliivijääkõlis sisalduva oleiinhappe kahekordne protsendimäär tuleb maha arvata 5. veerus esitatud toote kogusest rafineeritud oliivijääkõli või oliivijääkõli puhul ja selle moodustab rafineerimisel saadud happelise õli▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —609
kogus.
(16) Lahustuva kakao puhul lisada 5. veerus esitatud kogusele 1,5 % alkaliini.
(17) Tulem kehtib pagaripärmi puhul, mille kuivainesisaldus on 95 % ja mis on saadud suhkruroomelassist, mille üldsuhkrusisaldus on 48 %, või suhkrupeedimelassist, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %. Erineva kuivainesisaldusega pagari-
pärmide puhul on märgitav kogus 22,4 kg veevaba pärmi 100 kg suhkrupeedimelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldus on 48 %, või suhkruroomelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %.
(18) Tulem kehtib pagaripärmi puhul, mille kuivainesisaldus on 28 % ja mis on saadud suhkruroomelassist, mille üldsuhkrusisaldus on 48 %, või suhkrupeedimelassist, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %. Erineva kuivainesisaldusega pagari-
pärmide puhul on märgitav kogus 22,4 kg veevaba pärmi 100 kg suhkrupeedimelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldus on 48 %, või suhkruroomelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %.▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —610
▼M20
LISA 70
MAJANDUSLIKUD TINGIMUSED JA HALDUSKOOSTÖÖ
(Artiklid 502 ja 522)
A. ÜLDSÄTTED
Käesolev lisa käsitleb nii seestöötlemise protseduuride suhtes kohaldatavate
majanduslike tingimuste üksikasjalikke kriteeriume kui ka halduskoostöö
raames edastatavat teavet.
Teabe esitamise juhud, vorm ja tähtaeg vastavalt artiklile 522 märgitakse iga
protseduuri kohta. Teave tuleb edastada ka juhul, kui väljaantud luba käsitlev
teave muutub.
B. SEESTÖÖTLEMISE PROTSEDUURI SUHTES KOHALDATAVATE
MAJANDUSLIKE TINGIMUSTE ÜKSIKASJALIKUD KRITEERIUMID
Koodid ja üksikasjalikud kriteeriumid
▼M22
01:Kui lisas 73 märkimata importkaubad on asjassepuutuvad ja koodi 30 ei
kohaldata.
▼M20
10:Ühenduses toodetud kaup, mis kuulub taotluses nimetatud importkaubaga
sama kaheksakohalise CN-koodi alla ja millel on kõnealuse importkau-
baga sama kaubanduslik väärtus ja tehnilised näitajad (võrreldav kaup), ei
ole kättesaadav.
Ühenduses toodetud võrreldava kauba kättesaadamatus tähendab, et kõne-
alune kaup puudub täielikult, kõnealune kaup ei ole kavandatavate töötle-
mistoimingute tegemiseks piisavates kogustes kättesaadav, või asjaolu, et
võrreldav ühenduse kaup ei ole taotlejale ettepandud äritehingute tegemi-
seks õigeaegselt kättesaadav, hoolimata aegsasti esitatud tellimusest.
11:Kuigi võrreldav kaup on kättesaadav, ei saa seda kasutada, sest selle hindmuudaks kavandatava äritehingu majanduslikult võimatuks.
Et otsustada, kas ühenduses toodetud võrreldava kauba hinna tõttu on
kavandatav äritehing majanduslikult võimatuks, tuleb muu hulgas võtta
arvesse ühenduses toodetud kauba kasutamise mõju kompensatsioonitoote
omahinnale ja selle tulemusena toote müügile kolmandate riikide
turgudel, arvestades:
—töödeldava kauba hinda tollimaksuta ja ühenduses toodetava võrrel-
dava kauba hinda, millest on lahutatud eksportimisel tagasi makstud
või makstavad siseriiklikud maksud, võttes arvesse müügitingimusi ja
ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavaid summasid ja muid
summasid,
—ärikirjavahetuse või muu teabe alusel kindlaksmääratud hinda, mis
saadakse kolmanda riigi turul kompensatsioonitoodete eest.
12:Võrreldav kaup ei vasta kolmandas riigis asuva kompensatsioonitoodete
ostja poolt selgesõnaliselt väljendatud nõuetele või tuleb kompensatsioo-
nitooted toota importkaubast, et vastata tööstus- või kaubandusomandi
õiguste kaitset käsitlevatele sätetele (lepingulised kohustused).
30:Tegu on järgmiste toimingutega:
1.mittekaubanduslikku laadi importkaubaga tehtavad toimingud;
2.tööettevõtu lepingu alusel tehtavad toimingud;
3.artiklis 531 nimetatud tavalised käitlemistoimingud;
4.parandamine;
5.selliste kompensatsioonitoodete töötlemistoimingud, mis on toodetud
eelneva seestöötlemise loa alusel, mis on antud pärast majanduslike
tingimuste kontrollimist;
6.CN-koodi 1001 10 00 alla kuuluva kõva nisu töötlemine CN-koodide
1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makarontoodete tootmiseks;
7.toimingud, mille puhul lisas 73 nimetatud importkauba väärtus (1)
kaheksakohalise CN-koodi kohaselt ei ületa taotleja ja kalendriaasta
kohta 150 000 eurot või muu kauba väärtus 500 000 eurot (miinimum-
väärtus);► M22 või◄1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —611
(1) Väärtus tähendab kauba tolliväärtust, mis on määratud olemasolevate andmete ja taotluse
esitamise ajal esitatud dokumentide põhjal.
▼M22
8.tsiviilõhusõidukite või satelliitide või nende osade ehitamine, kohanda-
mine või ümberehitamine.
31:kui määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 11 kohaselt on tegemist lisa 73 A osas
nimetatud importkaubaga ja taotleja esitab pädeva asutuse väljaantud
dokumendi, mis lubab kõnealuse kauba suhtes protseduuri kohaldada
tarnebilansi abil määratud koguste piires.
▼M20
99:Taotleja loeb majanduslikud tingimused täidetuks muudel kui eespool
nimetatud koodidele vastavatel põhjustel. Kõnealused põhjused nimeta-
takse taotluses.
▼M22
Märkus: Koode 10, 11, 12, 31 ja 99 võib kasutada ainult siis, kui see
puudutab lisas 73 märgitud kaupu.
▼M20
C. TEAVE, MIS TULEB KOMISJONILE ESITADA IGA ASJAOMASE
PROTSEDUURI PUHUL
Komisjonile edastatav teave vastab liites esitatud näidisele vastava vormi
lahtrites nõutavale teabele.
C.1. Seestöötlemine
Majanduslikke tingimusi käsitlev teave esitatakse üht või mitut B osas ette-
nähtud koodi kasutades.
Kui taotlus lükatakse tagasi või luba tühistatakse või tunnistatakse kehte-
tuks majanduslike tingimuste täitmata jätmise pärast, märgitakse põhjus
koodide abil. Kasutatakse samu koode kui majanduslike tingimuste määrat-
lemiseks, kuid koodi ette märgitakse miinusmärk (nt: - 10).
Juhud, kui teabe esitamine on kohustuslik
▼M22
Kui majanduslikud tingimused määratletakse koodidega 01, 10, 11, 31 või
99.
Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 nimetatud piima ja piimatoodete
puhul on teave kohustuslik, kui koodi 30 kasutatakse seoses kõnealuse
koodi punktides 2, 5, ja 7 nimetatud olukordadega.
▼M20
Teabe edastamine
Liites esitatud vormi veergude 2-10 täitmiseks vajalik teave edastatakse
komisjonile elektrooniliselt. Selle teabe võib edastada ka liites esitatud
vormi kasutades, kui elektrooniline edastamine on tehniliste probleemide
tõttu ajutiselt võimatu.
Teabe edastamise tähtaeg
Teave tuleb edastada niipea kui võimalik. Kui kasutatakse liites esitatud
vormi, edastatakse teave seal märgitud tähtaja jooksul.
C.2. Töötlemine tollikontrolli all
Teave edastatakse juhul, kui see on seotud muude kui lisa 76 A osas nime-
tatud kaubaliikide ja toimingutega.
Teave edastatakse liites esitatud vormi kasutades seal märgitud aja jooksul.
C.3. Välistöötlemine
8. ja 9. veerg ”Väljaantud load” täidetakse ainult juhul, kui luba on antud
vastavalt seadustiku artikli 147 lõikele 2.
10. veergu ”Põhjus” tuleb märkida, kas taotluse tagasilükkamine või loa
tühistamine või kehtetuks tunnistamine on seotud vastavalt seadustiku
artikli 147 lõikele 2 esitatud taotluse või väljaantud loaga.
Teave edastatakse liites esitatud vormi kasutades seal märgitud aja jooksul.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —612
Lisa 70 liide
►(1) (2) (3) M22▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —613
LISA 71
TEABELEHED
(Artikkel 523)
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —614
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —615
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —616
►(1) (1) (1) (1) (1) A2▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —617
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —618
►(1) (1) (1) (1) A2▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —619
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —620
►(1) (1) (1) A2▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —621
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —622
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —623
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —624
►(1) (1) A2▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —625
▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —626
►(1)A2▼M201993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —627
▼M20
Liide
1. ÜLDMÄRKUSED
1.1. Teabelehed peavad vastama käesolevas lisas esitatud näidistele ja need
trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub 40-65 g/
m2.
1.2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm.1.3. Toll korraldab vormi trükkimise. Igal vormil on selle väljaandnud liikmes-
riigi tähis vastavalt ISO kahetähelisele riigikoodile ja selle järel teabelehe
seerianumber.
1.4. Vorm trükitakse ja lahtrid täidetakse ühes ühenduse ametlikus keeles.
Tolliasutus, kes peab teavet andma või seda kasutama, võib nõuda talle
esitatud vormis sisalduva teabe tõlkimist asjaomase liikmesriigi ametlikku
keelde või ühte selle ametlikest keeltest.
2. TEABELEHTEDE KASUTAMINE2.1. Üldsätted
a)Kui teabelehte väljaandev tolliasutus leiab, et lisaks teabelehel esitatule
on vaja täiendavat teavet, märgib ta need andmed teabelehele. Kui
selleks ei ole piisavalt ruumi, lisatakse lisaleht. Selle kohta tehakse
märge originaaleksemplarile.
b)Teabelehe kinnitanud tolliasutuselt võib pärast tollivormistust nõuda
teabelehe ehtsuse ja selle andmete täpsuse kontrollimist.
c)Järjestikuste saadetiste puhul võib koostada vajaliku arvu teabelehtinende kaupade või toodete koguste kohta, mille suhtes protseduuri
rakendatakse. Samuti võib algse teabelehe asendada mitme teabelehega
või kui kasutatakse ainult üht teabelehte, võib teabelehe kinnitanud
tolliasutus märkida kaupade või toodete koguse originaaleksemplarile.
Kui selleks ei ole piisavalt ruumi, lisatakse lisaleht, mille kohta tehakse
märge originaaleksemplarile.
d)Arvukate toimingutega seotud kaubavoogude kolmnurkliikumise puhul
võib toll lubada selliste koondteabelehtede kasutamist, mis hõlmavad
teatava ajavahemiku impordi/ekspordi üldkoguse.
e)Erandlikel asjaoludel võib teabelehe välja anda tagantjärele, kuid ainult
dokumentide säilitamiseks ettenähtud aja jooksul.
f)Teabelehe varguse, kadumise või hävimise puhul võib ettevõtja taot-leda teabelehe kinnitanud tolliasutuselt duplikaadi väljaandmist.
Sellisel juhul peab teabelehe originaaleksemplaril ja koopiatel olema
üks järgmistest märkustest:
—DUPLICADO,
—DUPLIKAT,
—DUPLIKAT,
—ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ,
—DUPLICATE,
—DUPLICATA,
—DUPLICATO,
—DUPLICAAT,
—SEGUNDA VIA,
—KAKSOISKAPPALE,
—DUPLIKAT,
▼A2
—DUPLIKÁT,
—DUPLIKAAT,
—DUBLIKĀTS,
—DUBLIKATAS,
—MÁSODLAT,
—DUPLIKAT,
—DUPLIKAT,
—DVOJNIK,1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —628
▼A2
—DUPLIKÁT.
▼M20
2.2. Erisätted
2.2.1. Teabeleht INF 8 (tolliladustamine)
a)Teabelehte INF 8 (edaspidi: ”INF 8”) võib kasutada, kui kaup deklaree-
ritakse uuele tollikäitlusviisile, et määrata enne tavalisi käitlemistoimin-
guid kohaldatavad tollivõla arvutamiseks vajalikud andmed.
b)INF 8 koostatakse ühe originaaleksemplari ja ühe koopiana.
c)Järelevalveasutus esitab lahtrites 11, 12 ja 13 nimetatud teabe, teeb
kinnitusmärke lahtrisse 15 ja tagastab INF 8 originaali deklarandile.
2.2.2. Teabeleht INF 1 (seestöötlemine)
a)Teabelehte INF 1 (edaspidi ”INF 1”) võib kasutada järgmise teabe
esitamiseks:
—tollimaksusummad ja tasandusintress,
—kaubanduspoliitiliste meetmete kohaldamine,
—tagatise summa.
b)INF 1 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kahe koopiana.
INF 1 originaal ja üks koopia saadetakse järelevalveasutusele ja koopia
jätab endale INF 1 kinnitanud tolliasutus.
Järelevalveasutus esitab INF 1 lahtrites 8, 9 ja 11 nõutava teabe,
kinnitab selle, jätab koopia endale ja tagastab originaali.
c)Kui kompensatsioonitoodete või muutmata kujul kauba vabasse ring-
lusse lubamist taotletakse mõnes muus tolliasutuses kui protseduurile
suunavas tolliasutuses, nõuab INF 1 kinnitanud tolliasutus, et järeleval-
veasutus märgiks:
—lahtri 9 punkti a seadustiku artikli 121 lõike 1 ja artikli 128 lõike 4
kohaselt tasumisele kuuluvad imporditollimaksud,
—lahtri 9 punkti b artikli 519 kohase tasandusintressi määra,
—vabasse ringlusse lubatud kompensatsioonitoodete tootmiseks kasu-
tatava importkauba koguse, CN-koodi ja päritolu.
d)Kui seestöötlemise (tagasimaksesüsteem) raames saadud kompensat-
sioonitoodetele määratakse mõni muu tollikäitlusviis, mis võimaldab
imporditollimakse tagasi maksta või vähendada, ja kui tuleb esitada
uus seestöötlemise protseduuri rakendamise loa taotlus, võib loa
väljaandnud tolliasutus kasutada tasumisele kuuluvate imporditollimak-
sude või tekkida võiva tollivõla summa kindlaksmääramisel INF 1.
e)Kui vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon on seotud importkaubast
saadud kompensatsioonitoodete või muutmata kujul kaubaga, mille
suhtes kohaldati konkreetseid kaubanduspoliitilisi meetmeid nende
suhtes protseduuri rakendamise ajal (peatamissüsteem), ja kui neid
meetmeid edasi kohaldatakse, nõuab deklaratsiooni aktsepteerinud ja
INF 1 kinnitanud tolliasutus, et järelevalveasutus märgiks kaubandus-
poliitiliste meetmete kohaldamiseks vajalikud andmed.
f)Kui vabasse ringlusse lubamist taotletakse juhul, kui INF 1 koostati
tagatissumma kindlaksmääramiseks, võib kasutada sama INF 1, tingi-
musel et see sisaldab järgmisi andmeid:
—lahtri 9 punktis a seadustiku artikli 121 lõike 1 ja artikli 128 lõike 4
kohaselt importkaubalt tasumisele kuuluvad imporditollimaksud ja
—lahtris 11 kuupäev, kui asjaomase importkauba suhtes esimest kordaprotseduuri rakendati, või kuupäev, kui imporditollimaksud on
tagasi makstud või neid on vähendatud vastavalt seadustiku
artikli 128 lõikele 1.
2.2.3. Teabeleht INF 9 (seestöötlemine)
a)Teabelehte INF 9 (edaspidi ”INF 9”) võib kasutada, kui kompensat-
sioonitoodetele on määratud mõni muu lubatud tollikäitlusviis kolm-
nurkliikumise raames (IM/EX).
b)INF 9 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kolme koopiana protse-
duuril oleva importkauba koguse jaoks.
c)Protseduurile suunav tolliasutus teeb kinnitusmärke INF 9 lahtrisse 11
ja märgib, milliseid tunnuseid või meetmeid ekvivalentkauba kasuta-
mise kontrollimiseks kasutatakse (nagu proovide või näidiste võtmine,
pildimaterjal või tehnilised kirjeldused või analüüside tegemine).1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —629
▼M20
Protseduurile suunav tolliasutus saadab kolmanda koopia järelevalvea-
sutusele ning tagastab originaali ja teised koopiad deklarandile.
d)Protseduuri lõpetamise deklaratsioonile lisatakse INF 9 originaal ning
selle esimene ja teine koopia.
Protseduuri lõpetav tolliasutus märgib kompensatsioonitoodete koguse
ja deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeva. Ta saadab teise koopia järe-
levalveasutusele, tagastab originaali deklarandile ja jätab esimese
koopia endale.
2.2.4. Teabeleht INF 5 (seestöötlemine)
a)Teabelehte INF 5 (edaspidi ”INF 5”) võib kasutada, kui ekvivalentkau-
bast saadud kompensatsioonitooteid eksporditakse kolmnurkliikumise
raames koos eelneva eksportimisega (EX/IM).
b)INF 5 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kolme koopiana ekspor-
ditud kompensatsioonitoodete kogusele vastava importkauba koguse
jaoks.
c)Ekspordideklaratsiooni aktsepteerinud tolliasutus teeb kinnitusmärke
INF 5 lahtrisse 9 ja tagastab originaali ja kolm koopiat deklarandile.
d)Väljumistolliasutus täidab lahtri 10, saadab kolmanda koopia järeleval-veasutusele ja tagastab originaali ja teised koopiad deklarandile.
e)Kui CN-koodi 1001 10 00 alla kuuluvat kõva nisu töödeldakse CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvateks makarontoodeteks,
võib INF 5 lahtrisse 2 märgitava importija nime, kellel on luba import-
kauba suhtes protseduuri rakendada, märkida pärast seda, kui INF 5 on
esitatud sellele tolliasutusele, kellele esitati ekspordideklaratsioon. See
teave esitatakse INF 5 originaalil ning esimesel ja teisel koopial enne
importkauba suhtes protseduurile suunamise deklaratsiooni esitamist.
f)Protseduurile suunamise deklaratsioonile lisatakse INF 5 originaal ning
esimene ja teine koopia.
Tolliasutus, kus protseduurile suunamise deklaratsiooni esitatakse,
märgib INF 5 originaalile ning esimesele ja teisele koopiale protse-
duuril oleva importkauba koguse ja deklaratsiooni aktsepteerimise
kuupäeva. Ta saadab teise koopia järelevalveasutusele, tagastab origi-
naali deklarandile ja jätab esimese koopia endale.
2.2.5. Teabeleht INF 7 (seestöötlemine)
a)Teabelehte INF 7 (edaspidi ”INF 7”) võib kasutada, kui kompensat-
sioonitoodetele või muutmata kujul kaubale määratakse tagasimakse-
süsteemi raames üks tollikäitlusviisidest, mis võimaldab tollimaksude
tagasimaksmist või vähendamist vastavalt seadustiku artikli 128
lõikele 1, ilma tagasimaksenõuet esitamata.
Kui loa omanik on andnud nõusoleku loovutada tagasimaksenõue
teisele isikule vastavalt seadustiku artiklile 90, mä¤rgitakse see teave
lehele INF 7.
b)INF 7 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kahe koopiana.
c)Protseduuri peatamise deklaratsiooni aktsepteerinud tolliasutus kinnitab
INF 7, tagastab originaali ja ühe koopia loa omanikule ja jätab teise
koopia endale.
d)Kui esitatakse tagasimaksenõue, lisatakse sellele nõuetekohaselt kinni-
tatud INF 7 originaal.
2.2.6. Teabeleht INF 6 (ajutine import)
a)Teabelehte INF 6 (edaspidi ”INF 6”) võib kasutada tollivõla või juba
tasutud tollimaksude arvutamiseks vajalike andmete edastamiseks, kui
importkaupa veetakse ühenduse tolliterritooriumil.
b)INF 6 peab sisaldama järgmist tolliasutuse jaoks vajalikku teavet:
—kuupäev, kui importkauba suhtes ajutise impordi protseduuri raken-
damist alustati,
—kõnealusel kuupäeval määratud tollivõla arvutamiseks vajalikudandmed,
—osalise tollimaksudest vabastamise korra alusel juba tasutud impor-ditollimaksude summa ja selleks arvesse võetud ajavahemik.
c)INF 6 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kahe koopiana.
d)INF 6 kinnitatakse kauba suhtes välistransiidiprotseduuri rakendamiseajal, üleandmise alguses või varem.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —630
▼M20
e)Ühe koopia jätab endale selle kinnitanud tolliasutus. Originaal ja teine
koopia tagastatakse asjaomasele isikule, kes koopia protseduuri lõpeta-
vale tolliasutusele annab. Pärast selle kinnitamist tagastab asjaomane
isik kõnealuse koopia tolliasutusele, kes selle esimesena kinnitas.
2.2.7. Teabeleht INF 2 (välistöötlemine)
a)Teabelehte INF 2 (edaspidi ”INF 2”) võib kasutada, kui kompensat-
siooni- või asendustooteid imporditakse kolmnurkliikumise raames.
b)INF 2 koostatakse ühe originaaleksemplari ja ühe koopiana protse-duuril oleva kauba koguse jaoks.
c)INF 2 väljaandmise taotlust esitades avaldab loa omanik nõusolekut
loovutada täieliku või osalise imporditollimaksudest vabastamise õigus
mõnele teisele isikule, kes impordib kompensatsiooni- või asendustoo-teid kolmnurkliikumise raames.
d)Protseduurile suunav tolliasutus kinnitab INF 2 originaali ja koopia. Ta
jätab koopia endale ja tagastab originaali deklarandile.
Ta märgib lahtrisse 16 ajutiselt eksporditud kauba identifitseerimiseks
kasutatud vahendid.
Kui võetakse proove või näidiseid või kasutatakse pildimaterjali või
tehnilisi kirjeldusi, kinnitab protseduurile suunav tolliasutus need
proovid või näidised, pildimaterjali või tehnilised kirjeldused, kinni-
tades oma tollitõkendi kas kaubale, kui kauba laad seda võimaldab, või
pakendile nii, et tollitõkendit rikkumata ei saa pakendit avada.
Proovidele või näidistele, pildimaterjalile või tehnilistele kirjeldustele
lisatakse tolliasutuse pitseriga etikett ja ekspordideklaratsiooni andmed
nii, et näidiseid, pildimaterjali või tehnilisi kirjeldusi ei ole võimalik
asendada.
Kinnitatud ja tollitõkendiga varustatud proovid või näidised, pildima-
terjal või tehnilised kirjeldused tagastatakse eksportijale, kes esitab
need rikkumata tollitõkenditega siis, kui kompensatsiooni- või asendus-
tooted reimporditakse.
Kui on vaja teha analüüs, kuid tulemusi ei saa teada enne, kui protse-
duurile suunav stolliasutus on INF 2 kinnitanud, antakse analüüside
tulemusi sisaldav dokument eksportijale pitseeritud võltsimiskindlas
ümbrikus.
e)Väljumistolliasutus kinnitab originaaleksemplaril, et kaup on ühenduse
tolliterritooriumilt välja viidud, ja tagastab originaaleksemplari selle
esitanud isikule.
f)Kompensatsiooni- või asendustoodete importija esitab INF 2 originaali
ja vajaduse korral identifitseerimisvahendid protseduuri lõpetavale
tolliasutusele.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —631
▼M20
LISA 72
ARTIKLITES 531 JA 809 OSUTATUD TAVALISTE KÄITLEMISTOIMIN-
GUTE LOETELU
Kui ei ole ette nähtud teisiti, ei anta järgmiste tavaliste käitlemistoimingute puhul
erinevat kaheksakohalist CN-koodi.
Allpool loetletud tavalised käitlemistoimingud ei ole lubatud, kui tolli arvates
võib toiming tõenäoliselt pettuseohtu suurendada:
1. ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, tolmu eemaldamine, lihtne puhas-
tamine, pakendi parandamine, veo või ladustamise ajal tekkinud kahjustuste
parandamine, kuivõrd see hõlmab lihtsaid toiminguid, kaitsekatte paigalda-
mine ja eemaldamine veo puhul;
2. kauba veojärgne kokkupanemine;
3. kauba inventuur, sellest proovide võtmine, sorteerimine, tuulamine, mehaani-
line filtreerimine ja kaalumine;
4. kahjustatud või saastatud osade eemaldamine;
5. säilitamine pastöriseerimise, steriliseerimise, kiirituse või konservantide lisa-
mise abil;
6. kahjuritõrje;
7. korrosioonitõrje;
8. käitlemine:
—lihtsa temperatuuri tõstmise abil, ilma edasise töötlemise või destilleeri-
misprotsessita, või
—lihtsa temperatuuri alandamise abil;
isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline CN-kood;
9. tekstiilmaterjalide elektrostaatiline töötlemine, silumine auruga või triikimine;
10. käitlemine, mis koosneb:
—puuviljade varte ja/või kivide eemaldamisest, kuivatatud puu- või köögi-
vilja tükeldamisest või viilutamisest, puuviljade rehüdratatsioonist, või
—puuvilja dehüdratatsioon, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakoha-
line CN-kood;
11. loomanahkade soolatustamine, puhastamine ja krupoonimine;
12. kauba lisamine või lisaosade lisamine või asendamine, kui selline lisamine
või asendamine on piiratud ulatusega, selle eesmärk on tagada tehniliste stan-
dardite järgmine ja kui see ei muuda algtoodete laadi ega täiusta neid, isegi
kui selle tulemusel muutub lisatud või asenduskaupade kaheksakohaline CN-
kood;
13. vedelike lahjendamine või kontsentreerimine, ilma edasise töötlemise või
destilleerimisprotsessita, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline
CN-kood;
14. sama liiki, kuid erineva kvaliteediga kaupade segamine ühtlase kvaliteedi või
kliendi soovitud kvaliteedi saamiseks kaupade laadi muutmata;
15. kauba jagamine või mõõtulõikamine, kui sellega on seotud ainult lihtsad
toimingud;
16. pakendamine, lahtipakkimine, ümberpakkimine, dekanteerimine ja lihtne
mahutitesse paigutamine, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline
CN-kood; märgistuste, plommide, etikettide või muude samasuguste märkide
kinnitamine, eemaldamine ja muutmine;
17. masinate, aparaatide ja sõidukite katsetamine, seadistamine, reguleerimine ja
töökorda seadmine, eriti selleks, et kontrollida nende vastavust tehnilistele
standarditele, kui see hõlmab üksnes lihtsaid toiminguid;
18. toruliitmike matistamine kauba ettevalmistamiseks teatavate turgude jaoks;1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —632
▼M26
19. Muud eespool mainitud tavalistest käitlemistoimingutest erinevad toimingud,
mille eesmärk on imporditava kauba välimuse või turustuskvaliteedi paranda-
mine või selle turustamiseks või edasimüügiks ette valmistamine, kui see ei
muuda algtoodete laadi ega täiusta neid. Kui deklareerija esitab tavaliste käit-
lemistoimingute kulude kohta piisavad tõendid, ei võeta neid kulusid või
väärtuse tõusu pärast nende kulutuste tegemist imporditollimaksude arvuta-
misel arvesse. Imporditollimaksude arvutamisel võetakse siiski arvesse ühen-
duseväliste kaupade tolliväärtust, laadi ja päritolu.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —633
▼M20
LISA 73
IMPORTKAUP, MILLE PUHUL EI LOETA MAJANDUSLIKKE TINGI-
MUSI TÄIDETUKS VASTAVALT ARTIKLI 539 ESIMESELE LÕIGULE
A osa: Asutamislepingu I lisa kohaldamisalasse kuuluvad põllumajandus-
tooted
1. Järgmised ühise turukorralduse alla kuuluvad tooted:
teraviljasektor: nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 (1) artikli 1 lõikes 1
osutatud tooted,
riisisektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 (2) artikli 1 lõikes 1 osutatud
tooted,
suhkrusektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 2038/1999 (3) artikli 1 lõikes 1
osutatud tooted,
oliiviõlisektor: nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ (4) artikli 1 lõike 2 punktis c
osutatud tooted,
piima- ja piimatoodete sektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1
osutatud tooted,
veinisektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (5) artikli 1 lõikes 2 osutatud
tooted, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla:
0806 10 90
2009 60
2204 21 (välja arvatud kvaliteetveinid)2204 29 (välja arvatud kvaliteetveinid)
2204 30
2. Järgmiste CN-koodide alla kuuluvad tooted:
0204 10 —0204 43
2207 102207 20
2208 90 91
2208 90 99
3. Muud kui punktides 1 ja 2 nimetatud tooted, mille jaoks on kehtestatud põllu-
majanduslikud eksporditoetused, mille väärtus on vähemalt null.
B osa: Põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaup, mis ei kuulu asuta-
mislepingu I lisa kohaldamisalasse
Põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaup, mis on loetletud järgmiste põllu-
majandussektori turgude ühist korraldust või tootmistoetusi käsitlevate määruste
lisades:
—nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 B lisa (teraviljasektor),
—nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 B lisa (riisisektor),
—nõukogu määruse (EÜ) nr 2038/1999 I lisa (suhkrusektor),
—nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisa (piima- ja piimatoodete sektor),
—nõukogu määruse (EMÜ) nr 2771/75 (
6) I lisa (munasektor),
—nõukogu määruse (EMÜ) nr 1010/86 (7) lisa (teatavate keemiatööstuses kasu-
tatavate suhkrutoodete tootmistoetused) ja
—komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (8) I lisa (teravilja- ja riisisektori toot-
mistoetused).
C osa: Kalapüügitooted
Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise
korralduse kohta) (9) I, II ja V lisas loetletud kalapüügitooted ja kõnealuse
määruse VI lisas loetletud tooted, mille suhtes kohaldatakse tollimaksude osalist
ühepoolset peatamist.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —634
(1) EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21.
(2) EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18.
(3) EÜT L 252, 25.9.1999, lk 1.
(4) EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66.
(5) EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.
(6) EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49.
(7) EÜT L 94, 9.4.1986, lk 9.
(8) EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112.
(9) EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.
▼M20
Kõik kalapüügitooted, mille suhtes kohaldatakse autonoomseid kvoote.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —635
▼M20
LISA 74
EKVIVALENTKAUPA KÄSITLEVAD ERISÄTTED
(Artikkel 541)
1.Riis
CN-koodi 1006 alla kuuluvat riisi ei loeta ekvivalentseks, kui see ei kuulu
koondnomenklatuuri sama kaheksakohalise CN-koodi alla. Sellest olenemata
kehtestatakse riisi suhtes, mille tera pikkus on kuni 6,0 mm ja mille pikkuse/
laiuse suhtarv on 3 või rohkem, ning riisi suhtes, mille tera pikkus on 5,2 mm
või vähem ja mille pikkuse/laiuse suhtarv on 2 või rohkem, ekvivalentsus
ainult pikkuse/laiuse suhtarvu kindlaksmääramisega. Terade mõõtmine toimub
vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 (riisituru ühise korralduse kohta) A lisa
punkti 2 alapunktile d.
Ekvivalentkauba kasutamine on keelatud, kui seestöötlemise protseduur
koosneb käesoleva määruse lisas 72 loetletud ”tavalistest toimingutest”.
2.Nisu
Ekvivalentkaupa võib kasutada ainult kolmandas riigis koristatud ja juba
vabasse ringlusse lubatud nisu ning ühendusevälise nisu vahel, millel on sama
kaheksakohaline CN-kood ning sama kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised
näitajad.
Sellest olenemata:
—ekvivalentkauba kasutamise keelust võib erandeid teha nisu puhul, millest
komisjon on liikmesriikidele teatanud pärast tolliseadustiku komitee tehtud
kontrolli,
—ekvivalentkauba kasutamine on lubatud ühendusest koristatud kõva nisu ja
kolmandast riigist koristatud kõva nisu vahel, tingimusel et selle eesmärk
on CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makarontoodete toot-
mine.
3.Suhkur
Ekvivalentkauba kasutamine on lubatud CN-koodi 1701 11 90 alla kuuluva
toor-roosuhkru ja CN-koodi 1701 12 90 alla kuuluva toor-peedisuhkru vahel,
tingimusel et selle tulemusel saadakse CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluvad
kompensatsioonitooted (valge suhkur).
4.Elusloomad ja liha
Ekvivalentkaupa ei või kasutada elusloomade või lihaga seotud seestöötlemis-
toimingute puhul.
Ekvivalentkauba kasutamise keelust võib erandeid teha liha puhul, millest
komisjon on liikmesriikidele teatanud pärast tolliseadustiku komitee tehtud
kontrolli, kui taotleja suudab tõendada, et ekvivalentkauba kasutamine on
majanduslikult vajalik, ja kui toll edastab toimingu kontrollimiseks ettenähtud
korra eelnõu.
5.Mais
Ühenduse ja ühendusevälise maisi vaheline ekvivalentkauba kasutamine on
võimalik ainult järgmistel juhtudel ja järgmistel tingimustel.
1.Loomasöödana kasutatava maisi puhul on ekvivalentkauba kasutamine
võimalik, kui kehtestatakse süsteemne tollikontroll, mis tagab, et ühenduse-
välist maisi töödeldakse tõepoolest loomasöödaks.
2.Tärklise ja tärklisetoodete töötlemisel kasutatava maisi puhul on ekvivalent-
kauba kasutamine võimalik kõikide sortide puhul, välja arvatud amülopek-
tiinirikkad sordid (vahataoline mais), mis on ekvivalentsed ainult üksteise
suhtes.
3.Jahutoodete töötlemisel kasutatava maisi puhul on ekvivalentkauba kasuta-
mine võimalik kõikide sortide puhul, välja arvatud klaasjad sordid (”Duro”
—tüüpi”Plata” mais,”Flint” mais), mis on ekvivalentsed ainult ükstei-
sega.
6.Oliiviõli
A.Ekvivalentkauba kasutamine on lubatud ainult järgmistel juhtudel ja järg-
mistel tingimustel.
1.Neitsioliiviõli1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —636
▼M20
a) CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva ühenduse ekstra neitsioliiviõli,
mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 1 alapunkti
a kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühendusevälise ekstra
neitsioliiviõli vahel, tingimusel et töötlemistoimingu tulemusel
saadakse neitsioliiviõli, mis kuulub sama CN-koodi alla ja vastab
eespool nimetatud punkti 1 alapunkti a tingimustele;
b) CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva ühenduse neitsioliiviõli, mis
vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 1 alapunkti
b kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühendusevälise neit-
sioliiviõli vahel, tingimusel et töötlemistoimingu tulemusel saadakse
neitsioliiviõli, mis kuulub sama CN-koodi alla ja vastab eespool
nimetatud punkti 1 alapunkti b tingimustele;
c) CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva ühenduse hariliku neitsioliiviõli,
mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 1 alapunkti
c kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühendusevälise hari-
liku neitsioliiviõli vahel, tingimusel et kompensatsioonitoode on:
—CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis vastab
eespool nimetatud lisa punkti 2 kirjeldusele, või
—CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis vastab
eespool nimetatud lisa punkti 3 kirjeldusele ning mis on saadud
CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva esmapressimisel saadud ühen-
duse oliiviõliga segamisel;
d) CN-koodi 1509 10 10 alla kuuluva ühenduse usutalitusteks kasuta-
tava neitsioliiviõli, mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa
punkti 1 alapunkti d kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva
ühendusevälise usutalitusteks kasutatava neitsioliiviõli vahel, tingi-
musel et kompensatsioonitoode on:
—CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis vastab
eespool nimetatud lisa punkti 2 kirjeldusele, või
—CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis vastab
eespool nimetatud lisa punkti 3 kirjeldusele ning mis on saadud
CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva esmapressimisel saadud ühen-
duse oliiviõliga segamisel.
2.Pressjääkoliiviõli
CN-koodi 1510 00 10 alla kuuluva ühenduse rafineerimata pressjääkolii-
viõli, mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 4 kirjel-
dusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühendusevälise rafineerimata
pressjääkoliiviõli vahel, tingimusel et CN-koodi 1510 00 90 alla kuuluva
ja eespool nimetatud lisa punkti 6 kirjeldusele vastav rafineerimata
pressjääkoliiviõli kompensatsioonitoode on saadud CN-koodi 1509 10 90
alla kuuluva esmapressimisel saadud ühenduse oliiviõliga segamisel.
B.Punkti A.1 alapunkti c teises taandes ja alapunkti d teises taandes ning
punktis A.2 nimetatud segamine ühendusevälise neitsioliiviõliga samasu-
gustel alustel on lubatud ainult juhul, kui kõnealuse protseduuri üle on
organiseeritud järelevalve viisil, mis võimaldab tuvastada ühendusevälise
neitsioliiviõli osakaalu eksporditud segatud õli üldkoguses.
C.Kompensatsioonitooted tuleb panna 220-liitrisesse või väiksemasse
kontaktpakendisse. Erandina võib toll lubada eelmistes punktides nimetatud
õlide eksportimist, kui nende konteinerite suuruseks on kokkulepitult
maksimaalselt 20 tonni ja tingimusel, et eksporditud toodete kvaliteedi ja
koguse üle toimub süstemaatiline kontroll.
D.Samaväärsuse kontrollimiseks kasutatakse äridokumente, et kindlaks teha
segamisel kasutatud õlide kogus, ja kvaliteedi kontrollimiseks võrreldakse
omavahel nende ühendusevälise õliproovide tehnilisi näitajaid, mis on
võetud protseduurile suunamise ajal, nende ühenduse õli proovide tehnilisi
näitajaid, mis on võetud asjaomase kompensatsioonitoote töötlemise ajal, ja
nende proovide tehnilisi näitajaid, mis on võetud kompensatsioonitoote
tegeliku eksportimise ajal selle ühenduse tolliterritooriumilt väljumise
kohas. Proove võetakse vastavalt rahvusvahelistele standarditele EN ISO
5555 (proovide võtmine) ja EN ISO 661 (proovide saatmine laboratooriu-
midesse ja proovide ettevalmistamine katseteks). Analüüse tehakse komis-
joni määruse (EMÜ) nr 2568/91 (1) I lisas sätestatud parameetrite alusel.
▼M24
7.Piim ja piimatooted
Ekvivalentkauba kasutamine on lubatud ainult järgmistel tingimustel:1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —637
(1) EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1.
▼M24
Imporditud kauba piima kuivaine, piimarasva ja piimavalgu iga komponendi
mass ei ületa iga komponendi massi ekvivalentkaubas. Kui imporditud kauba
majanduslik väärtus määratakse kindlaks ainult ühe või kahe eespool nime-
tatud komponendiga, võib massi arvutada selle komponendi või nende kompo-
nentide põhjal. Loas täpsustatakse üksikasjad, eelkõige võrdlusperiood, mille
jooksul tuleb kogumass välja arvutada. Võrdlusperiood ei või ületada 4 kuud.
Imporditud kauba ja ekvivalentkauba asjakohaste komponentide mass märgi-
takse tollideklaratsiooni ja kõikidele teabelehtedele INF9 või INF5 selleks, et
tolliasutused saaksid nende põhjal kontrollida kauba võrdväärsust.
Vähemalt 5 % importkauba protseduurile suunamise deklaratsioonide ja
ekspordideklaratsioonide (IM/EX) puhul tehakse füüsilisi kontrolle, mis
hõlmavad nii importkaupa kui ka asjaomast ekvivalentkaupa.
Vähemalt 5 % eelnevat eksporti käsitlevate deklaratsioonide ja protseduurile
suunamise deklaratsioonide (EX/IM) puhul tehakse füüsilisi kontrolle. Need
kontrollid hõlmavad ekvivalentkaupa, mida kontrollitakse enne töötlemistoi-
mingute alustamist, ja importkaupa, mida kontrollitakse protseduurile suuna-
mise hetkel.
Füüsilise kontrolli puhul kontrollitakse deklaratsiooni ja sellele lisatud doku-
mente ning võetakse representatiivseid proove, et pädev laboratoorium saaks
nende koostisosi analüüsida.
Kui liikmesriik kohaldab riskianalüüsi süsteemi, võib lubada füüsiliste kontrol-
lide madalamat protsendimäära.
Füüsilise kontrolli teinud ametiisik peab esitama iga kontrolli kohta üksikasja-
liku aruande. Need aruanded koondab iga liikmesriigi määratud tolliasutus.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —638
▼M24
LISA 75
Loetelu imporditollimaksudega hõlmatud kompensatsioonitoodetest
(Artikli 548 lõige 1)
Teiseste kompensatsioonitoodete kirjeldusTöötlemistoimingud, mille tagajärjel need
tekivad
(1) (2)
Jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid, lõike-
jäägid ja kasutuselt kõrvaldatud kaupIgasugune töö või töötlemine1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —639
▼M20
LISA 76
TOLLIKONTROLLI ALL TÖÖTLEMISE PROTSEDUURI SUHTES KOHALDATAVAD
MAJANDUSLIKUD TINGIMUSED
(Artikkel 552)
A OSA
Majanduslikud tingimused loetakse täidetuks järgmiste kaubaliikide ja toimingute puhul:
1. veerg 2. veerg
Jrk nr Kaubad Töötlemistoimingud
1 Igat liiki kaup Töötlemine üksikult või komplektidena esitatavateks
näidisteks
2 Igat liiki kaup Ümbertöötamine jäätmeteks ja jääkideks või hävita-
mine
3 Igat liiki kaup Denatureerimine
4 Igat liiki kaup Osade või komponentide taaskasutamine
5 Igat liiki kaup Kahjustatud osade eraldamine ja/või hävitamine
6 Igat liiki kaup Töötlemine kauba kahjustuste tagajärgede kõrvaldami-
seks
7 Igat liiki kaup Tolliladudes või vabatsoonides lubatud tavalised käit-
lemistoimingud
8 Igat liiki kaup Töötlemine tsiviilõhusõidukitesse paigaldatavateks või
neis kasutatavateks toodeteks, mille kohta Euroopa
lennundusametite või kolmanda riigi lennundusametite
poolt sellisteks toiminguteks volitatud ettevõtja on
välja andnud lennukõlblikkussertifikaadi
▼M22
8a Igat liiki kaup Töötlemine toodeteks, mis võivad saada kasu teatavate
relvade ja muu sõjaväevarustuse imporditollimaksu
peatamisest
▼M20
9 Artikli 551 lõike 1 teises taandes
nimetatud kaupMis tahes töötlemistoiming
10 Mis tahes liiki kaubad, mille
suhtes ei kohaldata põlluma-
jandus- või kaubanduspoliitilisi
meetmed või ajutisi või lõplikke
dumpinguvastaseid või tasakaalus-
tavaid tollimakseMis tahes töötlemistoimingud, kui protseduuri raken-
damisest tulenev imporditollimaksude soodustus ei
ületa 50 000 eurot taotleja ja kalendriaasta kohta
11 Elektroonilised komponendid,
osad, koostud (sh alakoostud) või
materjalid (elektroonilised või
mitte), mis on töödeldud toote
elektrooniliseks toimivuseks välti-
matudTöötlemine infotehnoloogia toodeteks, mis kuuluvad:
1. nõukogu otsusega 97/359/EÜ (EÜT L 155.
12.6.1997, lk 1) heakskiidetud infotehnoloogia
toodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe kohal-
damisalasse, kui loa andmise kuupäeval kohalda-
takse tollimaksuvabastust; või
2. nõukogu määruse (EÜ) nr 2216/97 (EÜT L 305,
8.11.1997, lk 1) artiklites 1, 2 või 3 sätestatud CN-
koodide alla, kui loa andmise kuupäeval kohalda-
takse tollimaksuvabastust1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —640
▼M20
1. veerg 2. veerg
Jrk nr Kaubad Töötlemistoimingud
12 CN-koodi 1511 90 19 alla
kuuluvad palmiõli tahked frakt-
sioonid või CN-koodi 1511 90 91
alla kuuluvad palmiõli vedelad
fraktsioonid või CN-koodi
1513 1110 alla kuuluv kookos-
pähkliõli või CN-koodi
ex1513 19 30 alla kuuluvad
kookospähkliõli vedelad frakt-
sioonid või CN-koodi 1513 21 11
alla kuuluv palmituumaõli või
CN-koodi ex1513 29 30 alla
kuuluvad palmituumaõli vedelad
fraktsioonid või CN-koodi
1513 21 19 alla kuuluv babassu-
palmiõliTöötlemine:
—CN-koodide 3823 11 00, 3823 12 00, ex3823 19 10,
ex3823 19 30 ja ex3823 19 90 alla kuuluvateks
rasvhapete segudeks
—CN-koodide 2915 70 15, 2915 70 25, 2915 90 10,
ex2915 90 80, ex2916 15 00 ja ex2916 19 80 alla
kuuluvateks rasvhapeteks
—CN-koodi ex3824 90 95 alla kuuluvaks rasvhapete
metüülestrite seguks
—CN-koodide ex2915 70 20, ex2915 70 80,
ex2915 90 80, ex2916 15 00 ja ex2916 19 80 alla
kuuluvateks rasvhapete metüülestriteks
—CN-koodi 3823 70 00 alla kuuluvaks rasvaalkoho-
lide seguks
—CN-koodide 2905 16 80, 2905 17 00 ja 2905 19 00
alla kuuluvateks rasvaalkoholideks
—CN-koodide 1520 00 00 alla kuuluvaks glütserii-
niks
13 CN-koodi 1515 30 90 alla kuuluv
kastoorõliTöötlemine:
—CN-koodi 1516 20 10 alla kuuluvaks hüdrogee-
nitud kastoorõliks (nn ”opaalvaha”)
—CN-koodi ex 3823 19 10 alla kuuluv 12-hüdrostea-
riinhape (puhtusastmega alla 90 %)
—CN-koodi ex 2918 19 99 alla kuuluv 12-hüdrostea-
riinhape (puhtusastmega vähemalt 90 %)
—CN-koodi 2905 45 00 alla kuuluvaks glütseriin
14 CN-koodi gruppi 24 kuuluvad
tubakadTöötlemine CN-koodi 2403 91 00 alla kuuluvaks
”homogeniseeritud” või”rekonstitueeritud” tubakaks
ja/või CN-koodi 2403 99 90 alla kuuluvaks tubakapul-
briks
15 CN-koodi 2401 10 alla kuuluv
töötlemata tubakas
CN-koodi ex 2401 20 alla kuuluv
osaliselt või täielikult eemaldatud
leherootsudega töötlemata tuba-
kaksTöötlemine CN-koodi 2401 20 alla kuuluvaks osaliselt
või täielikult eemaldatud leherootsudega tubakaks ja
CN-koodi 2401 30 00 alla kuuluvateks tubakajäätme-
teks
16 CN-koodide 2707 10, 2707 20,
2707 30, 2707 50, 2707 91 00,2707 99 30, 2707 99 91,
2707 99 99 ja 2710 00 alla
kuuluvad tootedTöötlemine CN-koodide 2710 00 71 või 2710 00 72
alla kuuluvateks toodeteks.
17 CN-koodi 2707 99 11 alla kuuluv
toorõliTöötlemine CN-koodide 2707 10 90, 2707 20 90,
2707 30 90, 2707 50 90, 2707 99 30, 2707 99 99,
2902 20 90, 2902 30 90, 2902 41 00, 2902 42 00,
2902 43 00 ja 2902 44 90 alla kuuluvateks toodeteks
18 CN-koodi 2710 00 68 alla kuuluv
gaasiõli, väävlisisaldusega üle
0,2 % massist CN-koodi
2710 00 55 alla kuuluv petrool
CN-koodi 2710 00 21 alla kuuluv
lakibensiin1. veeru kaupade segu või mõne 1. veeru kauba segu
CN-koodide 2710 00 66 või 2710 00 67 alla kuuluva
gaasiõliga, mille väävlisisaldus on kuni 0,2 % massist,
et saada CN-koodide 2710 00 66 või 2710 00 67 alla
kuuluv gaasiõli, mille väävlisisaldus on kuni 0,2 %
massist
19 CN-koodi 3921 90 60 alla kuuluv
PVC-materjalTöötlemine CN-koodi 9010 60 00 alla kuuluva kino-
ekraani valmistamiseks1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —641
▼M20
1. veerg 2. veerg
Jrk nr Kaubad Töötlemistoimingud
20 CN-koodi 6402 19 00 alla
kuuluvad uisusaapad ilma külge-
kinnitatud uiskudeta
CN-koodi 6403 19 00 alla
kuuluvad uisusaapad ilma külge-
kinnitatud uiskudetaTöötlemine:
CN-koodi 9506 70 10 alla kuuluvate jääuiskude
valmistamiseks
CN-koodi 9506 70 30 alla kuuluvate rulluiskude
valmistamiseks
21 CN-koodi 8704 21 31 alla
kuuluvad kabiiniga mootoršassiidTöötlemine CN-koodi 8705 30 00 alla kuuluvate inte-
greeritud tuletõrje- ja päästevahenditega tuletõrjeau-
tode valmistamiseks
B OSA
Majanduslikke tingimusi kontrollitakse komitees järgmiste A osas nimetamata kaubaliikide ja toimin-
gute puhul:
1. veerg 2. veerg
Kaubad Töötlemistoimingud
Kõik kaubad, mille suhtes kohal-
datakse põllumajandusmeetmeid
või ajutisi või lõplikke dumpingu-
vastaseid või tasakaalustavaid
tollimakseMis tahes töötlemistoiming1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —642
▼M20
LISA 77
(Artikkel 581)
Juhud, kui kauba suhtes ajutise impordi protseduuri rakendamisel kirjaliku dekla-
ratsiooni alusel ei ole vaja tagatist esitada
1. Lennu-, laevandus- või raudtee-ettevõtjatele või postiteenistusele kuuluvad
materjalid, mida kõnealused ettevõtjad kasutavad rahvusvahelises liikluses,
tingimusel et need on selgelt märgistatud.
2. Tühjana imporditud pakendid, mille tähiseid ei saa kustutada ega eemaldada.3. Katastroofiabi vahendid, mis on ette nähtud riigiasutustele või heakskiidetud
organisatsioonidele.
4. Meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed seadmed. mis on ette nähtud
haigla või meditsiiniasutuse jaoks, kes neid seadmeid kiiresti vajab.
5. Ajutise impordi rakendamine artikli 513 kohaselt üleantud kauba suhtes, kui
eelmine loa omanik esitas kauba ajutise impordi protseduurile vastavalt artikli-
tele 229 või 232.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —643
LISA 104
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —644
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —645
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —646
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —647
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —648
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —649
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —650
▼M20
▼M12▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —651
LISA 109
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —652
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —653
▼B
VABATSOONI VÕI -LATTU SUUNATUD KAUBA TOLLISTAATUSE
SERTIFIKAADIGA SEOTUD SÄTTED
1. Vabatsooni või -lattu suunatud kauba tollistaatuse sertifikaadi vorm trükitakse
valgele puitmassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub 40–65 g/m2.
2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm.
3. Liikmesriigid korraldavad vormi trükkimise. Igal vormil on oma seerianumber.4. Vorm trükitakse ühes ühenduse ametlikest keeltest, mille määrab selle liikmes-
riigi toll, kus sertifikaat välja antakse. Lahtrid täidetakse ühenduse ametlikus
keeles, mille määrab selle liikmesriigi toll, kus sertifikaat välja antakse.
5. Vormis ei tohi olla kustutusi või ülekirjutusi. Paranduse korral tuleb valed
andmed läbi kriipsutada ja lisada vajaduse korral õiged andmed. Parandused
peab kinnitama isik, kes sertifikaadi täidab, ja toll.
6. Sertifikaadis nimetatud kaubanimetused tuleb loetleda ühe reavahega ja iga
nimetuse ees peab olema järjekorranumber. Viimase kaubanimetuse alla tuleb
tõmmata horisontaaljoon. Kasutamata ruum tuleb läbi kriipsutada, et sinna ei
oleks võimalik midagi lisada.
7. Nõuetekohaselt täidetud vormi originaal ja üks koopia esitatakse pädevale
tolliasutusele, kui kaup vabatsooni või -lattu suunatakse või, vastavalt olukor-
rale siis, kui tollideklaratsioon esitatakse.
Toll kinnitab vormi ja jätab sertifikaadi koopia endale.
8. Kui ettevõtja täidab sertifikaadi vastavalt artikli 819 lõikele 2, võib lahtri 5:
—eelnevalt tembeldada tolliasutus ja kõnealuse tolliasutuse ametnik sellele
alla kirjutada,
—tembeldada ettevõtja tolli poolt heakskiidetud erilise metallpitsatiga.
Ettevõtja säilitab sertifikaadi oma laoarvestuses.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —654
LISA 110
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —655
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —656
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —657
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —658
▼B
TEABELEHTE INF 3 KÄSITLEVAD SÄTTED
1. Vormid trükitakse valgele puitmassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub 40-
65 g/m2.
2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm, kusjuures pikkuse puhul on lubatud hälve
–5mm kuni +8 mm; vormide paigutust tuleb rangelt jälgida, välja arvatud
lahtrite 6 ja 7 suuruse puhul.
3. Liikmesriigid korraldavad vormi trükkimise. Igal vormil on oma seerianumber,
mille võib eelnevalt trükkida.
4. Vorm trükitakse ühes ühenduse ametlikest keeltest, mille määrab selle liikmes-
riigi toll, kus teabeleht välja antakse. Lahtrid täidetakse ühenduse ametlikus
keeles, mille määrab selle liikmesriigi toll, kus teabeleht välja antakse. Liik-
mesriigi toll, kes peab teavet andma või seda kasutama, võib nõuda talle
esitatud vormis sisalduva teabe tõlkimist selle liikmesriigi ametlikku keelde
või ühte selle ametlikest keeltest.1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —659
LISA 110 A
▼M131993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —660
▼M131993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —661
LISA 111
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —662
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —663
►(1) (2) M21
►(2)A2▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —664
LISA 112
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —665
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —666
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —667
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —668
LISA 113
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —669
▼B1993R2454 —ET—01.06.2006 —009.002 —670