Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest  
►B KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2454/93,  
2. juuli 1993,  
millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse 
ühenduse tolliseadustik  
(EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni määrus (EÜ) nr 3665/93, 21. detsember 1993  L 335  1  31.12.1993  
►M2 Komisjoni määrus (EÜ) nr 655/94, 24. märts 1994  L 82  15  25.3.1994  
►M3 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1500/94, 21. juuni 1994  L 162  1  30.6.1994  
►M4 Komisjoni määrus (EÜ) nr 2193/94, 8. september 1994  L 235  6  9.9.1994  
►M5 Komisjoni määrus (EÜ) nr 3254/94, 19. detsember 1994  L 346  1  31.12.1994  
►M6 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1762/95, 19. juuli 1995  L 171  8  21.7.1995  
►M7 Komisjoni määrus (EÜ) nr 482/96, 19. märts 1996  L 70  4  20.3.1996  
►M8 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1676/96, 30. juuli 1996  L 218  1  28.8.1996  
►M9 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2153/96, 25. oktoober 1996  L 289  1  12.11.1996  
►M10  Komisjoni määrus (EÜ) nr 12/97, 18. detsember 1996  L 9  1  13.1.1997  
►M11  Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/97, 20. jaanuar 1997  L 17  28  21.1.1997  
►M12  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1427/97, 23. juuli 1997  L 196  31  24.7.1997  
►M13  Komisjoni määrus (EÜ) nr 75/98, 12. jaanuar 1998  L 7  3  13.1.1998  
►M14  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1677/98, 29. juuli 1998  L 212  18  30.7.1998  
►M15  Komisjoni määrus (EÜ) nr 46/1999, 8. jaanuar 1999  L 10  1  15.1.1999  
►M16  Komisjoni määrus (EÜ) nr 502/1999, 12. veebruar 1999  L 65  1  12.3.1999  
►M17  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1662/1999, 28. juuli 1999  L 197  25  29.7.1999  
►M18  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1602/2000, 24. juuli 2000  L 188  1  26.7.2000  
►M19  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2787/2000, 15. detsember 2000  L 330  1  27.12.2000  
►M20  Komisjoni määrus (EÜ) nr 993/2001, 4. mai 2001  L 141  1  28.5.2001  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1
 
►M21  Komisjoni määrus (EÜ) nr 444/2002, 11. märts 2002  L 68  11  12.3.2002  
►M22  Komisjoni määrus (EÜ) nr 881/2003, 21. mai 2003  L 134  1  29.5.2003  
►M23  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1335/2003, 25. juuli 2003  L 187  16  26.7.2003  
►M24  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2286/2003, 18. detsember 2003  L 343  1  31.12.2003  
►M25  Nõukogu määrus (EÜ) nr 837/2005, 23. mai 2005  L 139  1  2.6.2005  
►M26  Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2005, 10. juuni 2005  L 148  5  11.6.2005  
►M27  Komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2006, 8. veebruar 2006  L 38  11  9.2.2006  
►M28  Komisjoni määrus (EÜ) nr 402/2006, 8. märts 2006  L 70  35  9.3.2006  
►M29  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1875/2006, 18. detsember 2006  L 360  64  19.12.2006  
►M30  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006  L 362  1  20.12.2006  
►M31  Komisjoni määrus (EÜ) nr 214/2007, 28. veebruar 2007  L 62  6  1.3.2007  
►M32  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2008, 17. november 2008  L 329  1  6.12.2008  
►M33  Komisjoni määrus (EÜ) nr 312/2009, 16. aprill 2009  L 98  3  17.4.2009  
►M34  Komisjoni määrus (EÜ) nr 414/2009, 30. aprill 2009  L 125  6  21.5.2009  
►M35  Komisjoni määrus (EL) nr 169/2010, 1. märts 2010  L 51  2  2.3.2010  
►M36  Komisjoni määrus (EL) nr 177/2010, 2. märts 2010  L 52  28  3.3.2010  
►M37  Komisjoni määrus (EL) nr 197/2010, 9. märts 2010  L 60  9  10.3.2010  
►M38  Komisjoni määrus (EL) nr 430/2010, 20. mai 2010  L 125  10  21.5.2010  
►M39  Komisjoni määrus (EL) nr 1063/2010, 18. november 2010  L 307  1  23.11.2010  
►M40  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 756/2012, 20. august 2012  L 223  8  21.8.2012  
►M41  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1101/2012, 26. november 2012  L 327  18  27.11.2012  
►M42  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1159/2012, 7. detsember 2012  L 336  1  8.12.2012  
►M43  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1180/2012, 10. detsember 2012  L 337  37  11.12.2012  
►M44  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 58/2013, 23. jaanuar 2013  L 21  19  24.1.2013  
►M45  Komisjoni määrus (EL) nr 519/2013, 21. veebruar 2013  L 158  74  10.6.2013  
►M46  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 530/2013, 10. juuni 2013  L 159  1  11.6.2013  
►M47  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1063/2013, 30. oktoober 2013  L 289  44  31.10.2013  
►M48  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1076/2013, 31. oktoober 2013  L 292  1  1.11.2013  
►M49  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1099/2013, 5. november 2013  L 294  40  6.11.2013  
►M50  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1357/2013, 17. detsember 2013  L 341  47  18.12.2013  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 2
 
►M51  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 174/2014, 25. veebruar 2014  L 56  1  26.2.2014  
►M52  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 889/2014, 14. august 2014  L 243  39  15.8.2014  
►M53  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1223/2014, 14. novembril 2014  L 330  37  15.11.2014  
►M54  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1272/2014, 28. november 2014  L 344  14  29.11.2014  
Muudetud:  
►A1 Austria, Rootsi ja Soome ühinemisakt  C 241  21  29.8.1994  
►A2 Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vaba ­
riigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vaba ­
riigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja 
Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta  L 236  33  23.9.2003  
Parandatud:  
►C1 Parandus, ELT L 272, 18.10.2005, lk 33 (837/2005)  
►C2 Parandus, ELT L 196, 18.7.2006, lk 26 (1602/2000)  
►C3 Parandus, ELT L 70, 9.3.2007, lk 439 (2286/2003)  
►C4 Parandus, ELT L 327, 13.12.2007, lk 32 (1875/2006)  
►C5 Parandus, ELT L 51, 25.2.2011, lk 23 (177/2010)  
►C6 Parandus, ELT L 292, 10.11.2011, lk 26 (1063/2010)  
Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks 
käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 
1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 3
KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2454/93,  
2. juuli 1993,  
millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) 
nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik  
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,  
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,  
võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust nr 2913/92, 
millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (  1 ) edaspidi „seadustik”, 
eriti selle artiklit 249,  
ning arvestades, et:  
seadustik koondas kõik kehtivad tollialased õigusaktid ühte õigusakti; 
samal ajal muutis seadustik nimetatud õigusakte eesmärgiga muuta need ühtsemaks, neid lihtsustada ja kõrvaldada neis esinevad teatavad puudused; seepärast moodustab seadustik selle valdkonna tervikliku ühenduse õiguse kogumi;
 
seadustiku vastuvõtmise põhjused kehtivad ka tollialaste rakendusaktide 
kohta; seepärast on soovitatav koondada ühtsesse määrusesse tollialaste õigusaktide rakendussätted, mis praegu sisalduvad ühenduse arvukates määrustes ja direktiivides;
 
kehtestatav ühenduse tolliseadustiku rakendusmäärus peaks inkorporee ­
rima kehtivad tollialased rakenduseeskirjad; arvestades kogemusi, tuleb 
siiski:  
— teha mõningaid muudatusi, et nimetatud eeskirju seadustiku sätteid 
arvestades kohandada,  
— laiendada teatavate sätete reguleerimisala, mis praegu kehtivad ainult 
konkreetsete tolliprotseduuride suhtes, et võtta arvesse seadustiku üldist kohaldamist,
 
— sõnastada teatavad eeskirjad täpsemalt, et saavutada nende kohalda ­
misel suurem õiguskindlus;  
muudatused on tehtud peamiselt tollivõlga käsitlevates sätetes;  
artikli 791 lõike 2 kohaldamist on kohane kuni 1. jaanuarini 1995 
piirata ja enne nimetatud tähtaja möödumist küsimus uuesti läbi vaadata, pidades silmas saadud kogemusi;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 4  
( 1 ) EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
 käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku 
komitee arvamusega,  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:  
I OSA  
ÜLDISED RAKENDUSSÄTTED  
I JAOTIS  
ÜLDSÄTTED  
1. PEATÜKK  
Mõisted  
Artikkel 1  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1. seadustik –  nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus, millega 
kehtestatakse ühenduse tolliseadustik;  
▼M6 
2. ATA-märkmik –  rahvusvaheline ajutise impordi dokument, mis on 
kasutusele võetud ATA-konventsiooni või Istanbuli konventsiooni 
raames;  
▼M21  
3. komitee –  seadustiku artiklite 247a ja 248a alusel moodustatud 
tolliseadustiku komitee;  
▼B 
4. Tollikoostöö Nõukogu –  organisatsioon, mis on asutatud 15. det ­
sembril 1950 Brüsselis sõlmitud Tollikoostöö Nõukogu asutamis ­
konventsiooniga;  
5. kauba identifitseerimiseks vajalikud andmed –  ühelt poolt andmed, 
mida kasutatakse kauba kaubanduslikul eesmärgil identifitseerimi ­
seks, mis võimaldab tollil määrata tariifset klassifikatsiooni, ning teiselt poolt kauba kogus;
 
6. mittekaubanduslikku laadi kaup –  kaup, mida suunatakse kõnealu ­
sele tolliprotseduurile juhuti ning mille laadi ja koguse põhjal on 
ilmne, et see on mõeldud kaubasaajate või nende isikute, kellega kaasas see liigub, eraviisiliseks, isiklikuks või perekondlikuks kasu ­
tamiseks, või mis on mõeldud kingitusteks;
 
7. kaubanduspoliitilised meetmed –  mittetariifsed meetmed, mis on 
kehtestatud ühenduse õigusaktidega ühise kaubanduspoliitika raames ja mis reguleerivad kauba importi ja eksporti, nagu näiteks järelevalve- või kaitsemeetmed, koguselised piirangud või piir ­
määrad ning impordi- või ekspordikeelud;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 5
 
8. tollinomenklatuur –  üks seadustiku artikli 20 lõikes 6 nimetatud 
nomenklatuuridest;  
9. harmoneeritud süsteem –  kaupade kirjeldamise ja kodeerimise 
harmoneeritud süsteem;  
▼M21  
10. asutamisleping –  Euroopa Ühenduse asutamisleping;  
▼M6 
11. Istanbuli konventsioon –  26. juunil 1990. aastal Istanbulis sõlmitud 
ajutise impordi konventsioon;  
▼M29  
12. ettevõtja –  isik, kes oma äritegevuse käigus on seotud tollialaste 
õigusaktidega hõlmatud tegevusega;  
▼M32  
13. ühtne luba –  luba, mille puhul ühesse järgmistest protseduuridest on 
kaasatud rohkem kui ühe liikmesriigi tolliametid:  
— seadustiku artikli 76 lõikele 1 vastav lihtsustatud deklaratsioo ­
nide protseduur või  
— seadustiku artikli 76 lõikele 1 vastav kohapealne tollivormistus 
või 
— seadustiku artikli 84 lõike 1 punktile b vastav majandusliku 
mõjuga tolliprotseduur või  
— artikli 21 lõikele 1 vastav lõppkasutus;  
14. kompleksluba –  luba kasutada rohkem kui üht punktis 13 osutatud 
protseduuri; kui kaasatud on rohkem kui üks tolliamet, võib luba olla ühtse kompleksloa vormis;
 
15. luba andev tolliasutus –  tolliasutus, mis annab loa;  
▼M33  
16. EORI number (ettevõtjate registreerimis ja identifitseerimisnumber) 
– liikmesriigi tolliasutuse või määratud asutuse või asutuste poolt 
kooskõlas 6. peatükis sätestatud eeskirjadega ettevõtjatele ja teistele isikutele välja antud, Euroopa Ühenduses kordumatu number;
 
17. sisenemise ülddeklaratsioon –  tolliseadustiku artiklis 36a osutatud 
ülddeklaratsioon, mis tuleb esitada ühenduse tolliterritooriumile toodud kauba kohta, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 6
 
18. Väljumise ülddeklaratsioon  – tolliseadustiku artiklis 182c osutatud 
ülddeklaratsioon, mis tuleb esitada ühenduse tolliterritooriumilt välja viidava kauba kohta, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
 
▼M18  
Artikkel 1a  
Artiklite 291–300 kohaldamisel käsitletakse Beneluxi Majandusliidu 
riike ühe liikmesriigina.  
▼B 
2. PEATÜKK  
Otsused  
Artikkel 2  
Kui otsust taotlev isik ei saa esitada kõiki dokumente ja kogu teavet, 
mis on otsuse tegemiseks vajalikud, kasutab toll oma käsutuses olevaid dokumente ja teavet.
 
Artikkel 3  
Tagatise kohta tehtud otsus, mis on soodne isikule, kes on alla kirju ­
tanud kohustusele tasuda nõutavad summad tolli esimese kirjaliku taot ­
luse korral, tunnistatakse kehtetuks, kui nimetatud kohustust ei täideta.  
Artikkel 4  
Kehtetuks tunnistamine ei puuduta kaupa, mis otsuse jõustumise ajal on 
kehtetuks tunnistatud loa alusel juba suunatud mingile tolliprotseduurile.  
Toll võib siiski nõuda, et sellisele kaubale määrataks tollikäitlusviis tolli 
poolt kindlaksmääratud tähtaja jooksul.  
▼M1 
3. PEATÜKK  
Automaatse andmetöötluse meetodid  
Artikkel 4a  
1. Toll võib enda määratud tingimustel ja viisil ning tollieeskirjades 
sätestatud põhimõtete kohaselt näha ette, et formaalsused täidetakse 
automaatse andmetöötluse meetodite abil.  
Selleks kasutatakse järgmisi mõisteid:  
— automaatse andmetöötluse meetod:  
a) EDI-standardteadete vahetamine tolliga;  ▼M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 7
 
b) asjaomaste formaalsuste täitmiseks nõutava teabe sisestamine 
tolli automaatse andmetöötluse süsteemidesse,  
— EDI (electronic data interchange)  — kokkulepitud standardteadete 
kohaselt struktureeritud andmete elektrooniline edastamine ühest arvutisüsteemist teise,
 
— standardteade  — eelnevalt määratletud ja heakskiidetud elektrooni ­
lise andmevahetuse vorm.  
2. Automaatse andmetöötluse meetodite abil formaalsuste täitmiseks 
ettenähtud tingimuste seas on muu hulgas meetmed andmete allika kontrollimiseks ja andmete kaitsmiseks loata kasutamise, kaotamise, muutmise või hävitamise eest.
 
Artikkel 4b  
Kui formaalsusi täidetakse automaatse andmetöötluse meetodite abil, 
kehtestab toll eeskirjad käsitsikirjutatud allkirja asendamiseks mõne muu meetodiga, mis võib põhineda koodide kasutamisel.  
▼
M19  
Artikkel 4c  
Toll võib ajavahemikuks, mis on vältimatult vajalik, et ellu viia uurin ­
guprogrammi automaatse andmetöötluse meetodeid kasutavate võima ­
like lihtsustuste hindamiseks, loobuda järgnevate andmete esitamise nõudest:
 
a) artikli 178 lõikes 1 ettenähtud deklaratsioon;  
b) erandina artikli 222 lõikest 1 ühtse haldusdokumendi teatavate 
lahtrite andmed, mida ei vajata kauba identifitseerimiseks ja mille põhjal ei kohaldata impordi- ja eksporditollimakse.
 
Taotluse korral tuleb need andmed esitada kontrollitoimingute teostami ­
seks.  
Esimeses lõigus sätestatud erandi kohaldamise ajal ei või tasumisele 
kuuluva imporditollimaksu summa olla väiksem summast, mis kuuluks tasumisele siis, kui erandit ei kohaldata.
 
Liikmesriigid, kes soovivad niisugustes uuringuprogrammides osaleda, 
esitavad eelnevalt komisjonile kavandatava uuringuprogrammi üksikas ­
jalikud andmed, kaasa arvatud selle kavandatav kestus. Nad teatavad komisjonile programmi tegelikust elluviimisest ja tulemustest. Komisjon teavitab kõiki teisi liikmesriike.  ▼
M1 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 8
 
4. PEATÜKK  
Teabevahetus tolliasutuste vahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil  
Artikkel 4d  
1. Kui liikmesriigid on koostöös komisjoniga välja töötanud elektroo ­
nilised süsteemid tolliprotseduuride või ettevõtjatega seotud teabe vahe ­
tamiseks, kasutavad tolliasutused selliseid süsteeme teabevahetuseks as ­
jaomaste tolliasutuste vahel, ilma et see piiraks eritingimuste ja asja ­
omase protseduuri sätete kohaldamist, mida vastavalt vajadusele kohal ­
datakse  mutatis mutandis . 
2. Kui protseduuriga seotud tolliasutused asuvad eri liikmesriikides, 
peavad andmevahetuseks kasutatavad sõnumid vastama tolliasutuste vahel kokkulepitud ülesehitusele ja andmetele.
 
Artikkel 4e  
1. Lisaks artikli 4a lõikes 2 esitatud tingimustele kehtestavad ja säili ­
tavad tolliasutused piisavad turvameetmed eri süsteemide tõhusaks, usal ­
dusväärseks ja turvaliseks toimimiseks.  
2. Lõikes 1 sätestatud süsteemiturbe taseme tagamiseks registreeri ­
takse kõik andmete sisestused, muudatused ja kustutused koos andme ­
tega sellise töötlemise eesmärgi, täpse aja ja töötlemise läbiviinud isiku kohta. Algandmeid ja selliselt töödeldud andmeid säilitatakse vähemalt 
kolm kalendriaastat alates selle aasta lõpust, mida nimetatud andmed 
käsitlevad, kui ei ole teisiti kindlaks määratud.
 
3. Tolliasutused kontrollivad turvalisust regulaarselt.  
4. Asjaomased tolliasutused teavitavad üksteist ja vajaduse korral 
asjaomaseid ettevõtjaid kõigist turvanõuete rikkumise kahtlustest.  
5. PEATÜKK  
Riskijuhtimine  
Artikkel 4f  
1. Tolliasutused tegelevad riskijuhtimisega, et eristada tollikontrolliks 
või -järelevalveks ette nähtud kaupadega seotud riski taset ning otsus ­
tada, kas kaubad peavad läbima vastava tollikontrolli, ja kui see on nii, siis määrama kindlaks selle toimumise koha.
 
2. Riskitaseme määramine põhineb riskiga seotud sündmuse toimu ­
mise tõenäosusel ja selle tagajärgede hindamisel, kui sündmus peaks tõepoolest aset leidma. Tollikontrollile kuuluvaid kaubasaadetisi ja tolli ­
deklaratsioone valitakse juhuslikkuse põhimõttel.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 9
 
Artikkel 4g  
1. Tolliseadustiku artikli 13 lõikes 2 osutatud riskijuhtimine ühen ­
duse tasandil toimub vastavalt ühtsele elektroonilisele riskijuhtimise raamistikule, mis koosneb järgmistest elementidest:
 
a) ühenduse tolliasutuste riskijuhtimise süsteem riskijuhtimise rakenda ­
miseks, mis on nähtud ette liikmesriikide tolliasutuste vaheliseks ning nimetatud asutuste ja komisjoni vaheliseks igasuguse riskiteabe vahetuseks, mis aitaks tollikontrolli parandada;
 
b) ühised esmatähtsad kontrollivaldkonnad;  
c) ühised riskikriteeriumid ja standardid ühtlustatud tollikontrolli raken ­
damiseks erijuhtudel.  
2. Tolliasutused vahetavad lõike 1 punktis a osutatud süsteemi abil 
riskiga seotud teavet järgmistel juhtudel:  
a) tolliasutuse hinnangul on riskid olulised ja tollikontroll vajalik ning 
kontrolli tulemused näitavad, et tolliseadustiku artikli 4 lõikes 25 osutatud sündmus on toimunud;
 
b) kontrolli tulemused ei näita, et tolliseadustiku artikli 4 lõikes 25 
osutatud sündmus on toimunud, kuid asjaomane tolliasutus leiab, et oht kujutab endast suurt riski mujal ühenduses.
 
Artikkel 4h  
1. Ühised esmatähtsad kontrollivaldkonnad hõlmavad konkreetseid 
tollikäitlusviise, kaubaliike, marsruute, transpordiliike või ettevõtjaid, kes teataval perioodil vajavad ulatuslikumat riskianalüüsi ja tollikon ­
trolli.
 
2. Ühiste esmatähtsate kontrollivaldkondade kohaldamine põhineb 
riskianalüüsi ühtsel lähenemisviisil ja tollikontrolli võrdväärse taseme tagamiseks kontrollitavate kaupade või ettevõtjate valimisega seotud ühistel riskikriteeriumidel ja standarditel.
 
3. Ühistes esmatähtsates kontrollivaldkondades teostatud tollikontroll 
ei piira teisi kontrolle, mida tolliasutused tavaliselt läbi viivad.  
Artikkel 4i  
1. Artikli 4g lõike 1 punktis c 2 osutatud ühised riskikriteeriumid ja 
standardid sisaldavad järgmisi elemente:  
a) riski(de) kirjeldus;  
b) riskifaktorid või -näitajad, mida kasutatakse kaupade või ettevõtjate 
tollikontrolliks valimisel;  
c) tolliasutuste läbiviidava tollikontrolli olemus;  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 10
 
d) punktis c nimetatud tollikontrolli kohaldamise kestus.  
Esimeses lõigus nimetatud elementide kohaldamisest tulenev teave edas ­
tatakse ühenduse tolliasutuste riskijuhtimissüsteemi abil, millele on osutatud artikli 4g lõike 1 punktis a. Tolliasutused kasutavad seda 
oma riskijuhtimissüsteemides.
 
2. Tolliasutused teavitavad komisjoni kooskõlas lõikega 1 läbi viidud 
tollikontrolli tulemustest.  
Artikkel 4j  
Ühiste esmatähtsate kontrollivaldkondade kehtestamisel ning ühiste 
riskikriteeriumide ja standardite kohaldamisel võetakse arvesse järgmisi elemente:
 
a) proportsionaalsus riskiga;  
b) kontrolli kohaldamise vajaduse pakilisus;  
c) tõenäoline mõju kaubavoole, igale liikmesriigile ja kontrollimisres ­
surssidele.  
▼M33  
6. PEATÜKK  
Registreerimis- ja identifitseerimissüsteem  
Artikkel 4k  
1. EORI numbrit kasutatakse ettevõtjate ja teiste isikute identifitsee ­
rimiseks nende suhetes tolliasutustega.  
EORI numbri struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud kriteeriumidele.  
2. Kui EORI numbri väljaandmise eest vastutav asutus ei ole tolli ­
asutus, nimetab iga liikmesriik ettevõtjate ja teiste isikute registreerimise ning nendele EORI numbrite väljaandmise eest vastutava ametiasutuse või vastutavad ametiasutused.
 
Liikmesriigi tolliasutus teatab komisjonile EORI numbri väljaandmise 
eest vastutava ametiasutuse või vastutavate ametiasutuste nime(d) ja 
aadressiandmed. Komisjon avaldab kõnealuse teabe Internetis.  
3. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, võivad liikmesriigid kasutada EORI 
numbrina pädevate asutuste poolt ettevõtjale või teistele isikutele maksustamise, statistilistel või muudel eesmärkidel välja antud numbrit.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 11
 
Artikkel 4l  
1. Ühenduse tolliterritooriumil asuva ettevõtja registreerib tema 
asukoha liikmesriigi tolliasutus või määratud ametiasutus. Ettevõtja esitab registreerimistaotluse enne, kui ta alustab artikli 1 punktis 12 nimetatud tegevust. Ettevõtja, kes registreerimist ei taotlenud, võib seda teha oma esimese tehingu ajal.
 
2. Artikli 4k lõikes 3 osutatud juhtudel võib liikmesriik vabastada 
ettevõtja või teise isiku kohustusest taotleda EORI numbrit.  
3. Kui ettevõtjal, kes ei asu ühenduse tolliterritooriumil, puudub 
EORI number, registreeritakse ta selle liikmesriigi tolliasutuse või määratud ametiasutuse poolt, kus ta esimest korda teeb üht järgnevast:  
▼
M35  
a) esitab ühenduses üld- või tollideklaratsiooni, mis ei kujuta endast 
ühtegi järgnevalt loetletud deklaratsioonidest:  
i) artiklite 225–238 kohaselt esitatud tollideklaratsioon;  
ii) tollideklaratsioon ajutiseks impordiks või osutatud protseduuri 
lõpetamiseks reekspordiga;  
iii) muus ühise transiidiprotseduuri konventsiooni lepinguosalises 
kui Euroopa Liit asuva ettevõtja koostatud ühistransiidiprotse ­
duuri kohane tollideklaratsioon, kui sama deklaratsiooni ei kasu ­
tata ühtlasi sisenemise või väljumise ülddeklaratsioonina;  
iv) Andorras või San Marinos asuva ettevõtja koostatud ühenduse 
transiidiprotseduuri kohane tollideklaratsioon, kui sama deklarat ­
siooni ei kasutata ühtlasi sisenemise või väljumise ülddeklarat ­
sioonina;  
▼M33  
b) esitab ühenduses väljumise või sisenemise ülddeklaratsiooni;  
c) peab artikli 185 lõike 1 kohaselt ajutise ladustamise rajatist;  
d) taotleb artikli 324a või 372 kohast luba;  
e) taotleb artikli 14a kohaselt volitatud ettevõtja sertifikaati ;  
▼M51  
f) tegutseb mere-, sisevee- või õhutranspordi korral vedajana, nagu on 
osutatud artiklis 181b, v.a juhul, kui talle on antud kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber, mis on kättesaadavaks tehtud mõne kol ­
manda riigi kauplejate partnerlusprogrammi raames, mida liit on tunnustanud; säte ei piira punkti b kohaldamist;
 
g) tegutseb tollisüsteemiga ühendatud vedajana ja soovib saada 
artikli 183 lõigetes 6 ja 8 või artikli 184d lõikes 2 sätestatud mis tahes teadet.  
▼
M33  
4. Isik, kes ei ole ettevõtja, registreeritakse vaid juhul, kui täidetud 
on kõik järgmised tingimused:  
a) registreerimist nõuab liikmesriigi õigus;  
b) isikule ei ole varem välja antud EORI numbrit ning  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 12
 
c) isik teeb toimingu, mille puhul on lisa 30A või lisa 37 I jaotise 
kohaselt nõutav EORI number.  
5. Lõikes 4 nimetatud juhtudel:  
a) registreerib ühenduse tolliterritooriumil asuva isiku, kes ei ole lõikes 
1 osutatud ettevõtja, isiku asukoha liikmesriigi tolliasutus või määratud ametiasutus;
 
b) registreerib mujal kui ühenduse tolliterritooriumil asuva isiku, kes ei 
ole lõikes 3 osutatud ettevõtja, selle liikmesriigi tolliasutus või määratud ametiasutus, kus ta on seotud tollialaste õigusaktidega hõlmatud tegevusega.
 
6. Ettevõtjad ja teised isikud saavad ainult ühe EORI numbri.  
7. Käesoleva peatüki kohaldamisel kohaldatakse  mutatis mutandis  
tolliseadustiku artikli 4 lõiget 2, et kindlaks määrata, kas isik asub liikmesriigis või ei.
 
Artikkel 4m  
1. Ettevõtja ja teise isiku registreerimis- ja identifitseerimisandmed, 
mida töödeldakse artiklis 4o osutatud süsteemis, sisaldavad lisas 38d loetletud andmeid, mille suhtes kohaldatakse artikli 4o lõigetes 4 ja 5 sätestatud eritingimusi.
 
2. Kui liikmesriigid registreerivad ettevõtjaid ja teisi isikuid EORI 
numbri saamiseks, võivad nad neilt riigisiseses õiguses sätestatud eesmärkidel nõuda muid kui lisas 38d loetletud andmeid.
 
3. Liikmesriigid võivad nõuda, et ettevõtjad ja teised isikud esitaksid 
lõigetes 1 ja 2 osutatud andmed elektroonilisel teel.  
Artikkel 4n  
Ettevõtjad ja teised isikud kasutavad kõigis teadetes tolliasutustele EORI 
numbrit, kui see on nõutav. EORI numbrit kasutatakse ka tolliasutuste ­
vahelises ning tolliasutuste ja teiste ametiasutuste vahelises teabevahe ­
tuses artiklites 4p ja 4q sätestatud tingimustel.  
Artikkel 4o  
1. Liikmesriigid teevad koostööd komisjoniga, et töötada välja 
keskne elektrooniline info- ja sidesüsteem, mis sisaldab lisas 38d loet ­
letud kõigi liikmesriikide esitatud andmeid.  
2. Lõikes 1 osutatud süsteemi kasutades teevad tolliasutused komis ­
joniga koostööd, et töödelda lisa 38d kohaseid ettevõtjate ja teiste isikute registreerimis- ja identifitseerimisandmeid ja vahetada neid tollia ­
sutuste vahel ning tolliasutuste ja komisjoni vahel.
 
Kesksüsteemis töödeldakse ainult lisas 38d loetletud andmeid.  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 13
 
3. Liikmesriigid tagavad oma riigisiseste süsteemide ajakohasuse, 
täielikkuse ja täpsuse.  
4. Liikmesriigid laadivad kesksüsteemi korrapäraselt üles lisa 38d 
punktides 1–4 loetletud andmed ettevõtjate ja teiste isikute kohta iga kord, kui antakse välja uued EORI numbrid või kui kõnealused andmed muutuvad.
 
5. Kui vastav teave on liikmesriikide süsteemides olemas, laadivad 
liikmesriigid kesksüsteemi korrapäraselt üles ka lisa 38d punktides 5–12 loetletud andmed ettevõtjate ja teiste isikute kohta iga kord, kui antakse välja uued EORI numbrid või kui kõnealused andmed muutuvad.
 
6. Kesksüsteemi laaditakse üles vaid artikli 4l lõigete 1–5 kohaselt 
välja antud EORI numbrid koos muude lisas 38d loetletud andmetega.  
7. Kui on kindlaks tehtud, et ettevõtja või teine isik lõpetab artikli 1 
punktis 12 osutatud tegevuse, kajastavad liikmesriigid seda lisa 38d punktis 11 loetletud andmetes.
 
Artikkel 4p  
Igas liikmesriigis võimaldab artikli 4k lõike 2 kohaselt määratud asutus 
selle liikmesriigi tolliasutustele otsejuurdepääsu lisas 38d osutatud andmetele.
 
Artikkel 4q  
1. Igas liikmesriigis võivad üksteisele nende käsutuses olevatele lisa 
38d punktides 1–4 osutatud andmetele juurdepääsu võimaldada järg ­
mised asutused:  
a) tolliasutused;  
b) veterinaarasutused;  
c) sanitaarasutused;  
d) statistikaasutused;  
e) maksuhaldurid;  
f) pettusevastase võitluse eest vastutavad ametiasutused;  
g) kaubanduspoliitika eest vastutavad ametiasutused, sh vajaduse korral 
põllumajandusasutused;  
h) piirijulgeoleku eest vastutavad ametiasutused.  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 14
 
2. Lõikes 1 osutatud asutused võivad kõnealuses lõikes nimetatud 
andmeid talletada või neid omavahel vahetada ainult juhul, kui selline andmete töötlemine on vajalik kõnealuste asutuste juriidiliste kohustuste täitmiseks seoses tolliprotseduuriga hõlmatud kaupade liikumisega.
 
3. Liikmesriikide tolliasutused teatavad komisjonile lõikes 1 nime ­
tatud asutuste aadressiandmed. Komisjon avaldab kõnealuse teabe Inter ­
netis.  
Artikkel 4r  
EORI numbrit ja lisas 38d osutatud andmeid töödeldakse kesksüsteemis 
ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud selle liikmesriigi õigu ­
sega, kes laadis üles artikli 4o lõigetes 4 ja 5 osutatud andmed.  
Artikkel 4s  
1. Käesolev määrus ei kahjusta ega mõjuta ühenduse ja riigisiseste 
õigusaktidega ette nähtud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel, ning eelkõige ei muuda see liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega direktiivi 95/46/EÜ alusel ega ühenduse institutsioonide ja asutuste kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel.
 
2. Ettevõtjate ja teiste isikute identifitseerimis- ja registreerimisand ­
meid, mis on sätestatud lisa 38d punktides 1, 2 ja 3 loetletud andme ­
kogumis, võib komisjon Internetis avaldada ainult juhul, kui nad on 
vabatahtlikult andnud selleks konkreetse ja teadliku kirjaliku nõusoleku. Kui selline nõusolek on antud, teatatakse sellest kooskõlas liikmesriigi õigusega artikli 4k lõike 2 kohaselt määratud liikmesriigi asutusele või tolliasutusele.
 
3. Isikute õigusi seoses nende lisas 38d loetletud registreerimisand ­
metega, mida töödeldakse liikmesriikide andmebaasides, kasutatakse vastavalt isikuandmed talletanud liikmesriigi seadusele ning vajaduse korral vastavalt direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks vastu võetud õigus ­
aktidele.
 
Artikkel 4t  
Andmekaitsega tegelevad liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa 
Andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad aktiivset koostööd ning tagavad artikli 4o lõikes 1 osutatud süsteemi koordineeritud järelevalve.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 15
 
II JAOTIS  
SIDUV INFORMATSIOON  
1. PEATÜKK  
Määratlused  
Artikkel 5  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1. siduv informatsioon — 
ühenduse kõikide liikmesriikide ametkondadele siduv tariifiinformat ­
sioon või päritoluinformatsioon, kui artiklitega 6 ja 7 ettenähtud tingimused on täidetud;
 
2. taotleja — 
tariifiga seotud küsimustes isik, kes on esitanud tollile taotluse siduva 
tariifiinformatsiooni saamiseks; päritoluga seotud küsimustes isik, kes on esitanud tollile taotluse siduva päritoluinformatsiooni saa ­
miseks ja kellel on selleks mõjuv põhjus;
 
3. informatsiooni saaja — 
isik, kelle nimele siduv informatsioon välja antakse.  
2. PEATÜKK  
Siduva informatsiooni saamise kord — Informatsiooni andmine 
taotlejatele ja selle edastamine komisjonile  
Artikkel 6  
1. Taotlused siduva informatsiooni saamiseks esitatakse kirjalikult 
kas selle liikmesriigi või nende liikmesriikide pädevatele tolliasutustele, kus informatsiooni kasutatakse, või taotleja asukoha liikmesriigi päde ­
vatele tolliasutustele.  
▼
M18  
Siduva tariifiinformatsiooni taotlused esitatakse lisas 1B esitatud näidi ­
sele vastaval vormil.  
▼M10  
2. Siduva tariifiinformatsiooni taotlus esitatakse ainult ühe kaubaliigi 
kohta. Siduva päritoluinformatsiooni taotlus esitatakse ainult ühe kauba ­
liigi kohta ja ühe päritoluga seotud asjaolude kogumi kohta.  ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 16
 
3. A) Siduva tariifiinformatsiooni taotlus peab sisaldama järgmisi 
andmeid:  
a) informatsiooni saaja nimi ja aadress;  
b) taotleja nimi ja aadress, kui taotleja ei ole ühtlasi informat ­
siooni saaja;  
c) tollinomenklatuur, mille alusel kaupa klassifitseeritakse. Kui 
taotleja soovib saada kauba tariifset klassifikatsiooni ühe seadustiku artikli 20 lõike 3 punktis b ja lõike 6 punktis b nimetatud nomenklatuuri alusel, peab ta kõnelause nomenk ­
latuuri siduva tariifiinformatsiooni taotluses otseselt nime ­
tama;
 
d) kauba üksikasjalik kirjeldus, mis võimaldab seda identifit ­
seerida ja määrata selle tariifne klassifikatsioon tollinomen ­
klatuuri alusel;  
e) kauba koostis ja selle määramiseks kasutatavad kontrolli ­
meetodid, kui tariifne klassifikatsioon sellest sõltub;  
f) lisadena olemasolevad proovid ja näidised, fotod, joonised, 
kataloogid või muud dokumendid, mis võivad tollil aidata määrata kauba õiget tariifset klassifikatsiooni tollinomenkla ­
tuuri alusel;
 
g) soovitud tariifne klassifikatsioon;  
h) nõusolek esitada tolli taotluse korral kõikide lisatud doku ­
mentide tõlge asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde (või 
ühte selle ametlikest keeltest);  
i) märge konfidentsiaalsena käsitletavate andmete kohta;  
j) taotleja märkus, kas temale teadaolevalt on siduvat tariifiin ­
formatsiooni identse või sarnase kauba kohta ühenduses juba taotletud või välja antud;  
▼
M24  
k) nõusolek, et antud informatsiooni võib säilitada komisjoni 
andmebaasis ja et siduva tariifiinformatsiooni üksikasju, sealhulgas fotosid, visandeid, brošüüre jne võib avalikustada Internetis, välja arvatud selline informatsioon, mille taotleja on märgistanud konfidentsiaalsena; kohaldatakse kehtivaid teabe kaitset reguleerivaid sätteid.  
▼
M10  
B) Siduva päritoluinformatsiooni taotlus peab sisaldama järgmisi 
andmeid:  
a) informatsiooni saaja nimi ja aadress;  ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 17
 
b) taotleja nimi ja aadress, kui taotleja ei ole ühtlasi informat ­
siooni saaja;  
c) kohaldatav õiguslik alus vastavalt seadustiku artiklitele 22 
ja 27;  
d) kauba üksikasjalik kirjeldus ja selle tariifne klassifikatsioon;  
e) kauba koostis ja selle määramiseks kasutatavad kontrolli ­
meetodid ning vajaduse korral selle tehasehind;  
f) päritolu kindlaksmääramise tingimused, kasutatud materja ­
lide kirjeldus ja päritolu, tariifne klassifikatsioon, vastavad väärtused ja asjaolude kirjeldus (tollitariifistiku rubriiginum ­
brite muutmise, lisandväärtuse, toimingu või protsessi kirjel ­
dusega seotud eeskirjad või muud konkreetsed eeskirjad), mis võimaldab kõnealuseid tingimusi täita; eelkõige tuleb mainida, millist päritolureeglit on kauba suhtes kohaldatud ja millist päritolu kaubale soovitakse;
 
g) lisadena olemasolevad proovid ja näidised, fotod, joonised, 
kataloogid või muud dokumendid kauba koostise ja kooste ­
materjali kohta, mille abil saab kirjeldada tootmisprotsessi või töötlemist, mille nimetatud materjalid on läbinud;
 
h) nõusolek esitada tolli taotluse korral kõikide lisatud doku ­
mentide tõlge asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde (või ühte selle ametlikest keeltest);
 
i) märge konfidentsiaalsena käsitletavate andmete kohta, mis 
on seotud üldsuse või ametkondadega;  
j) taotleja märkus, kas temale teadaolevalt on siduvat tariifiin ­
formatsiooni või siduvat päritoluinformatsiooni kauba või materjalide kohta, mis on punktides d või f nimetatud kaubaga identsed või sarnased, ühenduses juba taotletud või välja antud;
 
k) nõusolek, et antud informatsiooni võib säilitada Euroopa 
Ühenduste Komisjoni avalikus andmebaasis; lisaks seadus ­
tiku artiklile 15 kohaldatakse siiski ka liikmesriikides kehti ­
vaid andmekaitset reguleerivaid õigusakte.  
4. Kui tolli hinnangul ei sisalda laekunud taotlus kõiki põhjendatud 
arvamuse kujundamiseks vajalikke andmeid, nõuab toll, et taotleja esitaks puuduvad andmed. Artiklis 7 nimetatud kolme kuu või 150 päeva pikkused tähtajad hakkavad kulgema kuupäevast, mil tollil on otsuse tegemiseks kogu informatsioon olemas; toll teatab taotlejale, et on taotluse kätte saanud, ning samuti tähtaja alguskuupäeva.  ▼
M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 18
 
5. Nende tolliasutuste nimekiri, kelle liikmesriigid on määranud 
siduva informatsiooni taotlusi vastu võtma või siduvat informatsiooni välja andma, avaldatakse  Euroopa Ühenduste Teataja  C-seerias.
 
Artikkel 7  
1. Siduv informatsioon antakse taotlejale niipea kui võimalik.  
a) Tariifiga seotud küsimused: kui kolme kuu jooksul alates taotluse 
vastuvõtmisest ei ole olnud võimalik taotlejale siduvat tariifiinfor ­
matsiooni anda, võtab toll taotlejaga ühendust, et teatada talle viivi ­
tuse põhjus ja aeg, millal on võimalik informatsiooni anda.  
b) Päritoluga seotud küsimused: informatsioon antakse 150-päevase 
tähtaja jooksul alates taotluse vastuvõtmise kuupäevast.  
2. Siduv informatsioon antakse lisas 1 (siduv tariifiinformatsioon) või 
lisas 1 A (siduv päritoluinformatsioon) esitatud näidisele vastaval vormil. Vormil näidatakse, milliseid andmeid käsitletakse konfident ­
siaalsetena. Märgitakse ära seadustiku artiklis 243 ettenähtud kaebuse esitamise õigus.  
▼
M24  
Artikkel 8  
1. Siduva tariifiinformatsiooni puhul edastavad liikmesriikide tollia ­
sutused viivitamatult komisjonile:  
a) koopia siduva tariifiinformatsiooni taotlusest (esitatud lisas 1B);  
b) koopia antud siduvast tariifiinformatsioonist (lisa 1 eksemplar 2);  
c) lisas 2 esitatud eksemplaris 4 märgitud andmed.  
Siduva päritoluinformatsiooni korral edastavad nad komisjonile viivita ­
matult antud siduva päritoluinformatsiooni asjakohased andmed.  
Need edastatakse elektroonilisel teel.  
2. Liikmesriigi taotluse korral saadab komisjon viivitamatult liikmes ­
riigile kooskõlas lõikega 1 saadud andmed. Need edastatakse elektroo ­
nilisel teel.  ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 19
 
3. Siduva tariifiinformatsiooni taotluse elektrooniliselt edastatud 
andmed, antud siduv tariifiinformatsioon ja lisa 1 eksemplari 4 andmed säilitatakse komisjoni keskandmebaasis. Siduva tariifiinformatsiooni andmeid, sealhulgas fotosid, visandeid, brošüüre jne võib avalikustada Internetis, välja arvatud sellist salajast teavet, mis on märgitud antud siduva tariifiinformatsiooni lahtritesse 3 ja 8.  
▼
M10  
3. PEATÜKK  
Siduva informatsiooni vastuolude korral kohaldatavad sätted  
Artikkel 9  
1. Kui siduva informatsiooni teadete vahel on vastuolud:  
— paneb komisjon omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel 
küsimuse arutlusele komitee järgmise kuu istungil või kui see ei õnnestu, siis sellele järgneval istungil,
 
— kooskõlas komiteemenetlusega võtab komisjon võimalikult kiiresti 
ja hiljemalt kuue kuu jooksul esimeses taandes nimetatud istungi toimumisest alates vastu asjakohase meetme, mis tagab tollinomen ­
klatuuri ja päritolureeglite ühtse kohaldamise.
 
2. Lõike 1 kohaldamisel loetakse siduvat päritoluinformatsiooni 
vastuoluliseks, kui see annab erineva päritolu toodetele, mis:  
— kuuluvad sama tariifirubriigi alla ja mille päritolu määrati kindlaks 
samade päritolureeglite alusel ja  
— mis on saadud sama tootmisprotsessi tulemusel.  
4. PEATÜKK  
Siduva informatsiooni õiguslikud tagajärjed  
Artikkel 10  
1. Siduvale informatsioonile võib tugineda ainult informatsiooni 
saaja, ilma et see piiraks seadustiku artiklite 5 ja 64 kohaldamist.  
2. a) Tariifiga seotud küsimused: toll võib nõuda, et informatsiooni 
saaja teataks neile tolliformaalsuste täitmise ajal, et ta omab tollivormistuses oleva kauba kohta siduvat tariifiinformatsiooni.  ▼
M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 20
 
b) Päritoluga seotud küsimused: siduva päritoluinformatsiooni 
kohaldamise eest vastutavad asutused võivad nõuda, et infor ­
matsiooni saaja teataks tolliformaalsuste täitmise ajal kõnealus ­
tele asutustele, et ta omab nimetatud formaalsustega hõlmatud kauba kohta siduvat päritoluinformatsiooni.
 
3. Siduva informatsiooni saaja võib informatsiooni kasutada teatava 
kauba puhul ainult siis, kui:  
a) tariifiga seotud küsimustes on tollile tõendatud, et kõnealune kaup 
vastab igakülgselt esitatud informatsioonis kirjeldatud kaubale;  
b) päritoluga seotud küsimustes on lõike 2 punktis b nimetatud asutus ­
tele tõendatud, et kõnealune kaup ja selle päritolu määravad asjaolud vastavad igakülgselt esitatud informatsioonis kirjeldatud kaubale ja asjaoludele.
 
4. Toll (siduva tariifiinformatsiooni küsimustes) või lõike 2 punktis b 
nimetatud asutused (siduva päritoluinformatsiooni küsimustes) võivad nõuda kõnealuse informatsiooni tõlkimist asjaomase liikmesriigi amet ­
likku keelde või ühte selle ametlikest keeltest.
 
Artikkel 11  
Siduv tariifiinformatsioon, mida liikmesriigi toll on andnud alates 1. jaa ­
nuarist 1991, on samadel tingimustel siduv kõikide liikmesriikide päde ­
vatele asutustele.  
Artikkel 12  
1. Seadustiku artikli 12 lõikes 5 nimetatud seaduse või meetme 
vastuvõtmisel rakendab toll vajalikke abinõusid tagamaks, et siduvat informatsiooni antakse edaspidi ainult kooskõlas kõnealuse seaduse või meetmega.
 
2. a) Lõike 1 kohaldamisel võetakse siduva tariifiinformatsiooni 
puhul arvesse järgmisi tähtpäevi:  
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis i viidatud 
määruste puhul, mis käsitlevad tollinomenklatuuri muuda ­
tusi, nende jõustumise päev,  
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis i viidatud 
määruste puhul, kus määratletakse kaupade tariifne klassifi ­
katsioon tollinomenklatuuri alusel või mis mõjutavad seda, nende  Euroopa Ühenduste Teataja  L-seerias avaldamise 
kuupäev,  ▼
M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 21
 
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis ii viidatud 
meetmete puhul, mis puudutavad koondnomenklatuuri selgi ­
tavate märkuste muudatusi, nende  Euroopa Ühenduste 
Teataja  C-seerias avaldamise kuupäev,  
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis ii viidatud 
Euroopa Ühenduste Kohtu otsuste puhul otsuse tegemise kuupäev,
 
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktis ii viidatud 
meetmete puhul, mis puudutavad liigitusarvamuse vastuvõt ­
mist või harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri tõlgendus ­
reeglite muutmist tollikoostöö nõukogu poolt, komisjoni teatise  Euroopa Ühenduste Teataja  C-seerias avaldamise 
kuupäev.
 
b) Lõike 1 kohaldamisel võetakse siduva päritoluinformatsiooni 
suhtes arvesse järgmisi tähtpäevi:  
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis i viidatud 
määruste puhul, mis käsitlevad kauba päritolu kindlaksmää ­
ramist ja artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud reegleid, nende jõustumise päev,
 
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud 
meetmete puhul, mis käsitlevad selgitavate märkuste muut ­
mist ja ühenduse tasandil vastuvõetud arvamusi, nende  
Euroopa Ühenduste Teataja  L-seerias avaldamise kuupäev,  
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud 
Euroopa Ühenduse Kohtu otsuste puhul otsuse tegemise kuupäev,
 
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud 
meetmete puhul, mis puudutavad arvamusi päritolu kohta või Maailma Kaubandusorganisatsiooni poolt vastuvõetud selgitavaid märkusi, komisjoni teatise  Euroopa Ühenduste 
Teataja  C-seerias avaldamise kuupäev,
 
— seadustiku artikli 12 lõike 5 punkti b alapunktis ii viidatud 
meetmete puhul, mis puudutavad Maailma Kaubandusorga ­
nisatsiooni päritolureeglite lepingu lisas ja rahvusvahelistes lepingutes vastuvõetud meetmeid, nende jõustumise päev.
 
3. Komisjon teatab niipea kui võimalik tollile käesolevas artiklis 
nimetatud meetmete ja seaduste vastuvõtmise kuupäevad.  ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 22
 
5. PEATÜKK  
Siduva informatsiooni kehtivusaja lõppemise korral kohaldatavad 
sätted  
Artikkel 13  
Kui siduv informatsioon tühistatakse või kaotab kehtivuse vastavalt 
seadustiku artikli 12 lõike 4 teisele lausele ja artikli 12 lõikele 5, teatab informatsiooni andnud tolliasutus sellest komisjonile niipea kui võimalik.
 
Artikkel 14  
1. Kui seadustiku artikli 12 lõikes 5 nimetatud põhjustel kehtetu 
siduva informatsiooni saaja soovib kasutada võimalust tugineda sellisele informatsioonile kõnealuse artikli lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul, teatab ta sellest tollile ja esitab vajaduse korral kõik asjakohaste tingi ­
muste täitmise kontrollimiseks vajalikud dokumendid.
 
2. Erijuhtudel, kui komisjon võtab kooskõlas seadustiku artikli 12 
lõike 7 teise lõiguga vastu meetme, milles kaldutakse kõrvale kõnealuse artikli lõikes 6 sätestatust, või kui lõikes 1 nimetatud tingimused selleks, et tugineda jätkuvalt siduvale tariifiinformatsioonile või siduvale pärito ­
luinformatsioonile, ei ole täidetud, teatab toll sellest informatsiooni saajale kirjalikult.
 
▼M29  
IIA JAOTIS  
VOLITATUD ETTEVÕTJAD  
1. PEATÜKK  
Sertifikaatide andmise kord  
1 . J a g u  
Üldsätted, soodustused  
Artikkel 14a  
1. Ilma, et see piiraks tollieeskirjadega ette nähtud lihtsustuste kasu ­
tamist, võivad tolliasutused ettevõtja taotluse alusel ja vastavalt tollisea ­
dustiku artiklile 5a välja anda järgmised volitatud ettevõtja sertifikaadid:  
a) volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat (tollialased lihtsustused) – ette ­
võtjatele, kes taotlevad tollieeskirjadega ette nähtud lihtsustusi ja kes vastavad artiklites 14h, 14i ja 14j sätestatud tingimustele;
 
b) volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat (turvalisus ja julgeolek) – ette ­
võtjatele, kes taotlevad turvalisuse- ja julgeolekualaseid tollikontrolli hõlbustusi kauba sisenemisel ühenduse tolliterritooriumile või kauba lahkumisel ühenduse tolliterritooriumilt ning kes vastavad artiklites 14h–14k sätestatud tingimustele;  ▼
M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 23
 
c) volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat (tollialased lihtsustused/ ­
turvalisus ja julgeolek) – ettevõtjatele, kes taotlevad punktis a kirjel ­
datud lihtsustusi ja punktis b kirjeldatud hõlbustusi ning kes vastavad artiklites 14h–14k sätestatud tingimustele.
 
2. Tolliasutused võtavad asjakohaselt arvesse ettevõtjate, eriti väikese 
ja keskmise suurusega ettevõtjate iseärasusi.  
Artikkel 14b  
1. Kui artikli 14a lõike 1 punktides a või c osutatud volitatud ette ­
võtja sertifikaadi omanik taotleb ühte või mitut artiklites 260, 263, 269, 272, 276, 277, 282, 283, 313a, 313b, 324a, 324e, 372, 454a ja 912g osutatud luba, ei kontrolli tolliasutused uuesti nende tingimuste täitmist, mida on volitatud ettevõtja sertifikaadi andmisel juba kontrollitud.
 
2. Kui sisenemise ülddeklaratsiooni on esitanud artikli 14a lõike 1 
punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi omanik, võib 
pädev tolliasutus teatada volitatud ettevõtjale enne kauba saabumist ühenduse tolliterritooriumile, millal on kaubasaadetis pärast julgeoleku ja turvalisuse riskianalüüsi valitud täiendavaks füüsiliseks kontrolliks või mitte. Selline teatis esitatakse üksnes juhul, kui see ei ohusta läbi ­
viidavat kontrolli.
 
Liikmesriigid võivad teha füüsilist kontrolli isegi siis, kui volitatud 
ettevõtjat ei ole enne kauba saabumist ühenduse tolliterritooriumile teavitatud saadetise valimisest selliseks kontrolliks.
 
Kaupade väljaviimisel ühenduse tolliterritooriumilt kohaldatakse 
esimese ja teise lõigu sätteid  mutatis mutandis . 
3. Artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja 
sertifikaadi omanik, kes impordib või ekspordib kaupu, võib esitada lisa 30A jaotise 2.5 kohaseid lihtsustatud andmenõudeid sisaldavaid 
sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone.
 
Vedajatel, ekspediitoritel ja tolliagentidel, kellel on artikli 14a lõike 1 
punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja sertifikaat ja kes tegelevad artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja sertifi ­
kaadi omanike nimel kaupade impordi või ekspordiga, on samuti õigus esitada lisa 30A jaotise 2.5 kohaseid lihtsustatud andmenõudeid sisalda ­
vaid sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone.
 
Volitatud ettevõtja sertifikaadi omanikelt, kellel on õigus esitada liht ­
sustatud andmenõuetega deklaratsioone, võidakse nõuda täiendavaid andmeid, et tagada kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvahelistes kokkulepetes sätestatud vastastikuse tunnustamise süsteemide ja julgeo ­
lekumeetmete toimimine.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 24
 
4. Volitatud ettevõtja sertifikaadi omanike suhtes viiakse läbi vähem 
füüsilisi ja dokumendikontrolle kui teiste ettevõtjate suhtes. Teatava konkreetse ohu või muudes ühenduse õigusaktides sätestatud kontrolli ­
kohustuste arvesse võtmiseks võivad tolliasutused teisiti otsustada.
 
Kui pädev tolliasutus valib siiski pärast riskianalüüsi läbivaatuseks 
kaubasaadetise, mille kohta sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni või tollideklaratsiooni on esitanud volitatud ettevõtja, viib ta vajalikud kontrollid läbi esmajärjekorras. Volitatud ettevõtja taotlusel ja kokku ­
leppel asjaomase tolliasutusega võib kõnealuseid kontrolle teha mujal kui asjaomase tolliasutuse asukohas.
 
5. Lõigetes 1–4 sätestatud soodustusi kohaldatakse juhul, kui asja ­
omane ettevõtja esitab vajalikud volitatud ettevõtja sertifikaadi numbrid.  
2 . J a g u  
Volitatud ettevõtja sertifikaadi taotlus  
Artikkel 14c  
1. Taotlus volitatud ettevõtja sertifikaadi saamiseks esitatakse paber ­
kandjal või elektrooniliselt vastavalt lisas 1C esitatud näidisele.  
2. Kui tolliasutus leiab taotluse vastuvõtmisel, et see ei sisalda kõiki 
nõutavaid andmeid, teeb tolliasutus 30 kalendripäeva jooksul taotluse 
vastuvõtmisest ettevõtjale põhjendatud ettepaneku esitada asjakohane 
teave.  
Artikli 14l lõikes 1 ja artikli 14o lõikes 2 osutatud tähtajad hakkavad 
kehtima kuupäevast, mil tolliasutus on saanud kõik avalduse vastuvõt ­
miseks vajalikud andmed. Tolliasutused teavitavad ettevõtjat sellest, et avaldus on vastu võetud, ning teatavad kuupäeva, millest alates osutatud tähtaeg kehtima hakkab.
 
Artikkel 14d  
1. Avaldus esitatakse ühele järgmistest tolliasutustest:  
a) liikmesriigi tolliasutusele, kus on taotleja asjaomase tolliprotseduu ­
riga seotud keskne raamatupidamine ning kus teostatakse taotletava volitatud ettevõtja sertifikaadiga hõlmatud toiminguid vähemalt osali ­
selt;
 
b) liikmesriigi tolliasutusele, kus pädeval tolliasutusel on infotehno ­
loogia ja arvutivõrgu abil taotleja arvutisüsteemi kaudu võimalik ligi pääseda taotleja asjaomase tolliprotseduuriga seotud kesksele raamatupidamisele ning kus toimub taotleja põhiline logistiline juhti ­
mistegevus ja kus teostatakse taotletava volitatud ettevõtja sertifikaa ­
diga hõlmatud toiminguid vähemalt osaliselt.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 25
 
Taotleja keskne raamatupidamine, millele on osutatud punktides a ja b, 
peab sisaldama andmeid ja dokumentatsiooni, mis võimaldavad tollia ­
sutusel kontrollida volitatud ettevõtja sertifikaadi saamiseks vajalikke tingimusi ja kriteeriume ning teostada nende üle järelevalvet.
 
2. Kui lõike 1 alusel ei ole võimalik pädevat tolliasutust määrata, 
esitatakse avaldus ühele järgmistest tolliasutustest:  
a) liikmesriigi tolliasutusele, kus on taotleja asjaomase tolliprotseduu ­
riga seotud keskne raamatupidamine;  
b) selle liikmesriigi tolliasutusele, kus on võimalik asjaomase tolliprot ­
seduuriga seotud kesksele raamatupidamisele ligi pääseda, nagu on osutatud lõike 1 punktis b, ning kus toimub taotleja põhiline logisti ­
line juhtimistegevus.
 
3. Kui osa asjaomaseid andmeid ja dokumentatsiooni hoitakse mõnes 
teises liikmesriigis kui see, kus asub tolliasutus, kellele avaldus on esitatud vastavalt lõigetele 1 või 2, täidab taotleja nõuetekohaselt lisas 1C esitatud taotluse vormi lahtrid 13, 16, 17 ja 18.
 
4. Kui taotlejal on ladustamisrajatis või muud valdused mõnes teises 
liikmesriigis kui see, kus asub tolliasutus, kellele avaldus on esitatud vastavalt lõigetele 1 või 2, märgib taotleja asjakohase teabe lisas 1C esitatud taotluse vormi lahtrisse 13, et hõlbustada kõnealuse liikmesriigi 
tolliasutusel asjaomaste tingimuste kontrollimist ladustamisrajatises või 
muus valduses.
 
5. Käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud juhtudel kohaldatakse 
artiklis 14m kehtestatud konsulteerimiskorda.  
6. Taotleja peab tagama kergesti ligipääsetava keskuse või taotleja 
juhtkonda kuuluva kontaktisiku olemasolu, et muuta tolliasutustele kättesaadavaks kogu teave, mida on vaja ettenähtud nõuetele vastavuse tõendamiseks, et välja anda volitatud ettevõtja sertifikaat.
 
7. Võimaluse piires edastavad taotlejad vajalikud andmed tolliasutu ­
sele elektrooniliselt.  
Artikkel 14e  
Liikmesriigid edastavad komisjonile nimekirja oma pädevatest asutus ­
test, kuhu taotlused ning kõik selle hilisemad muudatused tuleb saata. Komisjon edastab kõnealuse teabe teistele liikmesriikidele või muudab selle Internetis kättesaadavaks.
 
Nende asutuste ülesanne on ka välja anda volitatud ettevõtja sertifikaate.  
Artikkel 14f  
Taotlusi ei kiideta heaks järgmistel juhtudel:  
a) taotlus ei vasta artiklite 14c ja 14d sätetele;  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 26
 
b) taotleja on mõistetud või võidakse mõista süüdi oma majandustege ­
vusega seotud raske kuriteo toimepaneku eest või teda süüdistatakse selles või taotluse esitamise hetkel toimub pankrotimenetlus;
 
c) taotlejal on tolliasjades seaduslik esindaja, kes taotleja seadusliku 
esindajana tegutsedes on mõistetud või võidakse mõista süüdi tollieeskirjade rikkumisega seotud raske kuriteo eest või teda süüdis ­
tatakse selles;
 
d) taotlus esitatakse kolme aasta jooksul pärast volitatud ettevõtja serti ­
fikaadi kehtetuks tunnistamist vastavalt artikli 14v lõikele 4.  
3 . J a g u  
Volitatud ettevõtja sertifikaadi andmise tingimused ja kriteeriumid  
Artikkel 14g  
Taotleja ei pea olema asutatud ühenduse tollipiirkonnas järgmistel 
juhtudel:  
a) kui ühenduse ja ettevõtja asukohaks oleva kolmanda riigi vahelises 
rahvusvahelises kokkuleppes sätestatakse volitatud ettevõtja sertifi ­
kaatide vastastikune tunnustamine ja määratakse kindlaks haldus ­
kord, mille alusel võib liikmesriigi tolliasutus vajaduse korral teos ­
tada asjakohast kontrolli;  
b) kui artikli 14a lõike 1 punktis b osutatud volitatud ettevõtja sertifi ­
kaadi saamise taotluse on teinud lennundus- või laevandusettevõte, 
mis ei ole asutatud ühenduses, ent mille piirkondlik asutus asub ühenduse territooriumil ja mis saab juba kasu artiklites 324e, 445 või 448 kirjeldatud lihtsustustest.
 
Esimese lõigu punktis b osutatud juhul loetakse, et taotleja juba vastab 
artiklites 14h, 14i ja 14j sätestatud tingimustele; ta on kohustatud täitma ka artikli 14k lõikes 2 sätestatud tingimust.
 
Artikkel 14h  
1. Tolliseadustiku artikli 5a lõike 2 esimeses taandes osutatud 
andmeid tollieeskirjadele vastavuse kohta käsitatakse nõuetekohasena, 
kui järgmised isikud ei ole taotluse esitamisele eelnenud viimase kolme aasta jooksul tõsiselt või korduvalt rikkunud tollieeskirju:
 
a) taotleja;  
b) isikud, kes vastutavad taotluse esitanud ettevõtte eest või kontrol ­
livad selle juhtimist;  
c) vastavalt vajadusele taotleja seaduslik esindaja tolliküsimustes;  
d) taotluse esitanud ettevõttes tolliküsimuste eest vastutav isik.  
Andmeid võib tollieeskirjadele vastavuse kohta lugeda nõuetekohaseks 
ka juhul, kui pädev tolliasutus peab korduvaid rikkumisi vähetähtsaks, võrreldes tollialaste tegevuste arvu või mahuga, ja kui need ei tekita kahtlust taotleja heausksuse suhtes.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 27
 
2. Kui taotluse esitanud ettevõtet kontrollivad isikud on registreeritud 
või asuvad kolmandas riigis, hindavad tolliasutused nende vastavust tollinõuetele kättesaadavate dokumentide ja andmete põhjal.
 
3. Kui taotleja ettevõte on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, 
hindavad tolliasutused tema vastavust tollinõuetele nende käsutuses olevate dokumentide ja andmete põhjal.
 
Artikkel 14i  
Et tolliasutused saaksid tuvastada, kas taotlejal on nõuetekohane ärido ­
kumentide ja vajaduse korral ka transpordiandmete haldamise süsteem vastavalt tolliseadustiku artikli 5a lõike 2 teisele taandele, peab taotleja täitma järgmisi nõudeid:
 
a) pidama raamatupidamissüsteemi, mis on vastavuses selles liikmes ­
riigis üldiselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raama ­
tupidamisarvestus toimub, ja mis lihtsustab auditipõhiseid tollikon ­
trolle;  
b) võimaldama tolliasutusele füüsilise või elektroonilise ligipääsu oma 
tolliandmete ja vajaduse korral transpordiandmete haldamise süstee ­
mile;  
c) kasutama logistikasüsteemi, mis eristab ühenduse kaupu ja ühendu ­
seväliseid kaupu;  
d) kohaldama halduskorraldust, mis vastab ettevõtte tüübile ja suurusele 
ning mis on sobiv kaubavoogude haldamiseks, samuti peab ettevõttel olema sisekontroll, millega on võimalik tuvastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid;
 
e) vajadusel kohaldama nõuetekohast korda kaubanduspoliitiliste meet ­
mete või põllumajandustoodetega kauplemisega seotud litsentside ja lubade käsitlemiseks;
 
f) kohaldama nõuetekohast korda ettevõtte dokumentide ja andmete 
arhiveerimiseks ning andmete kaotsimineku kaitseks;  
g) tagama, et töötajaid on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi 
kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgmisega, ja määrama kindlaks isikud, kes tolliasutusi sellistest juhtudest teavi ­
tavad;
 
h) rakendama sobivaid infotehnoloogilisi turvameetmeid oma arvutisüs ­
teemi kaitsmiseks volitamata sissetungide eest ja taotleja süsteemide turvalisuse tagamiseks;
 
Artikli 14a lõike 1 punktis b osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi 
taotlemise korral ei pea taotleja täitma käesoleva artikli esimese lõigu punktis c sätestatud nõuet.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 28
 
Artikkel 14j  
1. Tolliseadustiku artikli 5a lõike 2 kolmandas taandes osutatud tingi ­
must taotleja maksejõulisuse kohta käsitatakse täidetuna, kui tema maksejõulisust on võimalik tõendada viimase kolme aasta kohta.
 
Maksejõulisus käesoleva artikli mõistes tähendab head rahalist seisu, 
mis on piisav taotleja kohustuste täitmiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse ettevõtte majandustegevuse iseärasusi.
 
2. Kui taotleja ettevõte on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, 
hinnatakse tema maksejõulisust kättesaadavate dokumentide ja andmete põhjal.
 
Artikkel 14k  
1. Taotleja julgeoleku ja turvalisuse standardid, millele on osutatud 
tolliseadustiku artikli 5a lõike 2 neljandas taandes, loetakse piisavaks, kui järgmised tingimused on täidetud:
 
a) taotletava sertifikaadiga hõlmatud toimingutega seoses kasutatavad 
hooned on ehitatud materjalist, mis takistavad ebaseaduslikku sise ­
nemist ja kaitsevad ebaseadusliku sissetungi eest;  
b) kasutada tuleb sobivaid sissepääsukontrolli meetmeid, et hoida ära 
volitamata juurdepääs veoaladele, laadimiskaidele ja lastialadele;  
c) kaupade käitlemise meetmed hõlmavad kaitset mis tahes materjali 
sisseviimise, vahetamise või kaotamise ning kaubasaadetiste omavo ­
lilise avamise eest;  
d) vajaduse korral on välja töötatud keeldude ja piirangutega seotud 
impordi- ja/või ekspordilitsentside käitlemise ja nende kaupade muudest kaupadest eristamise kord;
 
e) taotleja on rakendanud meetmeid, mis võimaldavad tema äripartne ­
reid selgesti tuvastada, et kindlustada rahvusvaheline tarneahel;  
f) taotleja teostab turvalisusega seotud ametikohtadel töötavate isikute 
suhtes seadusega lubatud piires julgeolekukontrolli ning viib läbi perioodilisi taustauuringuid;
 
g) taotleja tagab, et tema asjaomased töötajad osalevad aktiivselt turva ­
teadlikkuse tõstmise programmides.  
2. Kui lennundus- või laevandusettevõte, mis ei ole asutatud ühen ­
duses, ent omab seal piirkondlikku kontorit ja saab kasu artiklites 324e, 445 või 448 osutatud lihtsustustest, esitab taotluse artikli 14a lõike 1 
punktis b osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi saamiseks, peab ta 
vastama ühele järgmistest tingimustest:
 
a) omama rahvusvaheliselt tunnustatud turvalisus- ja/või julgeolekuser ­
tifikaati, mis on välja antud asjaomaseid transpordisektoreid käsitle ­
vate rahvusvaheliste konventsioonide alusel;  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 29
 
b) omama kokkuleppelise esindaja staatust, nagu on määratletud 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 (  1 ) artik­
lis 3 (edaspidi” kokkuleppeline esindaja„), ja vastama komisjoni määruses (EÜ) nr 185/2010 (
 2 ) sätestatud nõuetele;  
▼M29  
c) omama sertifikaati, mis on välja antud väljaspool ühenduse tolliter ­
ritooriumi asuvas riigis, kui kahepoolne kokkulepe ühenduse ja kol ­
manda riigi vahel tagab sertifikaadi tunnustamise kõnealuses kokku ­
leppes esitatud tingimustel.  
Kui lennundus- või laevandusettevõttel on käesoleva lõike punktis a 
osutatud sertifikaat, peab ta täitma lõikes 1 sätestatud tingimusi. Serti ­
fikaati väljaandev tolliasutus loeb lõikes 1 sätestatud kriteeriumid täide ­
tuks niivõrd, kuivõrd rahvusvahelise sertifikaadi väljaandmise kritee ­
riumid on samaväärsed või vastavad lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.  
▼M52  
Kui lennundusettevõtja on kokkuleppeline esindaja, loetakse lõikes 1 
sätestatud tingimused täidetuks nende asukohtade ja toimingute osas, mille suhtes ettevõtja on kokkuleppelise esindaja staatuse omandanud, ning seda ulatuses, mil kokkuleppelise esindaja staatuse andmise tingi ­
mused ühtivad lõikes 1 sätestatutega või on neile vastavad.
 
3. Kui taotleja on asutatud ühenduse tolliterritooriumil ja on 
määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 3 määratletud kokkuleppeline esin ­
daja või tuntud saatja ning täidab määruses (EL) nr 185/2010 sätestatud nõudeid, loetakse lõikes 1 sätestatud tingimused täidetuks nende asukohtade ja toimingute osas, mille suhtes ettevõtja on kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse omandanud, ning seda ulatuses, mil kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse andmise tingimused ühtivad lõikes 1 sätestatutega või on neile vastavad.  
▼
M29  
4. Kui ühenduses registreeritud taotlejal on rahvusvaheliste konvent ­
sioonide alusel väljaantud rahvusvaheliselt tunnustatud turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, ühenduse õigusaktide alusel välja antud Euroopa turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, Rahvusvahelise Standardiorgani ­
satsiooni rahvusvaheline standard või Euroopa standardiorganisatsioo ­
nide Euroopa standard, loetakse lõikes 1 osutatud kriteeriumid täidetuks niivõrd, kuivõrd nende sertifikaatide väljaandmise tingimused on sama ­
väärsed või vastavad käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele.
 
4 . J a g u  
Volitatud ettevõtja sertifikaadi väljaandmise kord  
Artikkel 14l  
1. Sertifikaati väljaandev tolliasutus edastab taotluse kõigi teiste liik ­
mesriikide tolliasutustele viie tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaa ­
mise päevast vastavalt artiklile 14c, kasutades selleks artiklis 14x osutatud sidesüsteemi.  ▼
M52  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 30  
( 1 ) ELT L 97, 9.4.2008, lk 72. 
( 2 ) ELT L 55, 5.3.2010, lk 1.
 2. Kui mõne teise liikmesriigi tolliasutusel on asjakohast teavet, mis 
võib takistada sertifikaadi andmist, edastab ta selle teabe sertifikaati väljaandvale tolliasutusele 35 kalendripäeva jooksul alates lõikes 1 ette nähtud teavitamisest, kasutades selleks artiklis 14x osutatud side ­
süsteemi.
 
Artikkel 14m  
1. Liikmesriikide tolliasutuste vaheline konsultatsioon on nõutav, kui 
sertifikaati väljaandev tolliasutus ei ole suuteline kontrollima vastavust ühele või mitmele artiklites 14g–14k osutatud kriteeriumile teabe või kontrollimisvõimaluse puudumise tõttu. Sellisel juhul viivad liikmesrii ­
kide tolliasutused konsultatsiooni läbi 60 kalendripäeva jooksul pärast 
sertifikaati väljaandva tolliasutuse teabe edastamist, et volitatud ettevõtja 
sertifikaadi väljaandmine või taotluse tagasilükkamine võiks toimuda artikli 14o lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.
 
Kui tolliasutus, kelle poole pöörduti, ei reageeri 60 kalendripäeva 
jooksul, võib sertifikaati väljaandev tolliasutus esimesena nimetatud asutuse vastutusel eeldada, et kriteeriumid, millega seoses konsulteeri ­
mist paluti, on täidetud. Kõnealust tähtaega võib pikendada, kui taotleja teeb kohandusi kriteeriumidele vastamiseks ja teatab nendest asjaomas ­
tele tolliasutustele.
 
2. Kui artiklis 14n osutatud kontrolli tulemusena tuvastab tolliasutus, 
kelle poole pöörduti, et taotleja ei vasta ühele või mitmele kriteeriumile, edastatakse nõuetekohaselt dokumenteeritud tulemused sertifikaati väljaandvale tolliasutusele, kes lükkab taotluse tagasi. Kohaldatakse artikli 14o lõikeid 4–6.
 
Artikkel 14n  
1. Sertifikaati väljaandev tolliasutus kontrollib, kas artiklites 14g–14k 
kirjeldatud tingimused ja kriteeriumid sertifikaadi väljaandmiseks on täidetud. Tolliasutus dokumenteerib nii kontrollimise käigu kui ka tule ­
mused.
 
Kui valduste suure hulga korral ei võimalda sertifikaadi väljaandmiseks 
ette nähtud periood kõigi oluliste valduste kontrollimist ning tolliasutus ei kahtle, et taotleja säilitab ettevõtte turvastandardid, mida kasutatakse üldiselt kõigis selle valdustes, võib ta otsustada kontrollida ainult kõne ­
aluste valduste tüüpilist osa.
 
2. Sertifikaati väljaandev tolliasutus võib võtta arvesse artiklites 14i, 
14j ja 14k osutatud valdkondade ekspertide esitatud järeldusi nendes artiklites osutatud tingimuste ja kriteeriumide suhtes. Ekspert ei tohi olla taotlejaga seotud.
 
Artikkel 14o  
1. Sertifikaati väljaandev tolliasutus annab välja volitatud ettevõtja 
sertifikaadi vastavalt lisas 1D sätestatud näidisele.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 31
 
2. Vastavalt artiklile 14c väljastab tolliasutus AEO sertifikaadi või 
lükkab taotluse tagasi 120 kalendripäeva jooksul taotluse kättesaamise päevast. Kõnealust tähtaega võib pikendada üks kord 60 kalendripäeva, kui tolliasutus ei suuda tähtajast kinni pidada. Sellisel juhul teavitab tolliasutus taotlejat tähtaja pikendamise põhjustest enne 120 kalendri ­
päeva möödumist.  
▼
M29  
3. Teise lõike esimeses lauses osutatud tähtaega võib pikendada 
juhul, kui kriteeriumidele vastavuse kontrollimise käigus teeb taotleja kohandusi kriteeriumidele vastamiseks ja teatab nendest pädevale asutu ­
sele.
 
4. Kui artiklite 14l, 14m ja 14n kohaselt teostatud kontrolli tule ­
mused põhjustavad tõenäoliselt taotluse tagasilükkamist, teatab sertifi ­
kaati väljaandev tolliasutus nendest tulemustest taotlejale ja annab talle enne taotluse tagasilükkamist võimaluse esitada vastuväited 30 kalend ­
ripäeva jooksul. Lõike 2 esimeses lauses ette nähtud tähtaeg lükkub vastavalt edasi.
 
5. Taotluse tagasilükkamine ei põhjusta tollieeskirjade alusel 
väljaantud kehtivate volituste automaatset kehtetuks tunnistamist.  
6. Kui taotlus lükatakse tagasi, teavitab tolliasutus taotlejat otsuse 
põhjustest. Tagasilükkamise otsus edastatakse taotlejale lõigetes 2–4 
sätestatud tähtaja jooksul.  
Artikkel 14p  
Sertifikaati väljaandev tolliasutus teavitab viie tööpäeva jooksul teiste 
liikmesriikide tolliasutusi volitatud ettevõtja sertifikaadi väljaandmisest, kasutades selleks artiklis 14x osutatud sidesüsteemi. Sama tähtaja jooksul tuleb edastada ka teave taotluse tagasilükkamise kohta.
 
2. PEATÜKK  
Volitatud ettevõtja sertifikaatide õiguslik tähendus  
1 . J a g u  
Üldsätted  
Artikkel 14q  
1. Volitatud ettevõtja sertifikaat jõustub 10. tööpäeval pärast selle 
väljaandmist.  
2. Volitatud ettevõtja sertifikaati tunnustatakse kõigis liikmesriikides.  
3. Volitatud ettevõtja sertifikaat antakse määramata tähtajaks.  
4. Tolliasutused jälgivad volitatud ettevõtjate vastavust tingimustele 
ja kriteeriumidele.  
5. Sertifikaati väljaandev tolliasutus hindab jätkuvat vastavust järg ­
mistel juhtudel:  
a) oluliste muudatuste korral asjakohastes ühenduse õigusaktides;  
b) kui on põhjendatult alust arvata, et volitatud ettevõtja ei vasta enam 
asjakohastele tingimustele ja kriteeriumidele.  ▼M37  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 32
 
Kui volitus antakse vähem kui 3 aastat tagasi registreeritud taotlejale, 
toimub esimese aasta jooksul pärast volituse andmist hoolikas jälgimine.  
Kohaldatakse artikli 14n lõiget 2.  
Kordushindamise tulemused tehakse artiklis 14x osutatud sidesüstee ­
mide kaudu kättesaadavaks kõigi liikmesriikide tolliasutustele.  
2 . J a g u  
Volitatud ettevõtja staatuse peatamine  
Artikkel 14r  
1. Sertifikaati väljaandev tolliasutus peatab volitatud ettevõtja staa ­
tuse järgmistel juhtudel:  
a) kui tuvastatakse mittevastavus volitatud ettevõtja sertifikaadi 
omamise aluseks olevatele tingimustele või kriteeriumidele;  
b) kui tolliasutustel on piisavalt alust arvata, et volitatud ettevõtja on 
toime pannud teo, mis annab alust kriminaalmenetluse alustamiseks ja mis on seotud tollieeskirjade rikkumisega.
 
Esimese lõigu punktis b osutatud juhtudel võib tolliasutus otsustada 
mitte peatada volitatud ettevõtja staatust, kui ta peab rikkumist vähe ­
tähtsaks, võrreldes tollialaste tegevuste arvu või mahuga, ja kui ei teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.
 
Enne otsuse langetamist edastavad tolliasutused oma järeldused asja ­
omasele ettevõtjale. Asjaomasel ettevõtjal on õigus olukorda parandada ja/või esitada oma seisukoht 30 kalendripäeva jooksul pärast järelduste edastamise kuupäeva.
 
Soodustused tuleb peatada kohe, kui ohu olemusest või tasemest lähtu ­
valt on seda vaja kodanike turvalisuse ning julgeoleku, rahva tervise või keskkonna kaitseks. Soodustusi peatav tolliasutus teavitab artiklis 14x osutatud sidesüsteemi kasutades viivitamatult teiste liikmesriikide tollia ­
sutusi, et nad saaksid võtta asjakohaseid meetmeid.
 
2. Kui volitatud ettevõtja sertifikaadi omanik ei paranda lõike 1 
esimese lõigu punktis a osutatud olukorda lõike 1 kolmandas lõigus osutatud 30 päeva jooksul, teavitab pädev tolliasutus asjaomast ette ­
võtjat volitatud ettevõtja staatuse peatamisest 30 kalendripäevaks, et 
ettevõtja saaks võtta vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks. Artik ­
lis 14x osutatud sidesüsteemi kaudu teavitatakse ka teiste liikmesriikide tolliasutusi.
 
3. Kui volitatud ettevõtja sertifikaadi omanik on pannud toime lõike 
1 esimese lõigu punktis b osutatud teo, peatab sertifikaati väljaandev tolliasutus kohtumenetluse ajaks volitatud ettevõtja staatuse. Nimetatud asutus teavitab sellest sertifikaadi omanikku. Artiklis 14x osutatud side ­
süsteemi kaudu teavitatakse ka teiste liikmesriikide tolliasutusi.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 33
 
4. Kui asjaomane ettevõtja pole suutnud 30 kalendripäeva jooksul 
olukorda parandada, kuid tõendab, et soodustuste peatamise tähtaja pikendamise korral on tingimuste täitmine võimalik, peatab sertifikaati väljaandev tolliasutus volitatud ettevõtja staatuse veel 30 kalendripäe ­
vaks.
 
Artikkel 14s  
1. Soodustuste peatamine ei mõjuta tolliprotseduure, mida alustati 
enne soodustuste peatamise kuupäeva ning mis ei ole veel lõpetatud.  
2. Soodustuste peatamine ei mõjuta automaatselt volitusi, mis ei ole 
antud seoses volitatud ettevõtja sertifikaadiga, välja arvatud juhul, kui soodustuste peatamise põhjused puudutavad ka neid volitusi.
 
3. Soodustuste peatamine ei mõjuta automaatselt mis tahes volitusi 
tollialaste lihtsustuste kasutamiseks, mis on antud volitatud ettevõtja sertifikaadi alusel ning mille tingimused on jätkuvalt täidetud.
 
4. Kui artikli 14a lõike 1 punktis c osutatud volitatud ettevõtja serti ­
fikaadi puhul ei vasta asjaomane ettevõtja üksnes artiklis 14k osutatud tingimustele, peatatakse volitatud ettevõtja staatus osaliselt ja tema taot ­
lusel võib välja anda uue artikli 14a lõike 1 punktis a osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi.
 
Artikkel 14t  
1. Kui asjaomane ettevõtja on tolliasutuse hinnangul piisaval määral 
võtnud kasutusele vajalikud meetmed volitatud ettevõtjale seatavatele tingimustele ja kriteeriumidele vastamiseks, taastab sertifikaati väljaandev tolliasutus ettevõtja soodustused ning teavitab sellest asja ­
omast ettevõtjat ning teiste liikmesriikide tolliasutusi. Õigused võib taas ­
tada enne artikli 14r lõikes 2 või 4 sätestatud tähtaega.
 
Artikli 14s lõikes 4 osutatud olukorra puhul taastab soodustusi peatav 
tolliasutus peatatud sertifikaadi. Seejärel tühistab nimetatud asutus artikli 14a lõike 1 punktis a osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi.
 
2. Kui asjaomane ettevõtja ei suuda artikli 14r lõikes 2 või 4 ette 
nähtud soodustuste peatamise tähtaja jooksul vastavaid meetmeid kasu ­
tusele võtta, tunnistab sertifikaati väljaandev tolliasutus volitatud ette ­
võtja sertifikaadi kehtetuks ning teavitab sellest artiklis 14x osutatud 
sidesüsteemi kaudu viivitamatult teiste liikmesriikide tolliasutusi.  
Artikli 14s lõikes 4 osutatud olukorra puhul parandatakse esialgset serti ­
fikaati vastavalt ning kehtima jääb üksnes uus artikli 14a lõike 1 punktis a osutatud volitatud ettevõtja sertifikaat.
 
Artikkel 14u  
1. Kui volitatud ettevõtja ei vasta ajutiselt ühelegi artiklis 14a sätes ­
tatud kriteeriumile, võib ta taotleda volitatud ettevõtja staatuse peata ­
mist. Sellisel juhul teatab volitatud ettevõtja sellest sertifikaati väljaand ­
vale tolliasutusele, märkides tähtaja, milleks ta on võimeline taastama kriteeriumidele vastavuse. Ühtlasi teavitab ta sertifikaati väljaandvat tolliasutust kasutusele võetavatest meetmetest ja neile kuluvast ajast.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 34
 
Artiklis 14x osutatud sidesüsteemi kaudu saadab teate saanud tolliasutus 
teate ka teiste liikmesriikide tolliasutustele.  
2. Kui volitatud ettevõtja ei suuda oma teatises osutatud aja jooksul 
olukorda parandada, võib sertifikaati väljaandev tolliasutus anda mõist ­
liku ajapikenduse, kui volitatud ettevõtja on toiminud heauskselt. Teiste liikmesriikide tolliasutusi teavitatakse ajapikendusest artiklis 14x osutatud sidesüsteemi kaudu.
 
Kõigil muudel juhtudel tunnistatakse volitatud ettevõtja sertifikaat 
kehtetuks ning väljaandev tolliasutus teavitab artiklis 14x osutatud side ­
süsteemi kaudu viivitamatult teiste liikmesriikide tolliasutusi.  
3. Kui soodustuste peatamise perioodil ei võeta vajalikke meetmeid, 
kohaldatakse artiklit 14v.  
3 . J a g u  
Volitatud ettevõtja sertifikaadi kehtetuks tunnistamine  
Artikkel 14v  
1. Sertifikaati väljaandev tolliasutus tunnistab volitatud ettevõtja 
sertifikaadi kehtetuks järgmistel juhtudel:  
a) volitatud ettevõtja ei suuda täita artikli 14t lõikes 1 osutatud meet ­
meid;  
b) volitatud ettevõtja poolt tollieeskirjade rikkumisega seotud tõsiste 
rikkumiste korral, mille puhul puudub edasikaebamisõigus;  
c) volitatud ettevõtja ei suuda artiklis 14u osutatud soodustuste peata ­
mise perioodi jooksul võtta vajalikke meetmeid;  
d) volitatud ettevõtja taotlusel.  
Punktis b osutatud juhtudel võib tolliasutus ka otsustada mitte tunnis ­
tada kehtetuks volitatud ettevõtja sertifikaati, kui ta peab rikkumisi vähetähtsaks, võrreldes tollialaste tegevuste arvu või mahuga, ja kui ei teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.
 
2. Kehtetuks tunnistamine jõustub järgmisel päeval pärast sellest 
teatamist.  
Kui artikli 14a lõike 1 punktis c osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi 
puhul ei vasta asjaomane ettevõtja üksnes artikli 14k tingimustele, tunnistab sertifikaati väljaandev tolliasutus sertifikaadi kehtetuks ja annab välja uue artikli 14a lõike 1 punktis a osutatud volitatud ettevõtja sertifikaadi.
 
3. Sertifikaati väljaandev tolliasutus teavitab volitatud ettevõtja serti ­
fikaadi kehtetuks tunnistamisest viivitamatult teiste liikmesriikide tollia ­
sutusi artiklis 14x osutatud sidesüsteemi kaudu.  
4. Välja arvatud lõike 1 punktis c ja d osutatud kehtetuks tunnista ­
mise juhtudel ei lubata ettevõtjal esitada uut taotlust volitatud ettevõtja sertifikaadi saamiseks kolme aasta jooksul alates sertifikaadi kehtetuks tunnistamisest.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 35
 
3. PEATÜKK  
Teabevahetus  
Artikkel 14w  
1. Volitatud ettevõtja teavitab sertifikaati väljaandvat tolliasutust 
kõigist pärast sertifikaadi andmist esile kerkinud teguritest, mis võivad mõjutada sertifikaadi jätkuvat kehtimist või sisu.
 
2. Kogu sertifikaati väljaandva tolliasutuse käsutuses olev asjakohane 
teave tehakse kättesaadavaks tolliasutustele teistes liikmesriikides, kus volitatud ettevõtja teostab tolliga seotud tegevusi.
 
3. Kui tolliasutus tunnistab kehtetuks volitatud ettevõtja sertifikaadi 
alusel volitatud ettevõtjale antud eriloa teatavate tollialaste lihtsustuste kasutamiseks, millele on osutatud artiklites 260, 263, 269, 272, 276, 277, 282, 283, 313a ja 313b, 324a, 324e, 372, 454a ja 912g, teatab ta sellest volitatud ettevõtja sertifikaadi väljaandnud tolliasutusele.  
▼
M52  
4. Sertifikaati välja andev tolliasutus teeb asjaomasele tsiviillennun ­
dusjulgestuse eest vastutavale riiklikule ametiasutusele viivitamata kätte ­
saadavaks enda käsutuses oleva järgmise miinimumteabe volitatud ette ­
võtja staatuse kohta:  
a) volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat — turvalisuse ja 
julgeoleku (AEOS) ja volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat — tollia ­
laste lihtsustuste/turvalisuse ja julgeoleku (AEOF) sertifikaat, sh sertifikaadi omaniku nimi ja vajaduse korral teave sellesse tehtud muudatuste, selle kehtetuks tunnistamise või volitatud ettevõtja staa ­
tuse peatamise kohta koos põhjustega;
 
b) teave selle kohta, kas tolliasutused on asjaomast asukohta külastanud 
ning viimase külaskäigu kuupäev ja eesmärk (loaandmine, korduv ­
hindamine, seire);  
c) AEOS- ja AEOF-sertifikaadi korduvhindamised ja nende tulemused.  
Riiklikud tolliasutused kehtestavad hiljemalt 1. märtsiks 2015 kokku ­
leppel tsiviillennundusjulgestuse eest vastutava riikliku ametiasutusega sellise esimeses lõigus osutatud teabe vahetamise üksikasjalikud viisid, mida artiklis 14x osutatud elektrooniline teabe- ja sidesüsteem ei hõlma.
 
Asjaomast teavet käsitlevad tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavad 
riiklikud ametiasutused kasutavad seda üksnes asjakohaste kokkuleppe ­
lise esindaja või tuntud saatja süsteemide tarbeks ning rakendavad selle teabe turvalisuse tagamiseks asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid.  
▼
M29  
Artikkel 14x  
1. Komisjoni ja tolliasutuste poolt ühise kokkuleppe alusel määrat ­
letud elektroonilist teabe ja sidesüsteemi kasutatakse teabe- ja sideprot ­
sessiks tolliasutuste vahel ning komisjoni ja ettevõtjate teavitamiseks.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 36
 
2. Kasutades lõikes 1 osutatud süsteemi, säilitavad komisjon ja tollia ­
sutused järgmist teavet ja omavad sellele ligipääsu:  
a) taotluste elektrooniliselt edastatud andmed;  
b) volitatud ettevõtja sertifikaadid ning olemasolu korral ka teave neisse 
tehtud muudatuste, nende kehtetuks tunnistamise või volitatud ette ­
võtja staatuse peatamise kohta;  
c) kogu muu asjakohane teave.  
▼M52  
2a. Vajaduse korral ja eelkõige juhul, kui volitatud ettevõtja staatust 
käsitatakse alusena heakskiidu, lubade või hõlbustuste andmisel muude liidu õigusaktide kohaselt, võib juurdepääsu artikli 14w lõike 4 punk ­
tides a ja c osutatud teabele anda ka asjaomasele tsiviillennundusjulges ­
tuse eest vastutavale riiklikule ametiasutusele.  
▼
M29  
3. Sertifikaati väljaandev tolliasutus teavitab oma liikmesriigis 
asuvaid riskianalüüsi teostavaid asutusi volitatud ettevõtja sertifikaadi andmisest, muutmisest, kehtetuks tunnistamisest, samuti volitatud ette ­
võtja staatuse peatamisest. Nimetatud asutus teavitab ka kõiki sertifikaati 
väljaandvaid asutusi teistes liikmesriikides.
 
4. Komisjon võib avalikustada volitatud ettevõtjate nimekirja Inter ­
netis, olles eelnevalt jõudnud kokkuleppele asjaomase volitatud ettevõt ­
jaga. Kõnealust nimekirja ajakohastatakse.  
▼M18  __________  
▼B 
IV JAOTIS  
KAUBA PÄRITOLU  
1. PEATÜKK  
Mittesooduspäritolu  
1 . j a g u  
Töö või töötlus, mis annavad päritolu  
Artikkel 35  
Käesolev peatükk näeb ette koondnomenklatuuri XI jaotisse kuuluvate 
tekstiilide ja tekstiiltoodetega ning mõnede teiste toodetega, mis ei ole tekstiilid või tekstiiltooted, seotud töö või töötluse, mida loetakse seadustiku artikli 24 kriteeriumidele vastavaks ja mis annavad kõneso ­
levatele toodetele selle riigi päritolu, kus need töö või töötluse läbisid.
 
Riik on vastavalt asjaoludele kas kolmas riik või ühendus.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 37
 
1 . a l a j a g u  
Tekstiilid ja tekstiiltooted, mis kuuluvad koondnomenklatuuri XI jaotise alla  
Artikkel 36  
Koondnomenklatuuri XI jaotise alla kuuluvate tekstiilide ja tekstiiltoo ­
dete puhul peetakse artiklis 37 määratletud lõpuleviidud töötlemist tööks või töötluseks, mis annab seadustiku artikli 24 kohaselt päritolu.
 
Artikkel 37  
Lõpuleviidud töötlemine on töö või töötlus, mille tulemusel valmistatud 
tooted klassifitseeritakse koondnomenklatuuri mõne teise rubriigi alla, kui need, mille alla kuuluvad tootes kasutatud päritolustaatuseta mater ­
jalid.
 
Siiski on lisas 10 loetletud toodete puhul lõpuleviidud ainult selle lisa 3. 
veerus nimetatud iga konkreetse tootega seotud töötlus, hoolimata sellest, kas rubriik muutub või mitte.
 
Lisa 10 reeglite rakendamise juhend on esitatud lisa 9 sissejuhatavates 
märkustes.  
Artikkel 38  
Eelmise artikli kohaldamisel käsitatakse järgnevaid toiminguid päritolus ­
taatuse saamiseks ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas rubriik muutub või mitte:
 
a) toimingud, mis tagavad toodete heas seisundis säilimise vedamisel ja 
ladustamisel (ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, kahjustatud osade eemaldamine ja muud sellised toimingud);
 
b) lihtsad toimingud, nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine, 
sortimine, liigitamine, kokkupanemine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine), pesemine, tükeldamine;
 
c) i) ümberpakkimine ning kaubasaadetiste osadeks jagamine ja koon ­
damine;  
ii) lihtne kottidesse, kastidesse või karpidesse panemine, alustele ja 
muule sellisele kinnitamine ning muu lihtne pakendamine;  
d) kaubatähiste, etikettide või muude eristusmärkide kinnitamine tootele 
või selle pakendile;  
e) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks;  
f) kahe või enama punktides a–e nimetatud toimingu kombinatsioon.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 38
 
2 . a l a j a g u  
Tooted, mis kuuluvad koondnomenklatuuri XI jaotise alla, kuid ei ole 
tekstiilid ja tekstiiltooted  
Artikkel 39  
Lisas 11 loetletud valmistatud toodete puhul on lisa kolmandas veerus 
nimetatud töö või töötlus see, mis annab seadustiku artikli 24 järgi päritolu.
 
Lisas 11 sätestatud reeglite rakendamise juhend on esitatud lisa 9 sisse ­
juhatavates märkustes.  
3 . a l a j a g u  
Kõiki tooteid hõlmavad ühissätted  
Artikkel 40  
Kui lisade 10 ja 11 loendites on ette nähtud päritolu saamine juhul, kui 
kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa teatud protsenti valmistatud toodete tehasehinnast, arvutatakse see protsent järgmiselt:
 
— väärtus  — kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus 
materjalide importimise ajal, või kui see väärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse töötlemisriigis,
 
— tehasehind  — valmistatud toote tehasehind, millest lahutatakse kõik 
siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi 
maksta valmistatud toote eksportimisel,  
— kokkupanemise tulemusena omandatud väärtus  — väärtuse suurene ­
mine, mis tuleneb üksnes kokkupanemisest koos kõikide viimistlus- ja kontrollitoimingutega ning ükskõik millise osa liitmisest, mis pärineb sellest riigist, kus kõnesolevaid toiminguid tehti, kaasa arvatud kasum ja üldkulud, mis selles riigis tekivad nende toimin ­
gute tulemusena.
 
2 . j a g u  
Varuosi käsitlevad rakendussätted  
Artikkel 41  
▼M1 
1. Iga seadme, masina, aparaadi või sõiduki standardseadmete hulka 
kuuluvad lisaseadmed, varuosad ja tööriistad loetakse olevat sama päri ­
tolu, mis seade, masin, aparaat või sõiduk.  
▼B 
►M1 2. ◄ Iga vabasse ringlusse lubatud või varem eksporditud 
seadme, masina, aparaadi või sõiduki olulised varuosad on sama päri ­
tolu, mis seade, masin, aparaat või sõiduk tingimusel, et käesolevas jaos sätestatud tingimused on täidetud.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 39
 
Artikkel 42  
Eelmises artiklis nimetatud päritolueeldust aktsepteeritakse ainult siis,  
— kui see on vajalik sihtkohariiki importimiseks,  
— kui nimetatud oluliste varuosade lisamine vastavale seadmele, masi ­
nale, aparaadile või sõidukile tootmise käigus ei oleks takistanud sellel seadmel, masinal, aparaadil või sõidukil saada ühenduse või valmistajariigi päritolu.
 
Artikkel 43  
Artikli 41 kohaldamisel on:  
a) seadmed, masinad, aparaadid või sõidukid  — koondnomenklatuuri 
XVI, XVII ja XVIII jaotistes loetletud kaup;  
b) olulised varuosad  — osad, mis on:  
— koostisosad, ilma milleta punktis a nimetatud vabasse ringlusse 
lubatud või varem eksporditud kauba takistusteta käitamine ei ole tagatud, ja
 
— sellele kaubale iseloomulikud, ja  
— ette nähtud nende tavaliseks hoolduseks ja kahjustatud osade või 
tarvitamiskõlbmatuteks muutunud osade asendamiseks.  
Artikkel 44  
Kui liikmesriigi pädevatele asutustele või volitatud esindajatele esita ­
takse taotlus artiklis 41 nimetatud oluliste varuosade päritolusertifikaadi saamiseks, tuleb selle sertifikaadi lahtrisse 6 (kauba number, markee ­
ringud pakkeüksuste arv ja liik, kauba kirjeldus) ja selle juurde kuulu ­
vale taotlusele lisada asjaomase isiku avaldus, et nendes märgitud kaubad on ette nähtud varem eksporditud seadme, masina, aparaadi 
või sõiduki tavaliseks hoolduseks koos täpsete andmetega nimetatud 
seadme, masina, aparaadi või sõiduki kohta.
 
Alati kui võimalik esitab kõnealune isik ka selle päritolusertifikaadi 
andmed (väljaandja, sertifikaadi number ja väljaandmise kuupäev), mille alusel see seade, masin, aparaat või sõiduk eksporditi, mille hool ­
duseks osad on ette nähtud.
 
Artikkel 45  
Kui oluliste varuosade päritolu artikli 41 tähenduses tuleb tõendada 
nende ühendusse vabasse ringlusse lubamiseks päritolusertifikaadi esita ­
misega, peab sertifikaat sisaldama artiklis 44 viidatud andmeid.  
Artikkel 46  
Käesoleva jao eeskirjade kohaldamise tagamiseks võivad liikmesriikide 
pädevad asutused nõuda lisatõendeid, eriti:  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 40
 
— vabasse ringlusse lubatud või varem eksporditud seadme, masina, 
aparaadi või sõiduki kaubaarvet või selle koopiat,  
— lepingut või selle koopiat või mõnda muud dokumenti, mis näitab, 
et tarne on tavalise hooldusteenuse osa.  
3 . j a g u  
Päritolusertifikaati käsitlevad rakendussätted  
1 . a l a j a g u  
Päritolu üldsertifikaati käsitlevad sätted  
Artikkel 47  
Kui impordil on toote päritolu tõendatud või seda tuleb tõendada päri ­
tolusertifikaadi esitamisega, peab päritolusertifikaat vastama järgmistele tingimustele:
 
a) selle peab koostama pädev asutus või väljaandva riigi poolt selleks 
volitatud esindaja;  
b) see peab sisaldama kõik toote identifitseerimiseks vajalikud andmed, 
eelkõige:  
— pakkeüksuste arv, nende laad, märgistus ja numbrid,  
— toote liik,  
— toote bruto- ja netomass; need andmed võib siiski asendada teiste 
andmetega, nagu näiteks arv või maht, kui toote mass võib märgatavalt muutuda vedamise ajal või kui toote massi ei saa kindlaks määrata või kui toodet tavaliselt identifitseeritakse niisu ­
guste andmete abil,
 
— kaubasaatja nimi;  
c) see peab üheselt tõendama, et toode, mille kohta see välja antud on, 
pärineb konkreetsest riigist.  
Artikkel 48  
1. Liikmesriikide pädevate asutuste või volitatud esindajate 
väljaantud päritolusertifikaat peab vastama artikli 47 punktidega a ja b ettenähtud tingimustele.
 
2. Sertifikaat ja sellega seotud taotlus peab olema koostatud lisas 12 
esitatud näidisele vastaval vormil.  
3. Selline päritolusertifikaat tõendab, et kaup on ühenduse päritolu.  
Kui see osutub ekspordil siiski vajalikuks, võib päritolusertifikaadiga 
tõendada, et kaup on pärit konkreetsest liikmesriigist.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 41
 
Kui seadustiku artikli 24 tingimused täidetakse ainult eri liikmesriikides 
toimunud töötlemise või toimingute jada tulemusena, võib tõendada ainult kauba ühenduse päritolu.
 
Artikkel 49  
Päritolusertifikaat antakse välja asjaomase isiku kirjaliku taotluse alusel.  
Kui olukord seda nõuab, eriti kui taotleja säilitab pideva ekspordivoo, 
võivad liikmesriigid otsustada, et nad ei nõua iga eksporditoimingu puhul eraldi taotluse esitamist, tingimusel et järgitakse päritolu käsitle ­
vaid sätteid.
 
Kui see osutub kaubavahetuse seisukohalt vajalikuks, võib välja anda 
ühe või mitu päritolusertifikaadi lisakoopiat.  
Sellised koopiad peavad olema koostatud lisas 12 esitatud näidisele 
vastaval vormil.  
Artikkel 50  
1. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm. Pikkuse lubatud hälve on 
vahemikus –5 kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema puitmassi jääkideta valge kirjapaber, mis kaalub vähemalt 64 g/m
 2 või 25–30 
g/m  2 , kui kasutatakse lennupostipaberit. Paberile trükitakse seepiavärvi 
giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.
 
2. Taotluse vorm trükitakse ekspordiliikmesriigi ühes või enamas 
riigikeeles. Päritolusertifikaadi vorm trükitakse ühes või enamas ühen ­
duse ametlikus keeles, või sõltuvalt tavast ja kaubavahetuse vajadustest mõnes muus keeles.
 
3. Liikmesriikidel on õigus trükkida päritolusertifikaatide vormid ise 
või lasta neid trükkida selleks volitatud trükikodades. Sel juhul peab igal sertifikaadil olema viide volitusele. Igal päritolusertifikaadi vormil peab 
olema trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille abil saab trükikoda 
identifitseerida. Vormil peab olema ka trükitud või pitsatiga löödud järjekorranumber, mille abil saab vormi identifitseerida.
 
Artikkel 51  
Taotluse vorm ja päritolusertifikaat täidetakse ühtmoodi kas masina ­
kirjas või käsitsi suurtähtedega ühes ühenduse ametlikus keeles või sõltuvalt tavast ja kaubavahetuse vajadustest mõnes muus keeles.
 
Artikkel 52  
Igal päritolusertifikaadil peab olema järjekorranumber, mille järgi seda 
saab identifitseerida. Sertifikaadi taotlusel ja kõikidel sertifikaadi koopiatel peab olema sama number.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 42
 
Peale selle võivad liikmesriikide pädevad asutused või volitatud esin ­
dajad sellised dokumendid nummerdada väljaandmise järjekorras.  
Artikkel 53  
Liikmesriikide pädevad asutused määravad, kas ja missuguseid lisaand ­
meid tuleb taotluses esitada. Selliseid lisaandmeid tuleb nõuda võimali ­
kult vähe.  
Iga liikmesriik teatab komisjonile eelmise lõike kohaselt vastuvõetud 
sätetest. Komisjon edastab selle teabe viivitamata teistele liikmesriiki ­
dele.  
Artikkel 54  
Päritolusertifikaate väljaandvad liikmesriikide pädevad asutused või 
volitatud esindajad säilitavad taotlusi vähemalt kaks aastat.  
Taotlusi võib siiski säilitada ka koopiatena tingimusel, et neil on asja ­
omastes liikmesriikides originaaliga võrdne juriidiline jõud.  
2 . a l a j a g u  
Importimise erikorra alusel imporditavate teatavate põllumajandustoodete 
päritolusertifikaate käsitlevad erisätted  
Artikkel 55  
Artiklites 56–65 nähakse ette selliste päritolusertifikaatide kasutamise 
tingimused, mis on seotud kolmandatest riikidest pärinevate põllumajan ­
dustoodetega, mille suhtes on kehtestatud sooduskohtlemiseta importi ­
mise erikord, kui selle puhul kohaldatakse järgmisi sätteid.  
a) Päritolusertifikaadid  
Artikkel 56  
1. Päritolusertifikaadid, mis on seotud kolmandatest riikidest pärine ­
vate põllumajandustoodetega, mille suhtes on kehtestatud sooduskohtle ­
miseta importimise erikord, koostatakse lisas 13 esitatud näidisele vastaval vormil.
 
2. Selliseid sertifikaate annavad välja asjaomaste kolmandate riikide 
pädevad valitsusasutused, edaspidi „väljaandja”, kui tooteid, mille kohta sertifikaat on välja antud, võib pidada nendest riikidest pärinevateks ühenduses kehtivates eeskirjades määratletud tähenduses.
 
3. Sellised sertifikaadid tõendavad ka kogu nõutavat teavet, mis on 
ette nähtud ühenduse õigusaktidega, mis hõlmavad artiklis 55 määrat ­
letud importimise erikorda.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 43
 
4. Ilma et see piiraks artikli 55 importimise erikorraga seotud erisä ­
tete kohaldamist, on väljaandja poolt väljaantud päritolusertifikaatide kehtivusaeg kümme kuud väljaandmise kuupäevast alates.
 
Artikkel 57  
1. Päritolusertifikaadid, mis on koostatud vastavalt käesoleva alajao 
sätetele, koosnevad ainult ühest lehest, kus dokumendi pealkirja kõrvale on kirjutatud „originaal”.
 
Kui on vaja täiendavaid eksemplare, on neil pealkirja kõrval märkus 
„koopia”.  
2. Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad ainult päritolusertifi ­
kaadi originaali.  
Artikkel 58  
1. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse puhul on lubatud 
hälve vahemikus –5 kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema puitmassi jääkideta valge paber, mis kaalub vähemalt 40 g/m
 2 . Originaali esikül ­
jele trükitakse kollast värvi giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.
 
2. Sertifikaadid trükitakse ja täidetakse ühes ühenduse ametlikus 
keeles.  
Artikkel 59  
1. Sertifikaat täidetakse masinakirjas või printeri abil või muul 
sarnasel viisil.  
2. Kandeid ei tohi kustutada ega üle kirjutada. Kõik muudatused 
tehakse kriipsutades ebaõige kanne läbi ja lisades vajaduse korral õiged andmed. Sellistele muudatusetele lisab need teinud isik oma nime ­
tähed ja need muudatused kinnitab väljaandja.
 
Artikkel 60  
1. Artiklite 56–59 kohaselt väljaantud päritolusertifikaadi lahtrisse 5 
märgitakse kõik lisaandmed, mida võidakse nõuda importimise erikorra rakendamiseks artikli 56 lõike 3 kohaselt.
 
2. Lahtrite 5, 6 ja 7 kasutamata ruum kriipsutatakse niimoodi läbi, et 
hiljem ei saaks sinna midagi lisada.  
Artikkel 61  
Igal päritolusertifikaadil on trükitud või käsitsi kirjutatud järjekorra ­
number, mille abil sertifikaati saab identifitseerida, väljaandja pitser ja volitatud isiku või isikute allkiri.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 44
 
Sertifikaat antakse välja, kui sellega hõlmatud tooted eksporditakse ja 
väljaandja säilitab iga väljaantud sertifikaadi koopia.  
Artikkel 62  
Erijuhtudel võib ülal viidatud päritolusertifikaadi välja anda pärast 
sellega hõlmatud toodete eksporti, kui sertifikaati ei antud ekspordil välja tahtmatu eksimuse või tegevusetuse või eriliste asjaolude tõttu.
 
Väljaandjad ei tohi artiklites 56–61 sätestatud päritolusertifikaati taga ­
siulatuvalt välja anda enne, kui nad on kontrollinud, kas eksportija 
taotluses esitatud andmed vastavad andmetele, mis on asjakohastes 
dokumentides.  
Tagasiulatuvalt väljaantud sertifikaatidel on märkuste lahtris üks järg ­
mistest märkustest:  
— expedido a posteriori,  
— udstedt efterfølgende,  
— Nachträglich ausgestellt,  
— Εκδοθέν  εκ των υστέρων , 
— Issued retrospectively,  
— Délivré  a posteriori , 
— rilasciato a posteriori,  
— afgegeven a posteriori,  
— emitido a posteriori,  
▼A1 
— annettu jälkikäteen/utfärdat i efterhand,  
— utfärdat i efterhand,  
▼A2 
— Vystaveno dodate čně, 
— Välja antud tagasiulatuvalt,  
— Izsniegts retrospekt īvi, 
— Retrospektyvusis išdavimas,  
— Kiadva visszamen őleges hatállyal,  
— Maħruġ retrospettivament,  
— Wystawione retrospektywnie,  
— Izdano naknadno,  
▼M26  
— Vyhotovené dodato čne, ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 45
 
— издаден  впоследствие , 
— eliberat ulterior,  
▼M45  
— Izdano naknadno.  
▼B 
b) Halduskoostöö  
Artikkel 63  
1. Kui teatavate põllumajandustoodete importimise erikord näeb ette 
artiklites 56–62 sätestatud päritolusertifikaatide kasutamise, tuleb nimetatud korra kasutamiseks välja töötada halduskoostöö kord, kui nimetatud importimise erikorraga ei ole määratud teisiti.
 
Selleks saadavad asjaomased kolmandad riigid Euroopa Ühenduste 
Komisjonile:  
— päritolusertifikaatide väljaandjate nimed ja aadressid koos pitserijäl ­
jendiga, mida nimetatud väljaandjad kasutavad,  
— valitsusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata taotlus artiklis 
64 nimetatud päritolusertifikaatide järelkontrolliks.  
Komisjon edastab eespool nimetatud teabe liikmesriikide pädevatele 
asutustele.  
2. Kui kõnealused kolmandad riigid ei saada komisjonile lõikes 1 
nimetatud teavet, ei luba ühenduse pädevad asutused kasutada impor ­
timise erikorda.  
Artikkel 64  
1. Artiklites 56-62 nimetatud päritolusertifikaatide järelkontrolli 
tehakse pisteliselt ja kui tekib põhjendatud kahtlus sertifikaadi ehtsuses või sertifikaadis esitatud andmete õigsuses.
 
Päritolu puudutavat kontrolli tehakse tolli algatusel.  
Põllumajanduseeskirjade kohaldamisel võivad kontrolli teha teised 
asjaomased pädevad asutused.  
2. Lõike 1 kohaldamiseks tagastavad ühenduse pädevad asutused 
päritolusertifikaadi või selle koopia ekspordiriigi poolt määratud valitsu ­
sasutusele, esitades vajaduse korral sisu või vormi puudutavad põhjendused järelepärimise tegemiseks. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse tagastatud sertifikaadile kaubaarve originaal või selle koopia. Asutused esitavad ka kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et sertifikaadis esitatud andmed on ebaõiged või sertifikaat ei ole ehtne.  ▼
M30  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 46
 
Kui ühenduse tolliasutused otsustavad asjaomase importimise erikorra 
kohaldamise peatada kuni kontrolli tulemuste selgumiseni, vabastavad nad tooted, jättes endale õiguse võtta kasutusele vajalikud ettevaa ­
tusabinõud.
 
Artikkel 65  
1. Järelkontrolli tulemused teatatakse ühenduse pädevatele asutustele 
võimalikult kiiresti.  
Nimetatud tulemused peavad võimaldama kindlaks teha, kas päritolu ­
sertifikaadid, mis on tagastatud artiklis 64 sätestatud tingimustel, vastavad tegelikult eksporditud kaubale ja kas eksporditud kauba suhtes võib kohaldada importimise erikorda.
 
2. Kui maksimaalselt kuuekuulise tähtaja jooksul ei ole järelkontrolli 
taotlusele vastatud, otsustavad ühenduse pädevad asutused lõplikult mitte lubada importimise erikorra kohaldamist.  
▼
M18  
2. PEATÜKK  
Sooduspäritolu  
▼M39  
1 . J a g u  
Üldine soodustuste süsteem  
1 . A l a j a g u  
Üldsätted  
▼M46  
Artikkel 66  
Käesolevas jaos sätestatakse päritolustaatusega toodete mõiste määr ­
atlust ning sellega seotud protseduure ja halduskoostöö meetodeid käsitlevad reeglid, mida rakendatakse seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (
 1 ) kohase üldiste tariifsete 
soodustuste kavaga (GSP), mille raames Euroopa Liit teeb arengu ­
maadele soodustusi (edaspidi „kava”).  
▼M39  
Artikkel 67  
1. Käesolevas jaos ning käesoleva peatüki 1A jaos kasutatakse 
järgmisi mõisteid:  
▼M46  
a) „soodustatud riik” – määruse (EL) nr 978/2012 artikli 2 punktis d 
määratletud riik või territoorium;  
▼M39  
b) „valmistamine” – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud 
komplekteerimine;  
c) „materjal” – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida 
on toote valmistamisel kasutatud;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 47  
( 1 ) ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.
 d) „toode” – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem 
mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;  
e) „kaup” – nii materjalid kui ka tooted;  
f) „kahepoolne kumulatsioon” – süsteem, mis võimaldab käesoleva 
määruse kohaselt Euroopa Liidust pärit tooteid käsitada soodustatud riigis päritolustaatusega materjalina, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes;
 
g) „kumulatsioon Norra, Šveitsi või Türgiga” – süsteem, mis 
võimaldab Norrast, Šveitsist või Türgist pärit tooteid käsitada soodustatud riigis päritolustaatusega materjalina, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes ja imporditakse Euroopa Liitu;
 
h) „piirkondlik kumulatsioon” – süsteem, mille alusel käsitatakse 
tooteid, mis käesoleva määruse kohaselt on pärit ühte piir ­
kondlikku rühma kuuluvast riigist, sama piirkondlikku rühma kuuluvast teisest riigist pärit materjalina (või teise piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjalina, kui rühmadevaheline kumulatsioon on võimalik), kui neid töödeldakse edasi või kasu ­
tatakse seal valmistatud tootes;
 
i) „laiendatud kumulatsioon” – süsteem, mille kohaselt käsitatakse 
teatavaid materjale, mis on pärit riigist, millega Euroopa Liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, asjaomasest soodustatud riigist pärit materjalina, tingimusel et komisjon lubab soodustatud riigi taotlusel kumulatsiooni kasutada ja et materjale töödeldakse kõnealuses riigis edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;
 
j) „samaväärsed materjalid” – sama liiki ja sama kaubandusliku 
kvaliteediga materjalid, millel on samad tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud;
 
k) „piirkondlik rühm” – selliste riikide rühm, mille vahel kohal ­
datakse piirkondlikku kumulatsiooni;  
l) „tolliväärtus” – kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kauband ­
uskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;
 
m) „materjalide väärtus” – lisas 13a esitatud loendis nimetatud, päri ­
tolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse soodustatud riigis. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti  mutatis mutandis ; ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 48
 
n) „tehasehind” – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, 
kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle toot ­
misega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik sise ­
riiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil;
 
Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki soodustatud riigis selle 
tootmisega seotud kulusid, sisaldab teheasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
 
o) „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus” – pärito ­
lustaatuseta materjalide suurim sisaldus, mis on lubatud, et valmis ­
tamist saaks käsitada piisava töö või töötlemisena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada toote tehasehinna protsendina või konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või 
alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassi prot ­
sendina;
 
p) „netomass” – kauba enda mass ilma pakkematerjalita ja mis tahes 
pakenditeta;  
q) „grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid” – grupid, rubriigid ja 
alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida on kasutatud harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris ja mida on muudetud vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta 
soovitusele;
 
r) „klassifitseeritud” – osutab toote või materjali klassifitseerimisele 
harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;  
s) „kaubasaadetis” – tooted, mis  
— saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale 
või 
— saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi 
alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;
 
t) „eksportija” – isik, kes ekspordib kaubad Euroopa Liitu või 
soodustatud riiki ja kes suudab kaupade päritolu tõendada, olenemata sellest, kas ta on tootja või mitte ja kas ta ise täidab ekspordi tolliformaalsusi või mitte;
 
u) „registreeritud eksportija” – eksportija, kes on registreeritud 
asjaomase soodustatud riigi pädevate asutuste juures, et koostada kava alusel eksportimiseks vajalikke päritolukinnitusi;  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 49
 
v) „päritolukinnitus” – eksportija koostatud kinnitus, mis näitab, et 
sellega hõlmatud tooted vastavad kava päritolureeglitele, et kaupade Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitav isik saaks taotleda tariifset sooduskohtlemist või et soodustatud riigi ettevõtja, kes impordib materjale edasiseks töötle ­
miseks kumulatsioonireeglite alusel, saaks tõendada kõnealuste kaupade päritolustaatust.  
▼
M46  
1a. Lõike 1 punkti a puhul, kus on osutatud „soodustatud riigile”, 
hõlmab kõnealune mõiste ka asjaomase riigi või territooriumi territoria ­
almerd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (Montego Bay 10. detsembri 1982. aasta konventsioon) tähenduses ega tohi selle piire ületada.  
▼
M39  
2. Lõike 1 punktis n võib lõike 1 punkti n esimeses lõigus osutatud 
mõiste „valmistaja” tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui 
viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna;  
Artikkel 68  
1. Selleks et tagada kava nõuetekohane kohaldamine, võtavad 
soodustatud riigid kohustuse:  
a) luua oma riigis käesolevas jaos sätestatud reeglite ja menetluse 
rakendamiseks ja haldamiseks vajalikud haldusstruktuurid ja -süs ­
teemid, sealhulgas vajaduse korral kumulatsiooni kohaldamiseks vajaliku korra, ning haldavad neid;
 
b) tagada, et nende pädevad asutused teevad koostööd komisjoniga ja 
liikmesriikide tolliasutustega.  
2. Lõike 1 punktis b osutatud koostöö hõlmab järgmist:  
a) komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks 
jälgida, kas kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealsed kontrollkäike;
 
b) ilma et see piiraks artiklite 97g ja 97h kohaldamist, toodete pärito ­
lustaatuse ja muude käesolevas jaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad;
 
3. Soodustatud riigid teavitavad komisjoni lõikes 1 osutatud tege ­
vusest.  
Artikkel 69  
1. Soodustatud riigid teatavad komisjonile oma riigi territooriumil 
asuvate selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, kes kuuluvad:  
a) asjaomase riigi valitsusasutuste alla või tegutsevad valitsuse volitusel 
ning kellel on õigus eksportijaid registreerida ja neid registreeritud eksportijate registrist kõrvaldada;  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 50
 
b) asjaomase riigi valitsusasutuste alla ning kellel on õigus toetada 
komisjoni ja liikmesriikide tolliasutusi halduskoostöö tegemisel, nagu on ette nähtud käesolevas jaos.
 
2. Soodustatud riigid teatavad komisjonile kohe lõike 1 kohaselt 
esitatava teabe muutumisest.  
3. Komisjon loob registreeritud eksportijate elektroonilise andme ­
baasi, mis põhineb soodustatud riikide valitsusasutuste ja liikmesriikide tolliasutuste esitatud teabel.
 
Üksnes komisjonil on juurdepääs kõnealusele andmebaasile ja selles 
sisalduvale teabele. Esimeses lõigus nimetatud ametiasutused tagavad, et komisjonile esitatakse ajakohastatud, terviklikku ja täpset teavet.
 
Esimeses lõigus osutatud andmebaasis hoitavad andmed avalikustatakse 
internetis, v.a artikli 92 kohase registreeritud eksportijaks saamise 
taotluse lahtris 2 ja 3 sisalduv konfidentsiaalne teave.  
Isikuandmed, mida töödeldakse esimeses lõigus osutatud andmebaasis ja 
mida liikmesriigid töötlevad käesoleva jao kohaselt, edastatakse või tehakse kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele kättesaadavaks üksnes kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9.
 
4. Käesolev määrus ei mõjuta ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega 
ette nähtud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ning eelkõige ei muuda see liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega direktiivi 95/46/EÜ alusel ega Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel.
 
Eksportijate identifitseerimis- ja registreerimisandmeid, mis on 
sätestatud lisa 13c punktides 1, 3 (tegevuse kirjeldus), 4 ja 5, võib komisjon internetis avaldada ainult juhul, kui nad on vabatahtlikult andnud selleks konkreetse ja teadliku kirjaliku nõusoleku.
 
Eksportijatele esitatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 11 sätestatud 
teave.  
Isikute õigusi seoses lisas 13c loetletud selliste registreerimisandmetega, 
mida töödeldakse riikide andmesüsteemides, kasutatakse vastavalt selle liikmesriigi seadusele, kes need isikuandmed talletas vastavalt direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks vastu võetud õigusaktidele.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 51
 
Isikute õigusi seoses isikuandmete töötlemisega lõikes 3 osutatud 
keskandmebaasis kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.  
Andmekaitsega tegelevad liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa 
Andmekaitseinspektor teevad oma pädevuse piirides aktiivset koostööd ning tagavad lõikes 3 osutatud andmebaasi koordineeritud järelevalve.
 
Artikkel 70  
▼M46  
1. Komisjon avaldab  Euroopa Liidu Teatajas  (C-seerias) soodustatud 
riikide loendi ja kuupäeva alates millest nad vastavad artiklites 68 ja 69 nimetatud tingimustele. Komisjon ajakohastab kõnealust loendit, kui uus soodustatud riik täidab kõnealused tingimused või kui soodustatud riik 
enam kõnealuseid tingimusi ei täida.
 
2. Käesoleva jao tähenduses soodustatud riigist pärit toodete puhul 
on võimalik saada Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamisel kava alusel soodustust üksnes tingimusel, et tooted eksporditi soodustatud riigist lõikes 1 osutatud loendis nimetatud kuupäeval või pärast seda.  
▼
M39  
3. Soodustatud riik vastab artiklite 68 ja 69 kohastele tingimustele 
kuupäeval, mil ta esitab teabe artikli 68 lõikes 1 osutatud kohustuse kohta ja artikli 69 lõikes 1 osutatud teatise.  
▼
M46  
Artikkel 71  
1. Kui soodustatud riigi pädevad asutused ei täida artikli 68 lõikes 1, 
artikli 69 lõikes 2, artiklites 91, 92, 93 või 97g sätestatud nõudeid või kalduvad korduvalt kõrvale artikli 97h lõike 2 nõuetest, võidakse kava alusel asjaomasele riigile soodustuste andmine ajutiselt peatada kooskõlas määruse (EL) nr 978/2012 artikliga 21.
 
2. Kui riik või territoorium on artikli 70 lõikes 1 osutatud 
soodustatud riikide loendist välja jäetud, jäävad käesoleva jao puhul kõnealuse riigi või territooriumi suhtes kolmeks aastaks alates riigi või territooriumi loendist väljajätmisest kehtima artiklis 68, artikli 88 lõike 1 punktis b, artikli 97g lõike 1 punktis a, artikli 97g lõikes 3 ja artikli 97i lõike 1 punktis b sätestatud kohustused.  
▼
M39  
2 . A l a j a g u  
Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus  
Artikkel 72  
Järgmisi tooteid käsitatakse soodustatud riigist pärit toodetena:  
a) täielikult asjaomases riigis artikli 75 tähenduses saadud või toodetud 
tooted;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 52
 
b) asjaomases riigis saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei 
ole täielikult seal saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 76 tähenduses.
 
Artikkel 73  
1. Käesoleva alajao kohased päritolustaatuse saamise tingimused 
tuleb täita asjaomases soodustatud riigis.  
2. Kui soodustatud riigist mõnda teise riiki eksporditud päritolustaa ­
tusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, kui pädevatele asutustele ei saa tõendada, et:
 
a) tagasitoodud tooted on needsamad, mis eksporditi ja  
b) need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi 
muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.
 
Artikkel 74  
1. Euroopa Liitu vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud tooted 
on needsamad tooted, mis eksporditi sellest soodustatud riigist, kust nad pärinevad. Tooteid ei ole enne nende vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilita ­
miseks. Toodete või kaubasaadetiste ladustamine ja osadeks jagamine on lubatud, kui selle eest vastutab eksportija või kaupade järgmine valdaja ning tooted jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.
 
2. Lõike 1 tingimused loetakse täidetuks, kui tolliasutustel ei ole 
alust selles kahelda; sellisel juhul võivad tolliasutused paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud mis tahes muude tõenditega.
 
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse  mutatis mutandis , kui kohaldatakse 
artiklite 84, 85 või 86 kohast kumulatsiooni.  
Artikkel 75  
1. Täielikult soodustatud riigis saadud või toodetud tooted on:  
a) selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 53
 
b) seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted;  
c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;  
d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;  
e) seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted;  
f) sealse jahi ja kalapüügi käigus saadud saadused;  
g) akvakultuuritooted, kui kala, koorikloomad ja limused on seal 
sündinud ja kasvanud;  
h) merekalapüügisaadused ja muud selle riigi laevade poolt väljaspool 
territoriaalmerd merest püütud saadused;  
i) selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis h osutatud 
saadustest valmistatud tooted;  
j) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine 
saamiseks;  
k) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;  
l) väljaspool selle riigi territoriaalmerd merepõhjast või selle aluspin ­
nasest välja toodud saadused, tingimusel et tal on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;
 
m) kõik punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest seal 
valmistatud tooted.  
2. Lõike 1 punktides h ja i nimetatud mõisteid „selle riigi laevad” ja 
„selle riigi kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes laevade ja kala ­
töötlemislaevade suhtes, mis:  
a) on registreeritud soodustatud riigis või liikmesriigis;  
b) sõidavad soodustatud riigi või liikmesriigi lipu all;  
c) vastavad ühele järgmistest tingimustest:  
i) nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses soodustatud riigi või liik ­
mesriikide kodanikele või  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 54
 
ii) nad kuuluvad äriühingutele,  
— kelle peakontor ja peamine tegevuskoht on soodustatud riigis 
või liikmesriigis ja  
— mis vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad soodustatud riigile või 
liikmesriigile või asjaomase soodustatud riigi või liikmes ­
riikide avalik-õiguslikele üksustele või kodanikele.  
▼M46  
3. Kõiki lõike 2 kohaseid tingimusi võib täita liikmesriikides või eri 
soodustatud riikides niivõrd, kuivõrd kõik asjaomased soodustatud riigid osalevad piirkondlikus kumulatsioonis kooskõlas artikli 86 lõigetega 1 ja 5. Sel juhul käsitatakse tooteid pärinevana sellest soodustatud riigist, mille lipu all laev või kalatöötlemislaev sõidab vastavalt lõike 2 punktile b.
 
Esimest lõiku kohaldatakse üksnes tingimusel, et artikli 86 lõike 2 
punktides a, c ja d esitatud tingimused on täidetud.  
▼M39  
Artikkel 76  
1. Ilma et see piiraks artiklite 78 ja 79 kohaldamist, käsitatakse 
tooteid, mis ei ole artikli 75 tähenduses täielikult saadud või toodetud asjaomases soodustatud riigis, sealt pärit toodetena eeldusel, et asjaom ­
astele toodetele lisa 13a loendis ette nähtud tingimused on täidetud. kui asjaomased tooted vastavad lisas 13a esitatud loendis nimetatud tingi ­
mustele.
 
2. Kui toode on päritolustaatuse saanud teatavas riigis kooskõlas 
lõikega 1 ja seda töödeldakse seal edasi ning kasutatakse teise toote 
valmistamiseks vajaliku materjalina, ei võeta arvesse selle valmistamisel 
kasutatavaid päritolustaatuseta materjale.  
Artikkel 77  
1. Iga toote puhul tehakse kindlaks, kas artikli 76 lõikes 1 nimetatud 
tingimused on täidetud.  
Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurimal 
lubatud sisaldusel, võib siiski arvutada päritolustaatuseta materjalide väärtuse lõikes 2 sätestatud keskmise alusel, et võtta arvesse kulude ja 
valuutakursi kõikumisi.
 
2. Lõike 1 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine 
tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi toodete eest saadud tehase ­
hinnale ja eelmisel majandusaastal toodete valmistamiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtusele, kusjuures majandu ­
saasta on ekspordiriigi majandusaasta ning kui ei ole andmeid terve majanadusaasta kohta, siis võetakse aluseks lühem ajavahemik, mis ei ole lühem kui kolm kuud.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 55
 
3. Eksportijad, kes otsustavad teha arvutused keskmise näitaja alusel, 
kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusajavahemikule järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui antud majandusaasta või lühema võrdusajavahemiku (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et kulude või valuutakursi kõikumine, mis õigustas sellise meetodi kasutamist, ei ole enam asja ­
kohane.
 
4. Teises lõigus osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt 
tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse 
nõue on täidetud.
 
Artikkel 78  
1. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toim ­
inguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 76 nõuded on täidetud või mitte:
 
a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel 
ja ladustamisel;  
b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;  
c) pesemine, puhastamine, tolmu, oksiidi, õli, värvi või muude kihtide 
eemaldamine;  
d) tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine;  
e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;  
f) riisi kroovimine ja osaline või täielik jahvatamine; teravilja ja riisi 
poleerimine ja glasuurimine;  
g) suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristall ­
suhkru osaline või täielik jahvatamine;  
h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhas ­
tamine;  
i) teritamine, lihtne lihvimine või lihtne lõikamine;  
j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, kokkupanemine 
(kaasa arvatud komplektide kokkupanek toodetest);  
k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpi ­
desse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;
 
l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või 
trükkimine toodetele või nende pakendile;  
m) üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis 
tahes materjaliga;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 56
 
n) lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehü ­
dreerimine või denatureerimine;  
o) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete 
osadeks lahtivõtmine;  
p) kahe või enama punktides a–o loetletud toimingu kombinatsioon;  
q) loomade tapmine.  
2. Lõikes 1 käsitatakse toiminguid lihtsatena, kui selliste toimingute 
tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega spetsiaalselt valmistada või paig ­
aldada masinaid, aparaate või tööriistu.  
3. Kõiki konkreetse tootega soodustatud riigis tehtud toiminguid 
tuleb arvestada, kui määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks.
 
Artikkel 79  
1. Erandina artiklist 76 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 
3 võib päritolustaatuseta materjale, mida lisas 13a esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt ei tohi antud toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada tingimusel, et nende tootele määratud kogu ­
väärtus või netomass ei ületa:
 
a) 15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 
4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted;  
b) 15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, v.a harmoneeritud 
süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille puhul kohal ­
datakse lisa 13a, I osa märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud hälbeid.  
2. Lõikega 1 ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide 
suurimat lubatud sisaldust protsentides, mis on ette nähtud lisas 13a esitatud loendis nimetatud reeglitega.
 
3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata artikli 75 tähenduses täielikult 
soodustatud riigis saadud või toodetud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 78 ja artikli 80 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse kõnealuste lõigetega ettenähtud lubatud hälbeid siiski kõigi selliste materjalide summa suhtes, mida kasutatakse toote valmistamiseks ja mille puhul lisas 13a esitatud loendi kohaste reeglitega on antud toote puhul ette nähtud, et materjalid peaksid olema täielikult saadud.
 
Artikkel 80  
1. Käesoleva jao sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see 
toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi alusel klassifitseerimisel baasüksuseks.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 57
 
2. Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klas ­
sifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva jao sätteid iga toote suhtes.
 
3. Kui harmoneeritud süsteemi üldreegli 5 kohaselt loetakse klassi ­
fitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kind ­
laksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.  
Artikkel 81  
Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid manuseid, 
varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad 
tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või 
sõiduki lahutamatu osana.  
Artikkel 82  
Harmoneeritud süsteemi üldreegliga 3 määratletud komplektil on päri ­
tolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.  
Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, 
on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.
 
Artikkel 83  
Toote päritolustaatuse määramisel ei võeta arvesse toote valmistamisel 
kasutatavate järgmiste toodete päritolu:  
a) elektrienergia ja kütus;  
b) tehas ja sisseseade;  
c) masinad ja tööriistad;  
d) muu kaup, mis ei kuulu või ei tohiks kuuluda toote lõppkoostisesse.  
3 . A l a j a g u  
Kumulatsioon  
Artikkel 84  
Kahepoolne kumulatsioon võimaldab Euroopa Liidust pärit tooteid 
käsitada soodustatud riigist pärit materjalina, kui neid on kasutatud kõnealuses riigis valmistatud tootes, tingimusel et seal toimuv töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 58
 
Artikkel 85  
1. Kuivõrd Norra, Šveits ja Türgi annavad soodustatud riikidest pärit 
toodete puhul üldiseid tariifseid soodustusi ja kohaldavad sama päritolu mõiste määratlust nagu seda kasutatakse käesolevas jaos, võimaldab kumulatsioon Norra, Šveitsi ja Türgiga käsitada Norrast, Šveitsist või Türgist pärit tooteid soodustatud riigist pärit materjalina, tingimusel et seal toimuv töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toim ­
ingutest ulatuslikum.
 
2. Lõiget 1 kohaldatakse tingimusel, et Türgi, Norra ja Šveits 
kohtlevad vastastikku võrdväärselt soodustatud riikidest pärit tooteid, milles on kasutatud Euroopa Liidust pärit materjale.
 
3. Lõiget 1 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 
kuuluvate toodete suhtes.  
4. Komisjon avaldab  Euroopa Liidu Teatajas  (C-seerias) kuupäeva, 
mil lõigete 1 ja 2 tingimused on täidetud.  
Artikkel 86  
▼M46  
1. Piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse järgmise nelja eral ­
diseisva piirkondliku rühma suhtes:  
a) I rühm: Brunei, Filipiinid, Indoneesia, Kambodža, Laos, Malaisia, 
Myanmar/Birma, Singapur, Tai, Vietnam;  
b) II rühm: Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, 
Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela;  
c) III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan, Sri 
Lanka;  
d) IV rühm: Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay.  
2. Samasse rühma kuuluvate riikide vahel kohaldatakse piirkondlikku 
kumulatsiooni üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused:  
a) kumulatsioonis osalevad riigid on toote Euroopa Liitu eksportimise 
ajal: 
i) soodustatud riigid, senikaua kui registreeritud eksportijate 
süsteemi ei ole kõnealustes riikides veel kohaldatud;  
ii) artikli 70 lõikes 1 osutatud loendisse kuuluvad soodustatud riigid, 
kui kõnealustes riikides kohaldatakse registreeritud eksportijate süsteemi;
 
b) ühte piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahelise piirkondliku 
kumulatsiooni puhul kohaldatakse käesolevas jaos sätestatud pärito ­
lureegleid;  
c) piirkondlikku rühma kuuluvad riigid on võtnud kohustuse:  
i) täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja  
ii) teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete nõuetekohane 
rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 59
 
d) asjaomase piirkondliku rühma sekretariaat või muu pädev kõiki 
asjaomase rühma liikmeid esindav ühisorgan on teavitanud komisjoni punktis c osutatud kohustustest.
 
Kui lisa 13a II osas esitatud toiming, mis annab päritolustaatuse, ei ole 
kõikide kumulatsioonis osalevate riikide puhul sama, määratakse punkti b kohaselt samasse piirkondlikku rühma kuuluvast ühest riigist teise riiki eksporditud toodete päritolu lähtuvalt reeglist, mida kohaldataks 
nende toodete eksportimisel Euroopa Liitu.
 
Kui piirkondlikku rühma kuuluvad riigid on esimese lõigu punktide c ja 
d nõuded juba enne 1. jaanuari 2011 täitnud, ei ole neil vaja kohustuse võtmisest uuesti teatada.  
▼
M39  
3. Lisas 13 b loetletud materjalide suhtes ei kohaldata lõike 2 kohast 
piirkondlikku kumulatsiooni järgmistel juhtudel:  
a) Euroopa Liidus kohaldatav tariifne soodustus ei ole kõikide kumu ­
latsioonis osalevate riikide puhul sama ning  
b) asjaomaste materjalide puhul oleks tänu kumulatsioonile tariifne 
kohtlemine soodsam kui siis, kui toimuks vahetu eksport Euroopa Liitu.  
▼
M46  
4. Samasse piirkondlikku rühma kuuluvate soodustatud riikide 
vahelist piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse üksnes tingimusel, et selles soodustatud riigis toimuv töö või töötlemine, kus tooteid edasi töödeldakse või tootes kasutatakse, on artikli 78 lõikes 1 kirjel ­
datust ulatuslikum ning tekstiiltoodete puhul ka lisas 16 esitatud toim ­
ingutest ulatuslikum.
 
▼C6 
Kui esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, on toodete 
päritoluriigiks see piirkondlikku rühma kuuluv riik, mille puhul on piir ­
kondlikku rühma kuuluvatest riikidest pärit kasutatud materjalide väärtuse osakaal kõige suurem.  
▼
M39  
Kui päritoluriik määratakse vastavalt teisele lõigule, märgitakse see riik 
päritoluriigiks toote Euroopa Liitu eksportija poolt koostatud päritolu ­
tõendil, või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni päri ­
tolutõendil, mille on väljastanud soodustatud ekspordiriigi ametiasu ­
tused.  
5. I või III rühma kuuluva soodustatud riigi ametiasutuste taotlusel 
võib komisjon lubada kasutada kõnealuste riikide vahelist piirkondlikku kumulatsiooni, kui komisjon on veendunud, et kõik järgmised tingimused on täidetud:  
▼
M46  
a) lõike 2 punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud ja  
▼M39  
b) sellises piirkondlikus kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud 
kohustused ja ühiselt teavitanud komisjoni oma kohustustest:  
i) täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja  ▼M46  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 60
 
ii) teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne 
rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel.  
Esimeses lõigus osutatud taotlust toetatakse tõenditega, et kõnealuses 
lõigus sätestatud tingimused on täidetud. See adresseeritakse komis ­
jonile. Komisjon võtab taotluse kohta otsuse tegemisel arvesse kõiki kumulatsiooniga seotud asjakohaseid tegureid, sh kumulatsiooniga hõlmatud materjale.
 
6. Kui I või III riikide rühma kuuluvas riigis valmistatud tooted, 
mille puhul on kasutatud teise riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjale, eksporditakse Euroopa Liitu, määratakse selliste toodete päritolu järgmiselt:
 
a) ühte riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjale käsitatakse teise 
riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjalidena, kui neid on seal saadud tootes kasutatud, tingimusel et viimasena mainitud soodustatud riigis toimunud töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum ning tekstiiltoodete puhul ka lisas 16 esitatud toimingutest ulatuslikum;  
▼
C6 
b) kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, on toodete päri ­
toluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, mille puhul on kumulat ­
sioonis osalevatest riikidest pärit kasutatud materjalide väärtuse osakaal kõige suurem.  
▼
M39  
Kui päritoluriik määratakse vastavalt esimese lõigu punktile b, 
märgitakse see riik päritoluriigiks toote Euroopa Liitu eksportija poolt koostatud päritolutõendil, või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni päritolutõendil, mille on väljastanud soodustatud ekspordiriigi ametiasutused.
 
7. Soodustatud riigi ametiasutuste taotlusel võib komisjon lubada 
kasutada laiendatud kumulatsiooni soodustatud riigi ja sellise riigi vahel, millega Euroopa Liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
 
a) kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustuse täita käesoleva 
jao nõudeid või tagada nende täitmine ja teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel;
 
b) asjaomane soodustatud riik on teavitanud komisjoni punktis a 
osutatud kohustusest.  
Esimeses lõigus osutatud taotlus sisaldab kumulatsiooniga hõlmatud 
materjalide loendit ja seda toetatakse tõenditega, et esimese lõigu punktide a ja b tingimused on täidetud. See saadetakse komisjonile. Kui kõnealused materjalid muutuvad, tuleb esitada uus taotlus.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 61
 
Laiendatud kumulatsiooni ei kohaldata harmoneeritud süsteemi grup ­
pidesse 1-24 kuuluvate materjalide suhtes.  
8. Lõike 7 kohase laiendatud kumulatsiooni puhul määratakse 
kasutatud materjali päritolu ja vastav dokumentaalne päritolutõend kindlaks kooskõlas asjakohases vabakaubanduslepingus sätestatud reeg ­
litega. Euroopa Liitu eksporditavate toodete päritolu määratakse 
kooskõlas käesolevas jaos sätestatud päritolureeglitega.
 
Selleks et saadud toode saaks päritolustaatuse, ei ole vaja, et materjalid, 
mis on pärit riigist, millega Euroopa Liidul on vabakaubandusleping, ja mida kasutatakse soodustatud riigis Euroopa Liitu eksporditava toote valmistamiseks, on läbinud piisava töö või töötlemise, tingimusel et soodustatud riigis toimuv töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum.
 
9. Komisjon avaldab  Euroopa Liidu Teatajas  (C-seerias) järgmise:  
a) kuupäeva, millal I ja III rühma kuuluvate riikide vaheline lõike 5 
kohane kumulatsioon kehtima hakkab, sellesse kaasatud riigid ning vajaduse korral selliste materjalide loendi, mille suhtes kumulatsiooni 
kohaldatakse;
 
b) kuupäeva, millal laiendatud kumulatsioon kehtima hakkab, kõneal ­
usesse kumulatsiooni kaasatud riigid ning selliste materjalide loend, mille suhtes kumulatsiooni kohaldatakse.
 
Artikkel 87  
Kui kahepoolset kumulatsiooni või kumulatsiooni Norra, Šveits ja 
Türgiga kasutatakse koos piirkondliku kumulatsiooniga, omandab saadud toode ühe asjaomasesse piirkondlikku rühma kuuluva riigi päri ­
tolustaatuse, mis määratakse vastavalt artikli 86 lõike 4 esimesele ja teisele lõigule.
 
Artikkel 88  
1. 1. ja 2. alajagu kohaldatakse  mutatis mutandis  järgmise suhtes:  
a) kahepoolse kumulatsiooni raames Euroopa Liidust soodustatud riiki 
toimuv eksport;  
▼M46  
b) piirkondliku kumulatsiooni raames ühest soodustatud riigist teise 
toimuv eksport, nagu on ette nähtud artikli 86 lõigetega 1 ja 5, ilma et see piiraks artikli 86 lõike 2 punkti b teise lõigu kohaldamist.  
▼
M39  
2. Kui toote puhul on töö või töötluse käigus kasutatud päritolustaa ­
tusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale, võivad liikmesriigi tolliasutused ettevõtja kirjalikul taotlusel lubada hallata materjale Euroopa Liidus arvestusliku eraldamise meetodi alusel eesmärgiga eksportida need seejärel kahepoolse kumulatsiooni raames soodustatud riiki nii, et materjalide varusid ei hoita eraldi.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 62
 
3. Liikmesriikide tolliasutused võivad lõikes 2 osutatud loa 
andmiseks kehtestada tingimusi, mida nad peavad vajalikuks.  
Luba antakse üksnes siis, kui lõike 2 kohase meetodi kasutamisel taga ­
takse, et saadud selliste toodete hulk, mida võib käsitada Euroopa Liidu päritolustaatusega toodetena, on igal ajal sama suur, kui oleks saadud kaubavarude füüsilise eraldamise meetodi kasutamisel.
 
Kui luba on antud, kohaldatakse meetodit ja selle rakendamine doku ­
menteeritakse Euroopa Liidus kohaldatavate üldiste raamatupidamis ­
põhimõtete alusel.  
4. Isik, kes saab lõikes 2 osutatud meetodist kasu, koostab päritolu ­
tõendi või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni 
taotleb päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada Euroopa 
Liidust pärit toodetena. Liikmesriikide tolliasutuste taotlusel esitab kõnealune kasusaaja aruande, kuidas neid koguseid on hallatud.
 
5. Liikmesriikide tolliasutused jälgivad lõikes 2 osutatud loa kasu ­
tamist.  
Nad võivad loa tühistada järgmistel juhtudel:  
a) kasusaaja kasutab luba mittenõuetekohaselt või;  
b) kasusaaja ei täida mis tahes muid käesolevas jaos või 1A jaos 
esitatud tingimusi.  
4 . A l a j a g u  
Erandid  
Artikkel 89  
1. Komisjoni algatusel või soodustatud riigi taotlusel võidakse 
soodustatud riigile teha ajutine erand käesoleva jao sätetest, kui:  
a) sisemised või välised asjaolud ei lase soodustatud riigil ajutiselt täita 
artikliga 72 ette nähtud päritolustaatuse saamise reegleid, mida ta varem täitis, või
 
b) soodustatud riik vajab artikliga 72 ette nähtud päritolustaatuse 
saamise reeglite täitmiseks ettevalmistusaega.  
2. Ajutine erand kehtib nii kaua, kui eksisteerib erandi aluseks olnud 
sisemiste või väliste asjaolude mõju, või seni, kui soodustatud riik suudab reegleid täita.
 
3. Eranditaotlus esitatakse komisjonile kirjalikult. Taotluses tuleb 
esitada lõikes 1 osutatud põhjendused, miks erandit soovitakse, ning sellele tuleb lisada asjakohased tõendavad dokumendid.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 63
 
4. Kui erand antakse, tuleb täita kõik nõuded, millega nähakse ette 
komisjonile esitatav teave erandi kasutamise ja erandiga hõlmatud koguste haldamise kohta.
 
5 . A l a j a g u  
Ekspordiprotseduurid soodustatud riigis  
Artikkel 90  
Kava kohaldatakse järgmistel juhtudel:  
a) kui käesoleva jao nõuetele vastavaid kaupu eksportis registreeritud 
eksportija artikli 92 tähenduses;  
b) kui mis tahes eksportija eksportis ühest või mitmest päritolustaa ­
tusega tooteid sisaldavast pakendist koosneva mis tahes kauba ­
saadetise, kus päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.
 
Artikkel 91  
1. Soodustatud riigi pädevad asutused loovad asjaomases riigis 
asuvate registreeritud eksportijate elektroonilise registri ja ajakohastavad seda pidevalt. Registrit ajakohastatakse kohe, kui eksportija eemaldatakse registrist kooskõlas artikli 93 lõikega 2.
 
2. Register sisaldab järgmist teavet:  
a) nimi ja täielik aadress, kus registreeritud eksportija on registreeritud 
või asub, sealhulgas riigi või territooriumi identifikaator (ISO kahe ­
täheline riigikood);  
b) registreeritud eksportija number;  
c) kava alusel eksportimiseks ettenähtud tooted (harmoneeritud 
süsteemi gruppide või rubriikide indikatiivne loend, nagu taotleja seda asjakohaseks peab);
 
d) kuupäevad millest ja milleni eksportija on/oli registreeritud;  
e) andmebaasist eemaldamise põhjus (registreeritud eksportija taotlus / 
eemaldamine pädeva asutuse poolt). Need andmed tehakse kättesaa ­
davaks üksnes pädevatele asutustele.  
3. Soodustatud riikide pädevad asutused teavitavad komisjoni regis ­
treeritud eksportijate tähistamiseks kasutatavast siseriiklikust nummerda ­
missüsteemist. Number peab algama ISO kahetähelise riigikoodiga.  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 64
 
Artikkel 92  
Eksportijad esitavad registreerimiseks taotluse artikli 69 lõike 1 punkti a 
kohastele soodustatud riigi pädevatele asutustele, kasutades lisas 13c esitatud näidisvormi. Vormi täitmisega annavad eksportijad nõusoleku esitatud teabe hoidmiseks komisjoni andmebaasis ja mittekonfident ­
siaalse teabe avaldamiseks internetis.
 
Pädevad asutused aktsepteerivad taotluse üksnes siis, kui see on täielik.  
Artikkel 93  
1. Registreeritud eksportijad, kes enam ei täida kava alusel kaupade 
eksportimiseks vajalikke tingimusi või kes enam ei kavatse selliseid kaupu eksportida, teavitavad sellest soodustatud riigi pädevaid asutusi, kes eemaldavad nad kohe kõnealuse soodustatud riigi registreeritud eksportijate registrist.
 
2. Ilma et see piiraks karistuste ja sanktsioonide süsteemi kohal ­
damist soodustatud riigis, eemaldavad soodustatud riigi pädevad asutused registreeritud eksportija asjaomase soodustatud riigi regis ­
treeritud eksportijate registrist, kui registreeritud eksportija tahtlikult või tahtmatult koostab või laseb koostada päritolukinnituse või muud tõendava dokumendi, mis sisaldab valeandmeid ja mille alusel saadakse soodustus või tariifne sooduskohtlemine mittenõuetekohaselt või pettuse 
teel.
 
3. Ilma et see piiraks kontrollide käigus ilmnevate eeskirjade eiramise 
võimalikku mõju, jõustub eksportija registreeritud eksportijate registrist eemaldamine tulevikus, st pärast registrist eemaldamise kuupäeva koostatud kinnituste puhul.
 
4. Eksportijaid, kelle pädevad asutused on registreeritud eksportijate 
registrist eemaldanud kooskõlas teise lõiguga, võib registreeritud 
eksportijate registrisse uuesti sisestada üksnes siis, kui nad on esitanud soodustatud riigi pädevatele asutustele tõendid, et nad on lahendanud olukorra, mis tingis nende eemaldamise.
 
Artikkel 94  
1. Eksportijad, olenemata sellest, kas nad on registreeritud või mitte, 
täidavad järgmisi kohustusi:  
a) nad säilitavad sooduskohtlemise saamiseks vastavate toodete 
tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohased kaubandusliku raamatupi ­
damise dokumendid;  
b) nad hoiavad kättesaadavana kõik tõendid, mis on seotud toote 
valmistamisel kasutatava materjaliga;  
c) nad hoiavad alles kõik tollidokumendid, mis on seotud toote valmis ­
tamisel kasutatud materjaliga;  
d) nad säilitavad järgmised dokumendid vähemalt kolm aastat alates 
selle aasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati, või kauem, kui see 
on siseriikliku õigusega nõutav:  
i) enda koostatud päritolukinnitused ning  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 65
 
ii) päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide, tootmise ja 
laoarvestused.  
Punkti d esimeses lõigus osutatud dokumendid võivad olla elektrooni ­
lised, kuid nende alusel peab olema võimalik jälgida eksporditud toodete valmistamiseks kasutatud materjale ja tõendada nende päritolus ­
taatust.
 
2. Lõikega 1 ette nähtud kohustusi kohaldatakse ka sellistele tarni ­
jatele, kes esitavad eksportijatele tarnija deklaratsioone, milles nad kinnitavad nende poolt tarnitavate toodete päritolustaatust.
 
Artikkel 95  
1. Eksportija koostab päritolukinnituse, kui ta ekspordib vastavaid 
tooteid, mida saab käsitada asjaomase soodustatud riigi päritolustaa ­
tusega toodetena või mõne teise soodustatud riigi päritolustaatusega toodetena kooskõlas artikli 86 lõikega 4 või artikli 86 lõike 6 esimese lõigu punktiga b.
 
2. Erandina lõikest 1 võib erandjuhul päritolukinnituse koostada 
pärast eksporti (tagasiulatuv kinnitus) tingimusel, et see esitatakse liik ­
mesriigile, kus kaubad vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritakse, mitte hiljem kui kaks aastat pärast eksporti.
 
3. Eksportija esitab päritolukinnituse Euroopa Liidus asuvale 
kliendile ning see sisaldab lisas 13d esitatud üksikasju. Päritolukinnitus koostatakse kas inglise või prantsuse keeles.
 
Selle võib koostada mis tahes äridokumendile, mis võimaldab identifit ­
seerida asjaomase eksportija ja hõlmatud kaubad.  
4. Kui kohaldatakse artikli 84, artikli 86 lõike 1 või artikli 86 lõigete 
5 ja 6 kohast kumulatsiooni, tugineb eksportija, kes ekspordib tooteid, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis on pärit kumulatsiooni lubatud osalisriigist, päritolukinnitusele, mille esitab tarnija. Sel juhul on eksportija koostatud päritolukinnitusel märge „EU cumulation”, „regional cumulation” või „Cumul UE”, „cumul regional”.
 
5. Kui kohaldatakse artikli 85 kohast kumulatsiooni, tugineb 
eksportija, kes ekspordib tooteid, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis on pärit kumulatsiooniga hõlmatud osalisriigist, sellisele 
päritolutõendile, mille esitab tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas 
Norra, Šveitsi või Türgi suhtes kehtivate GSP päritolureeglite sätetega. Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „Norway cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation” või „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”.
 
6. Kui kohaldatakse artikli 86 lõigete 7 ja 8 kohast kumulatsiooni, 
tugineb eksportija, kes ekspordib tooteid, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis on pärit laiendatud kumulatsiooni lubatud osal ­
isriigist, sellisele päritolutõendile, mille esitab tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Euroopa Liidu ja vastava osalisriigi vahelise asja ­
kohase vabakaubanduslepingu sätetega.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 66
 
Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget 
„extended cumulation with country x” või „cumul étendu avec le pays x”.
 
Artikkel 96  
1. Päritolukinnitus koostatakse igale kaubasaadetisele.  
2. Päritolukinnitus kehtib kaksteist kuud alates kuupäevast, mil 
eksportija selle koostab.  
3. Üks päritolukinnitus võib hõlmata mitut kaubasaadetist, kui 
kaubad vastavad järgmistele tingimustele:  
a) nad on lahtivõetud või kokkupanemata tooted harmoneeritud 
süsteemi üldreegli 2 punkti a tähenduses;  
b) nad kuuluvad harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise alla või 
rubriikidesse 7308 või 9406 ja  
c) nad on ette nähtud importimiseks eraldi saadetistena.  
6 . A l a j a g u  
Euroopa liidus vabasse ringlusse lubamise protseduurid  
Artikkel 97  
1. Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonil viidatakse päritolu ­
kinnitusele. Päritolukinnitus hoitakse kättesaadavana tolliasutustele, kes 
võivad paluda selle esitamist deklaratsiooni kontrollimiseks. Kõnealused 
asutused võivad nõuda päritolukinnituse tõlget asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest.
 
2. Kui deklarant taotleb kava kohaldamist ning ta ei ole vabasse 
ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajaks päritolukin ­
nitust saanud, loetakse see deklaratsioon artikli 253 lõike 1 tähenduses 
mittetäielikuks ja seda käideldakse vastavalt.  
3. Enne kaupade vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist tagab 
deklarant nõuetekohaselt, et kaubad vastavad käesoleva jao reeglitele kontrollides eelkõige
 
i) artikli 69 lõikes 3 osutatud andmebaasist, kas eksportija on pärito ­
lukinnituste koostamiseks registreeritud, v.a juhul, kui kauba ­
saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 6 000 eurot ja
 
ii) et päritolukinnitus on koostatud kooskõlas lisaga 13d.  
Artikkel 97a  
1. Järgmiste toodete puhul ei ole kohustust koostada ja esitada päri ­
tolukinnitus:  
a) eraisiku poolt teisele eraisikule väikepakendites saadetavad tooted, 
mille koguväärtus on väiksem kui 500 eurot;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 67
 
b) reisija pagasis olevad tooted, mille koguväärus ei ületa 1 200 eurot.  
2. Lõikes 1 osutatud tooted vastavad järgmistele tingimustele:  
a) neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil;  
b) nende puhul on deklareeritud, et nad vastavad kava kohaldamise 
tingimustele;  
c) punktis b osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda.  
3. Lõike 2 punkti a puhul ei käsitata importi kaubanduslikul 
eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingi ­
mused:  
a) import on juhutine;  
b) import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või 
reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;  
c) toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita 
kaubanduslikel eesmärkidel.  
Artikkel 97b  
1. Kui päritolukinnitusel ja tolliasutusele toodete impordiga seotud 
formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolukinnitust iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab asjaomastele toodetele.
 
2. Päritolukinnituse ilmsed vormilised vead, nagu näiteks trükivead, 
ei tohi põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud kannete õigsuses.
 
3. Päritolukinnitused, mis esitatakse impordiriigi tolliasutustele pärast 
artiklis 96 nimetatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul 
esitamata erandlike asjaolude tõttu. Muudel hilinenud esitamise juhtudel 
võivad impordiriigi tolliasutused päritolukinnitusi aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.
 
Artikkel 97c  
1. Artikli 96 lõikes 3 osutatud protseduuri kohaldatakse liikmesriigi 
tolliasutuste määratava aja jooksul.  
2. Impordiliikmesriigi tolliasutused, kelle järelevalvel järkjärguline 
vabasse ringlusse lubamine toimub, kontrollivad, et järjestikused kauba ­
saadetised kuuluvad nende lahtivõetud või kokkupanemata toodete hulka, mille kohta päritolukinnitus on koostatud.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 68
 
Artikkel 97d  
1. Kui tooteid ei ole veel vabasse ringlusse lubatud, võib päritolu ­
kinnituse asendada ühe või mitme asenduspäritolukinnitusega, mille on koostanud kaupade valdaja selleks, et saata osa või kõik tooted mujale ühenduse tolliterritooriumil või vajadusel Norrasse, Šveitsi või Türki. Asenduspäritolukinnituse koostamiseks ei pea kaupade valdajad ise registreeritud eksportijad olema.
 
2. Päritolukinnituse asendamisel tuleb originaalpäritolukinnitusel 
esitada järgmine:  
a) asenduspäritolukinnitus(t)e üksikasjad;  
b) kaubasaatjate nimed ja aadressid;  
c) kaubasaajad Euroopa Liidus.  
Originaalpäritolukinnitusele märgitakse vastavalt „Replaced” või „Rem ­
placée”.  
3. Asenduspäritolukinnitusele märgitakse järgmine:  
a) kõik edasisaadetud toodete üksikasjad;  
b) kuupäev, mil originaalpäritolukinnitus koostati;  
c) kogu vajalik teave nagu ettenähtud lisas 13d;  
d) Euroopa Liidus asuva kaubasaatja nimi ja aadress;  
e) Euroopa Liidus, Norras, Šveitsis või Türgis asuva kaubasaaja nimi ja 
aadress;  
f) asendamise kuupäev ja koht.  
Isik, kes koostab asenduspäritolukinnituse, võib asenduspäritolukinni ­
tusele lisada originaalpäritolukinnituse koopia.  
4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse  mutatis mutandis  selliste päritolu ­
kinnituste suhtes, millega asendatakse päritolukinnitusi, mis ise on asen ­
duspäritolukinnitused. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse  mutatis mutandis  
selliste asenduspäritolukinnituste suhtes, mille on koostanud Norras, Šveitsis või Türgis asuvad kaubasaatjad.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 69
 
5. Kui tooted on hõlmatud artikli 89 kohase erandi alusel antava 
tariifse soodustusega, kohaldatakse käesoleva artikli kohast  asendamist  
üksnes siis, kui sellised tooted on Euroopa Liidu jaoks ette nähtud. Kui asjaomane toode on saanud päritolustaatuse piirkondliku kumulatsiooni raames, võib asenduspäritolukinnituse koostada üksnes selleks, et saata tooted Norrasse, Šveitsi või Türki, kui kõnealused riigid kohaldavad samu piirkondliku kumulatsiooni reegleid nagu Euroopa Liit.
 
6. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse  mutatis mutandis  selliste kinnituste 
suhtes, millega asendatakse päritolukinnitused selleks, et lisaks jagada kaubasaadetisi kooskõlas artikliga 74.
 
Artikkel 97e  
1. Kui tolliasutustel on kahtlusi seoses toodete päritolustaatusega, 
võivad nad nõuda, et deklarant esitaks nende poolt nimetatud mõistliku aja jooksul mis tahes olemasolevad tõendid, et kontrollida deklaratsioonil märgitud päritoluandmete korrektsust või artikli 74 tingimuste järgimist.
 
2. Tolliasutused võivad peatada soodustariifi kohaldamise artikli 97h 
kohase kontrollimise ajaks, kui:  
a) deklarandi esitatud teave ei ole piisav, et kinnitada toodete pärito ­
lustaatust või artiklites 73 ja 74 esitatud tingimuste järgimist;  
b) deklarant ei vasta teabe esitamiseks antud lõikes 1 osutatud ajava ­
hemiku jooksul.  
3. Ajal, mil oodatakse kas deklarandilt nõutud lõike 1 kohast teavet 
või lõike 2 kohase kontrolli tulemusi, pakutakse importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.
 
Artikkel 97f  
1. Impordiliikmesriigi tolliasutused keelduvad kava kohaldamisest, 
ilma et neil oleks kohustus nõuda lisatõendeid või saata soodustatud riigile kontrollitaotlus, kui:
 
a) kaubad ei ole needsamad, mis on esitatud päritolukinnitusel;  
b) deklarant ei esita asjaomaste toodete kohta nõutavat päritolukinnitust, 
kus seda kinnitust nõutakse;  
c) ilma et see piiraks artikli 90 punkti b ja artikli 97d lõike 1 kohal ­
damist, ei ole deklarandi valduses olev päritolukinnitus koostatud soodustatud riigis registreeritud eksportija poolt;  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 70
 
d) päritolukinnitus ei ole koostatud kooskõlas lisaga 13d;  
e) artikli 74 tingimused ei ole täidetud.  
2. Impordiliikmesriigi tolliasutused keelduvad kava kohaldamisest 
pärast soodustatud riigi pädevatele asutustele artikli 97h kohase kontrol ­
litaotluse saatmist, kui importiva liikmesriigi tolliasutused:  
a) on saanud vastuse, et eksportijal ei olnud õigust päritolukinnitust 
koostada;  
b) on saanud vastuse, et asjaomased tooted ei ole pärit soodustatud 
riigist või et artikli 73 tingimused ei ole täidetud;  
c) kahtlesid põhjendatult päritolukinnituse kehtivuses või selles, kas 
deklarandi esitatud teave asjaomaste toodete tõelise päritolu kohta on tõene, ning esitasid kontrollitaotluse ja
 
i) ei ole saanud vastust vastavalt artikliga 97h lubatud ajaperioodi 
jooksul või  
ii) on saanud vastuse, mis ei sisalda asjakohaseid vastuseid taotluses 
tõstatatud küsimustele.  
7 . A l a j a g u  
Päritolu kontrollimine  
Artikkel 97g  
1. Selleks et tagada toodetele päritolustaatust andvate reeglite 
täitmine, viivad soodustatud riigi pädevad asutused läbi:  
a) toodete päritolustaatuse kontrollimisi liikmesriikide tolliasutuste taot ­
lusel;  
b) eksportijate korrapäraseid omaalgatuslikke kontrollimisi.  
Kuivõrd Norra, Šveits ja Türgi on sõlminud Euroopa Liiduga kokku ­
leppe, mille kohaselt nad toetavad üksteist vajaliku halduskoostöö tege ­
misel, kohaldatakse esimest lõiku  mutatis mutandis  selliste taotluste 
suhtes, mis on saadetud Norra, Šveits ja Türgi ametiasutustele nende territooriumil koostatud asenduspäritolukinnituste kontrollimiseks, et paludanendel ametiasutustel teha koostööd soodustatud riigi pädevate asutustega.
 
Laiendatud kumulatsioon on lubatud üksnes artikli 86 lõigete 7 ja 8 
kohaselt, kui riik, kellega Euroopa Liidul on kehtiv vabakauband ­
usleping, on nõustunud toetama soodustatud riiki halduskoostöö tegemisel nii, nagu ta toetaks liikmesriikide tolliasutusi kooskõlas vaba ­
kaubanduslepingu asjakohaste sätetega.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 71
 
2. Lõike 1 punktis b osutatud kontrollidega tagatakse, et eksportijad 
täidavad oma kohustusi pidevalt. Kontrolle korraldatakse riskianalüüsi asjakohaste kriteeriumide alusel määratavate ajavahemike järel. Selleks nõuavad soodustatud riikide pädevad asutused, et eksportijad esitaksid enda koostatud päritolukinnituste koopiad või selliste kinnituste loendi.
 
3. Soodustatud riikide pädevatel asutustel on õigus taotleda mis tahes 
tõendeid või eksportija raamatupidamise ja vajaduse korral teda varus ­
tavate tootjate raamatupidamise kontrollimist, sealhulgas korraldada 
kohapealseid või mis tahes muid asjakohaseid kontrolle.  
Artikkel 97h  
1. Järelkontrolli päritolukinnituste üle tehakse pisteliselt või siis, kui 
liikmesriikide tolliasutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas kinnitused on ehtsad ja asjaomaste toodete päritolustaatus on õige või kas käesoleva jao muud nõuded on täidetud.
 
Kui liikmesriikide tolliasutused esitavad soodustatud riigi pädevatele 
asutustele koostöötaotluse, et kontrollida päritolukinnituste kehtivust, toodete päritolustaatust või mõlemat, põhjendavad nad taotlusel, miks neil on põhjendatud kahtlus päritolukinnituse kehtivuses või toodete 
päritolustaatuses.
 
Kontrollitaotlusele võib lisada päritolukinnituse koopia ja mis tahes 
lisateabe või dokumendid, mis osutavad, et kinnituses esitatud teave ei ole korrektne.
 
Taotluse esitav liikmesriik seab kontrollitulemuste teatamiseks kuue kuu 
pikkuse esialgse tähtaja alates kontrollitaotluse esitamisest, v.a taotlused, mis saadetakse Norrasse, Šveitsi või Türki, et kontrollida nende riikide territooriumil soodustatud riigis koostatud päritolukinnituste alusel koostatud asenduspäritolukinnitusi, mille puhul pikendatakse tähtaega kaheksa kuuni.
 
2. Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 1 ettenähtud ajavahemiku 
jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et määrata toodete tegelik päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Selle teatega nähakse ette uus tähtaeg, mis ei ole pikem kui kuus kuud.
 
8 . A l a j a g u  
Muud sätted  
Artikkel 97i  
1. 5., 6. ja 7. alajagu kohaldatakse  mutatis mutandis  järgmise suhtes:  
a) kahepoolse kumulatsiooni raames Euroopa Liidust soodustatud riiki 
toimuv eksport;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 72
 
b) piirkondliku kumulatsiooni raames ühest soodustatud riigist teise 
toimuv eksport, nagu on ette nähtud artikli 86 lõigetega 1 ja 5.  
2. Liikmesriigi tolliasutused käsitavad Euroopa Liidu eksportija 
taotlusel teda kava tingimustele vastava registreeritud eksportijana, kui ta täidab järgmised tingimused:
 
a) tal on EORI number kooskõlas artiklitega 4k–4t;  
b) tal on sooduskorra raames heakskiidetud eksportija staatus;  
c) ta esitab liikmesriigi tolliasutusele adresseeritud taotlusel lisas 13c 
esitatud näidisvormi kohaselt teabe:  
i) lahtrites 1–4 esitatud üksikasjade kohta;  
ii) lahtris 5 esitatud kohustuse täitmise kohta.  
Artikkel 97j  
1. 1., 2. ja 3. alajagu kohaldatakse  mutatis mutandis , et teha kindlaks, 
kas tooteid võib Ceutasse või Melillasse eksportimisel käsitada kahe ­
poolse kumulatsiooni raames soodustatud riigist pärit toodetena või soodustatud riiki eksportimisel Ceutast või Melillast pärit toodetena.
 
2. 5., 6. ja 7. alajagu kohaldatakse  mutatis mutandis  kahepoolse 
kumulatsiooni raames soodustatud riigist Ceutasse või Melillasse eksporditud toodete suhtes ning Ceutast või Melillast soodustatud riiki eksporditud toodete suhtes.
 
3. Hispaania tolliasutused vastutavad 1., 2., 3., 5., 6. ja 7. alajao 
kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.  
4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud eesmärgil käsitatakse Ceutat ja Melillat 
ühtse territooriumina.  
1 A J a g u  
Halduskoostöö menetlus ja meetodid, mida kohaldatakse kuni 
registreeritud eksportijate süsteemi rakendamiseni  
1 . A l a j a g u  
Üldpõhimõtted  
Artikkel 97k  
1. Kõik soodustatud riigid täidavad järgmised nõuded või tagavad 
nende täitmise:  
a) eksporditavate toodete suhtes kehtivad päritolureeglid, mis on 
esitatud 1. jaos;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 73
 
b) päritolusertifikaadi vormi A (näidis on esitatud lisas 17) täitmise ja 
väljastamise reeglid;  
c) kaubaarve deklaratsioonide arvedeklaratsioonide (näidis on esitatud 
lisas 18) kasutamist käsitlevad sätted;  
d) artiklis 97s osutatud halduskoostöö meetodeid käsitlevad sätted;  
e) artiklis 89 osutatud erandite tegemist käsitlevad sätted.  
2. Soodustatud riikide pädevad asutused teevad komisjoni või liik ­
mesriikidega koostööd eelkõige järgmistes valdkondades:  
a) komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks 
jälgida, kas kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealseid kontrollkäike;
 
b) ilma et see piiraks artiklite 97s ja 97t kohaldamist, toodete pärito ­
lustaatuse ja muude käesolevas jaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad.
 
3. Kui soodustatud riigis on määratud pädev asutus päritolusertifi ­
kaatide vorm A väljastamiseks, kontrollitakse dokumentaalseid päritolu ­
tõendeid ja Euroopa Liitu eksportimiseks väljastatakse päritoluser ­
tifikaate vorm A, on kõnealune soodustatud riik aktsepteerinud lõikes 
1 sätestatud tingimused.  
▼M46  
4. Kui riik või territoorium nimetatakse või taasnimetatakse 
soodustatud riigiks määruses (EL) nr 978/2012 osutatud toodete suhtes, saavad sellest riigist või sellelt territooriumilt pärinevad kaubad üldisest soodustuste süsteemist tulenevaid soodustusi, tingimusel et need eksporditi soodustatud riigist või territooriumilt artiklis 97s nimetatud kuupäeval või pärast seda.  
▼
M39  
5. Päritolutõend kehtib kümme kuud alates selle väljaandmisest 
ekspordiriigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tolliasutustele.  
▼
M46  
6. Kui riik või territoorium on artikli 97s lõikes 2 osutatud 
soodustatud riikide loendist välja jäetud, jäävad käesoleva jao 2. ja 3. alajao puhul kõnealuse riigi või territooriumi suhtes kolmeks aastaks alates riikide loendist väljajätmisest kehtima artikli 97k lõikes 2, artikli 97l lõikes 5, artikli 97t lõigetes 3, 4, 6 ja 7 ning artikli 97u lõikes 1 sätestatud kohustused.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 74
 
7. Lõikes 6 osutatud kohustused kehtivad Singapuri jaoks kolme 
aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2014.  
▼M39  
2 . A l a j a g u  
Ekspordiprotseduurid soodustatud riigis  
Artikkel 97l  
1. Päritolusertifikaatide vorm A (näidis on esitatud lisas 17) väljas ­
tatakse eksportija või tema volitatud esindaja kirjalikul taotlusel koos mistahes asjakohaste dokumentidega, mis tõendavad, et eksporditavad tooted vastavad päritolusertifikaadi vorm A väljastamise tingimustele.
 
2. Sertifikaat antakse eksportijale niipea, kui eksport on toimunud või 
tagatud. Siiski võib päritolusertifikaadi vorm A erandkorras välja anda pärast sellega hõlmatud toodete eksporti, kui:
 
a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või 
muude eriliste asjaolude tõttu või  
b) kui pädevatele valitsusasutustele on tõestatud, et päritolusertifikaadi 
vorm A anti välja, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud.
 
3. Pädevad valitsusasutused võivad sertifikaadi tagasiulatuvalt välja 
anda üksnes pärast kontrollimist, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad ekspordidokumentides sisalduvate andmetega ja et asjaomaste toodete eksportimisel ei antud välja käesoleva jao sätetele vastavat päri ­
tolusertifikaati vorm A. Tagasiulatuvalt väljaantud päritolusertifikaadi vorm A lahtrisse 4 tuleb teha märge „Issued retrospectively” või 
„Délivré  à posteriori” .
 
4. Päritolusertifikaadi vorm A varguse, kadumise või hävimise korral 
võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevatelt valitsusasutustelt 
duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil väljaantud duplikaadi vorm A lahtrisse 4 tuleb teha märge „Duplicate” või „Duplicata” koos selle väljaandmiskuupäeva ja originaalsertifikaadi seerianumbriga. Duplikaat kehtib originaalsertifikaadi väljastamise kuupäevast.
 
5. Selleks et kontrollida, kas toode, mille jaoks päritolusertifikaati 
vorm A taotletakse, vastab asjakohastele päritolureeglitele, on pädevatel valitsusasutustel õigus nõuda mis tahes tõendavate doku ­
mentide esitamist või teostada mis tahes kontrolle, mida nad peavad vajalikuks.  ▼
M46  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 75
 
6. Päritolusertifikaadi vorm A lahtri 2 täitmine on vabatahtlik. 
Lahtrisse 12 tuleb märkida „Euroopa Liit” või asjakohase liikmesriigi nimi. Päritolusertifikaadi vorm A väljaandmiskuupäev märgitakse lahtrisse 11. Selles lahtris nõutav sertifikaati väljastavate ametiasutuste allkiri ja lahtris 12 nõutav eksportija volitatud allakirjutaja allkiri tuleb kirjutada käsitsi.
 
Artikkel 97m  
▼M46  
1. Iga soodustatud riigis tegutsev eksportija võib koostada kaubaarve 
deklaratsiooni sellise kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või enamast pakist, mis sisaldab päritolustaatusega tooteid, mille kogu ­
väärtus ei ületa 6 000 eurot, tingimusel et selle protseduuri puhul tehakse artikli 97k lõikes 2 nimetatud halduskoostööd.  
▼
M39  
2. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal 
ajal esitama ekspordiriigi tolli või ekspordiriigi muude pädevate valitsu ­
sasutuste taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad 
asjaomaste toodete päritolustaatust.  
3. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni kas prantsuse või inglise 
keeles, trükkides, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud lisas 18. Kui deklaratsioon kirjutatakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja trükitähtedega. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaa ­
lallkirja käsitsi.
 
4. Arvedeklaratsiooni kasutamisel tuleb täita järgmisi tingimusi:  
a) iga kaubasaadetise kohta täidetakse üks arvedeklaratsioon;  
b) kui kaubasaadetises sisalduvat kaupa on ekspordiriigis juba „pärito ­
lustaatusega toodete” määratluse alusel kontrollitud, võib eksportija kõnealusele kontrollile viidata arvedeklaratsioonis.
 
5. Kui kohaldatakse artiklite 84, 85 või 86 kohast kumulatsiooni, 
tuginevad soodustatud riigi pädevad valitsusasutused, kellelt taotletakse päritolusertifikaadi vormi A selliste toodete jaoks, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis pärinevad kumulatsiooniga hõlmatud osal ­
isriigist, järgmisele:
 
— kahepoolse kumulatsiooni puhul päritolutõendile, mille on esitanud 
eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas 5. alajaoga;  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 76
 
— kumulatsiooni puhul Norra, Šveitsi või Türgiga päritolutõendile, 
mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Norra, Šveitsi või Türgi puhul kohaldatavate GSP pärito ­
lureeglitega;
 
— piirkondliku kumulatsiooni puhul eksportijaga seotud tarnija esitatud 
päritolutõendile, nimelt päritolusertifikaadi vorm A (näidis on esitatud lisas 17), või arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud 
lisas 18;
 
— laiendatud kumulatsiooni puhul päritolutõendile, mille on esitanud 
eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Euroopa Liidu ja asjaomase riigi vahelise vabakaubanduslepingu sätetega;
 
Esimese lõigu esimeses, teises, kolmandas ja neljandas taandes 
nimetatud juhtudel on päritolusertifikaadi vorm A lahtrisse 4 märgitud kas „EU cumulation”, „Norway cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation”, „regional cumulation”, „extended cumulation with country x” või „Cumul UE”, „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”, „cumul regional”, „cumul étendu avec le pays x”.
 
3 . A l a j a g u  
Euroopa liidus vabasse ringlusse lubamise protseduurid  
Artikkel 97n  
1. Päritolusertifikaadid vorm A või arvedeklaratsioonid esitatakse 
impordiliikmesriigi tolliasutustele kooskõlas tollideklaratsioone hõlmavate protseduuridega.
 
2. Päritolutõendid, mis esitatakse impordiriigi tolliasutustele pärast 
artikli 97k lõikes 5 nimetatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võivad impordiriigi tolliasutused 
päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on tollile esitatud enne 
kõnealuse tähtaja möödumist.
 
Artikkel 97o  
1. Kui importija taotlusel ja impordiliikmesriigi tolliasutuste poolt 
ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise või rubriikide 7308 või 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise üldreegli 2 punkti a tähenduses lahtivõetud 
või kokkupanemata tooteid eraldi saadetisena, võib tolliasutustele 
esitada selliste toodete kohta üheainsa päritolutõendi esimese saadetise importimisel.
 
2. Importija taotlusel ja võttes arvesse impordiliikmesriigi tollia ­
sutuste sätestatud tingimusi, võib tolliasutustele esitada esimese kauba ­
saadetise importimisel üheainsa päritolutõendi, kui:  
a) kauba importimine on regulaarne ja pidev ning impordil on märki ­
misväärne kaubanduslik väärtus;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 77
 
b) kauba suhtes kohaldatakse sama müügilepingu tingimusi ja selle 
lepingu pooled asuvad ekspordiriigis või liikmesriigis/liikmesriikides;  
c) kaup on klassifitseeritud kombineeritud nomenklatuuri sama koodi 
alla (kaheksa numbrit);  
d) kaup tuleb eranditult samalt eksportijalt ja on saadetud samale 
importijale ning selle kauba tolliformaalsused täidetakse sama liik ­
mesriigi samas tolliasutuses.  
Seda korda rakendatakse pädeva tolliasutuse poolt kindlaksmääratud 
ajavahemikul.  
Artikkel 97p  
1. Kui päritolustaatusega tooted paigutatakse liikmesriigi tolliasutuse 
järelevalve alla, on originaalpäritolutõend võimalik asendada ühe või mitme päritolusertifikaadiga vorm A, et saata kõik tooted või osa neist mujale ühendusse või Norrasse, Šveitsi või Türki.
 
2. Asendussertifikaatide vorm A annab välja tolliasutus, kelle 
järelevalve alla tooted paigutatakse. Asendussertifikaat koostatakse reek ­
sportija kirjaliku taotluse alusel.  
3. Asendussertifikaadi ülemisse parempoolsesse lahtrisse märgitakse 
selle välja andnud vahendajariigi nimi. Lahtrisse 4 märgitakse „Replacement certificate” või „Certificat de remplacement”, samuti lisatakse sinna originaalsertifikaadi väljaandmise kuupäev ja seerian ­
umber. Reeksportija nimi märgitakse lahtrisse 1. Lõpliku kaubasaaja nime võib märkida lahtrisse 2. Reeksporditud toodete kõik üksikasjad, mis on esitatud originaalsertifikaadil, kantakse üle lahtritesse 3–9 ning 
viited reeksportija kaubaarvele esitatakse lahtris 10.
 
4. Asendussertifikaadi välja andnud tolliasutus teeb oma kinni ­
tusmärke lahtrisse 11. Asutuste vastutus piirdub asendussertifikaadi 
väljaandmisega. Lahtrisse 12 kantavad andmed päritoluriigi ja sihtriigi kohta võetakse originaalsertifikaadilt. Sellele lahtrile kirjutab alla reek ­
sportija. Kõnesolevale lahtrile heauskselt allakirjutanud reeksportija ei vastuta originaalsertifikaadile märgitud üksikasjade õigsuse eest.
 
5. Tolliasutus, kes peab lõikes 1 nimetatud toimingu tegema, märgib 
originaalsertifikaadile esitatud edasisaadetava kauba massi, arvu ja laadi ning vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbri või -numbrid. Tolliasutus säilitab originaalsertifikaati vähemalt kolm aastat. Asendussertifikaadile võib lisada originaalsertifikaadi fotokoopia.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 78
 
6. Kui tooted on hõlmatud artikli 89 kohase erandi alusel antava 
tariifse soodustusega, kohaldatakse käesoleva artikli kohast menetlust üksnes siis, kui sellised tooted on ette nähtud Euroopa Liidu jaoks. Kui asjaomane toode on saanud päritolustaatuse piirkondliku kumulat ­
siooni raames, võib asendussertifikaadi koostada üksnes selleks, et saata tooted Norrasse, Šveitsi või Türki, kui kõnealused riigid kohaldavad samu piirkondliku kumulatsiooni reegleid nagu Euroopa Liit.
 
Artikkel 97q  
1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakis või 
mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse artiklis 66 osutatud tariifsete soodustustega hõlmatud päritolustaatusega toodetena, mille puhul ei ole vaja esitada päritolusertifikaadi vormi A ega arvedek ­
laratsiooni, tingimusel et:
 
a) sellised tooted:  
i) ei ole imporditud kaubanduslikul eesmärgil;  
ii) on deklareeritud kui kava kohaldamise tingimustele vastavad 
tooted;  
b) punkti a alapunktis ii osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust 
kahelda.  
2. Importi ei käsitata kaubanduslikul eesmärgil toimuva impordina, 
kui on täidetud kõik järgmised tingimused:  
a) import on juhutine;  
b) import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või 
reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;  
c) toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita 
kaubanduslikel eesmärkidel.  
3. Lõikes 2 nimetatud toodete koguväärtus ei ületada väikepakendite 
puhul 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.
 
Artikkel 97r  
1. Kui päritolusertifikaadi vorm A või arvedeklaratsiooni andmete ja 
nende dokumentide andmete vahel, mis esitatakse tolliasutusele toodete 
importimiseks vajalike formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi 
erinevusi, ei muuda see sertifikaati iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et sertifikaat vastab esitatud toodetele.
 
2. Päritolusertifikaadi vorm A, kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 
või arvedeklaratsiooni ilmsed vormilised vead ei tohi põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud andmete õigsuses.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 79
 
4 . A l a j a g u  
Halduskoostöö meetodid  
Artikkel 97s  
1. Soodustatud riigid edastavad komisjonile nende territooriumil 
asuvate valitsusasutuste nimed, aadressid ja pitserijäljendid, kellel on õigus välja anda päritolusertifikaate vorm A, samuti nende asjakohaste valitsusasutuste nimed ja aadressid, kes vastutavad päritolusertifikaatide vorm A ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.
 
Komisjon edastab selle teabe liikmesriikide tolliasutustele. Kui sellist 
teavet edastatakse seoses varasemate teadete muutmisega, teatab komisjon uute pitserite jõustumise kuupäeva vastavalt soodustatud riikide pädevate asutuste poolt antud juhistele. Nimetatud teave on amet ­
likuks kasutamiseks; kui kaup tuleb siiski lubada vabasse ringlusse, võivad asjaomased tolliasutused lubada importijal või tema nõueteko ­
haselt volitatud esindajal pitserijäljenditega tutvuda.
 
Soodustatud riigid, kes juba on esitanud esimese lõigu kohase teabe, ei 
ole kohustatud seda uuesti esitama, v.a juhul, kui teave on muutunud.  
▼M46  
2. Artikli 97k lõike 4 kohaldamiseks avaldab komisjon  Euroopa 
Liidu Teatajas  (C-seerias) kuupäeva, mil selline riik või territoorium, 
mis nimetati või taasnimetati soodustatud riigiks määruses (EL) nr 978/2012 osutatud toodete suhtes, täitis käesoleva artikli lõikes 1 esitatud tingimused.  
▼
M39  
3. Komisjon saadab soodustatud riigi pädevate asutuste taotlusel 
soodustatud riikidele pitserijäljendid, mida kasutatakse liikmesriikide tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks.
 
Artikkel 97t  
1. Järelkontrolli päritolusertifikaatide vorm A ja arvedeklaratsioonide 
üle tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide tolliasutustel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete pärito ­
lustaatuses või käesoleva jao muude nõuete täitmises.
 
2. Järelkontrollitaotluse esitamisel tagastavad liikmesriikide tollia ­
sutused päritolusertifikaadi vorm A ja kaubaarve, kui see on esitatud, arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad soodustatud ekspor ­
diriigi pädevatele valitsusasutustele ning põhjendavad vajaduse korral uurimist. Kõik saadud dokumendid ja teave, mis osutavad, et päritolu ­
tõendil esitatud andmed ei ole õiged, edastatakse kontrollitaotluse tõen ­
damiseks.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 80
 
Kui liikmesriikide tolliasutused otsustavad tariifsete soodustuste 
andmise kuni kontrolli tulemuste selgumiseni peatada, tehakse ettepanek tooted importijale vabastada, kui kõik vajalikud ettevaa ­
tusabinõud on kasutusele võetud.
 
3. Järelkontrollitaotluse esitamise järel viiakse kõnealune kontroll läbi 
ja liikmesriikide tolliasutusi teavitatakse selle tulemustest hiljemalt kuue kuu jooksul; või kuni kaheksa kuu jooksul alates taotluse saatmise kuupäevast, kui Norrale, Šveitsile või Türgile on saadetud taotlus kontrollida päritolusertifikaadi vormi A alusel või soodustatud riigis koostatud kaubaarve deklaratsiooni alusel nende territooriumil koostatud asenduspäritolutõendeid. Tulemuste põhjal peab selguma, kas kõnealune päritolutõend kehtib tegelikult eksporditud toodete 
suhtes ja kas neid tooteid saab käsitada soodustatud riigist pärit 
toodetena.
 
4. Kui päritolusertifikaatide vorm A on antud välja kahepoolse 
kumulatsiooni raames, lisatakse vastusele kaupade liikumissertifikaadi 
(liikumissertifikaatide) EUR.1 koopia (koopiad) või vajaduse korral vastav(ad) arvedeklaratsioon(id).
 
5. Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 3 ettenähtud kuue kuu 
jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et 
otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või et määrata toodete tegelik päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Kui pärast teist teadet ei teatata järelkontrolli tulemusi neid nõudvatele asutustele nelja kuu jooksul alates teise teate saatmise kuupäevast või kui nende alusel ei ole võimalik otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelik päritolu, keelduvad nimetatud asutused tariifsete soodustuste andmisest, välja arvatud erandlike asjaolude korral.
 
6. Kui kontroll või mis tahes olemasolev teave tundub osutavat, et 
päritolureegleid on rikutud, teostab või korraldab soodustatud ekspor ­
diriik omal algatusel või liikmesriikide tolliasutuste nõudmisel asja ­
kohase kiirusega uurimise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks. Komisjon ja liikmesriikide tolliasutused võivad kõnealustes uurimistes osaleda.
 
7. Päritolusertifikaatide vorm A järelkontrolli teostamiseks säilitavad 
eksportijad kõik asjakohased dokumendid, millega tõendatakse asjaomaste toodete päritolustaatust, ning soodustatud ekspordiriigi pädevad valitsusasutused säilitavad sertifikaatide koopiad ja ka nendega seotud ekspordidokumendid. Neid dokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat alates selle aasta lõpust, millal päritolusertifikaat vorm A väljastati.
 
Artikkel 97u  
1. Artikleid 97s ja 97t kohaldatakse ka samasse piirkondlikku rühma 
kuuluvate riikide vahel, et anda komisjonile või liikmesriikide tolliasu ­
tustele teavet ja teostada järelkontrolli päritolusertifikaatide vorm A üle või piirkondliku kumulatsiooni reeglite kohaselt väljastatud arvedeklar ­
atsioonide üle.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 81
 
2. Artiklite 85, 97m ja 97p kohaldamisel sisaldab Euroopa Liidu, 
Norra, Šveitsi või Türgiga sõlmitud kokkulepe muu hulgas kohustust teha üksteisega vajalikku halduskoostööd.
 
Artikli 86 lõigete 7 ja 8 ning artikli 97k kohaldamisel nõustub riik, 
kellega Euroopa Liidul on kehtiv vabakaubandusleping ja kes on nõustunud osalema laiendatud kumulatsioonis soodustatud riigiga, ka sellega, et ta teeb viimasena nimetatud riigiga halduskoostööd nii, nagu ta teeks liikmesriikide tolliasutustega koostööd kooskõlas vabakau ­
banduslepingu asjakohaste sätetega.
 
5 . A l a j a g u  
Kahepoolse kumulatsiooni protseduur  
Artikkel 97v  
1. Euroopa Liidu toodete päritolustaatuse tõendamiseks esitatakse:  
a) kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud lisas 21 
või 
b) arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud lisas 18. Arvedeklaratsiooni 
võib koostada kaubasaadetiste eksportija, kui päritolustaatusega tooteid sisaldavate saadetiste koguväärtus ei ületa 6 000 eurot, või Euroopa Liidu heakskiidetud eksportija.
 
2. Eksportija või tema volitatud esindaja märgib kaupade liikumis ­
sertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 „GSP beneficiary countries” ja „EU” või „Pays bénéficiaires du SPG” ja „UE”.
 
3. Käesoleva jao sätteid, mis käsitlevad päritolusertifikaatide vorm A 
väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse kaupade 
liikumissertifikaatide EUR. 1 suhtes ja, v.a nende väljaandmist 
käsitlevad sätted, arvedeklaratsioonide suhtes  mutatis mutandis . 
4. Liikmesriikide tolliasutused võivad lubada eksportijal (edaspidi 
„heakskiidetud eksportija”), kes saadab kahepoolse kumulatsiooni raames pidevalt kaubasaadetisi, mis sisaldavad Euroopa Liidust pärit tooteid, koostada arvedeklaratsioone, hoolimata asjaomaste toodete väär ­
tusest, kui eksportija annab tolliasutustele piisava tagatise, et kontrollida:
 
a) toodete päritolustaatust ja  
b) kõnealuses liikmesriigis kehtivate nõuete täitmist.  
5. Tolliasutused võivad anda heakskiidetud eksportija staatuse 
ükskõik mis tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks. Tolliasutused annavad heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 82
 
6. Tolliasutused jälgivad, kuidas heakskiidetud eksportija luba 
kasutab. Tolliasutused võivad loa igal ajal tühistada.  
Nad tühistavad loa igal järgmisel juhul:  
a) heakskiidetud eksportija ei anna enam lõikes 4 osutatud tagatist;  
b) heakskiidetud eksportija ei täida enam lõikes 5 osutatud tingimusi;  
c) heakskiidetud eksportija kasutab luba mittenõuetekohaselt.  
7. Heakskiidetud eksportijalt ei nõuta arvedeklaratsioonidele allakir ­
jutamist, tingimusel et ta annab tolliasutustele kirjaliku kinnituse, et ta võtab endale täieliku vastutuse kõikide arvedeklaratsioonide eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks neile käsitsi alla kirjutanud.
 
6 . A l a j a g u  
Ceuta ja Melilla  
Artikkel 97w  
Käesoleva jao sätteid, mis hõlmavad päritolutõendite väljaandmist, kasu ­
tamist ja järelkontrolli, kohaldatakse  mutatis mutandis  kahepoolse 
kumulatsiooni raames soodustatud riigist Ceutasse ja Melillasse eksporditud toodete suhtes ning Ceutast ja Melillast soodustatud riiki eksporditud toodete suhtes.
 
Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.  
Hispaania tolliasutused vastutavad käesoleva jao kohaldamise eest 
Ceutas ja Melillas.  
▼M18  
2 . j a g u  
▼M21  
Soodustatud riigid või territooriumid, mille suhteskohaldatakse 
tariifseid soodusmeetmeid, mille ühendus onteatavate riikide ja 
territooriumide suhtes ühepoolseltkehtestanud  
▼M39  
Artikkel 97x  
1. Selles jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „valmistamine” – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud 
komplekteerimine;  
b) „materjal” – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida 
on toote valmistamisel kasutatud;  
c) „toode” – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem 
mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;  
d) „kaup” – nii materjalid kui ka tooted;  
e) „tolliväärtus” – kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskok ­
kuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;  ▼
M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 83
 
f) „tehasehind” – lisas 15 esitatud loendis nimetatud hind, mis 
makstakse toote eest tootjale, kelle ettevõttes viimane töö või tööt ­
lemine toimub, tingimusel et hind sisaldab kõikide valmistamiseks kasutatavate materjalide väärtust, millest lahutatakse kõik sise ­
riiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
 
Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki soodustatud riigis selle 
tootmisega seotud kulusid, sisaldab teheasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksport ­
imisel;
 
g) „materjalide väärtus” – lisas 15 esitatud loendis nimetatud, kasutatud 
päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest maksti Euroopa Liidus või soodustatud riigis artikli 98 lõike 1 tähenduses. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega mater ­
jalide väärtus, kohaldatakse käesolevat alajagu  mutatis mutandis ;
 
h) „grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid” – harmoneeritud süsteemi 
nomenklatuuris kasutatavad grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid);
 
i) „klassifitseeritud” – osutab toote või materjali klassifitseerimisele 
harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;  
j) „kaubasaadetis” – tooted, mis  
— saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või  
— saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi 
alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel.
 
2. Lõike 1 punktis f võib lõike 1 punkti f esimeses lõikes osutatud 
mõiste „valmistaja” tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui 
viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna.  
▼M18  
1 . a l a j a g u  
Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus  
Artikkel 98  
▼M21  
1. Selleks et kohaldada tariifseid soodusmeetmeid käsitlevaid sätteid, 
mille ühendus on ühepoolselt kehtestanud teatavate riikide, riikide rühmade ja territooriumide suhtes (edaspidi „soodustatud riigid või terri ­
tooriumid”), välja arvatud käesoleva peatüki 1. jaos nimetatud riigid ja territooriumid ning ühendusega assotsieerunud ülemeremaad ja terri ­
tooriumid, käsitatakse järgmisi tooteid soodustatud riigist või terri ­
tooriumilt pärinevatena:  
▼
M18  
a) täielikult  ►M21  soodustatud riigist või territooriumilt ◄ artikli 99 
tähenduses valmistatud tooted;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 84
 
b) ►M21  soodustatud riigis või territooriumil ◄ valmistatud tooted, 
milleks on kasutatud muid, kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et artikli 100 tähenduses on need läbinud piisava töö või töötluse.
 
2. Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse lõike 3 tähenduses ühen ­
dusest pärinevaid tooteid, mis peavad  ►M21  soodustatud riigis või 
territooriumil ◄ läbima artiklis 101 kirjeldatust ulatuslikuma töö või 
töötlemise, nimetatud  ►M21  soodustatud riigist või territooriumilt ◄ 
pärinevatena.  
3. Ühenduses saadud toodete päritolu kindlakstegemiseks kohal ­
datakse lõiget 1  mutatis mutandis . 
Artikkel 99  
1. Järgmisi tooteid käsitatakse  ►M21  soodustatud riigist või terri ­
tooriumilt ◄ või ühendusest täielikult pärinevate toodetena:  
a) selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;  
b) seal koristatud taimekasvatussaadused;  
c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;  
d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;  
▼M39  
da) seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted;  
▼M18  
e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;  
f) merekalapüügi- ja muud selle riigi aluste poolt väljaspool territoria ­
alvett merest püütud saadused;  
g) selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis f osutatud 
saadustest valmistatud tooted;  
h) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine 
saamiseks;  
i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;  
j) väljaspool selle territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest 
välja toodud saadused, tingimusel et  ►M21  soodustatud riigil või 
territooriumil ◄ või ühendusel on merepõhja või aluspinnase kasu ­
tamise ainuõigus;  
k) kõik punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest valmistatud 
tooted.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 85
 
2. Lõike 1 punktides f ja g nimetatud mõisteid „selle riigi alused” ja 
„selle riigi kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes järgmiste aluste ja kalatöötlemislaevade suhtes:
 
— mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud  ►M21  soodustatud 
riigis või territooriumil ◄ või liikmesriigis,  
— mis kannavad  ►M21  soodustatud riigi või territooriumi ◄ või 
liikmesriigi lippu,  
— mis vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad kõnesoleva  
►M21  soodustatud riigi või territooriumi ◄ kodanikele või äriüh ­
ingule, mille peakontor asub selles vabariigis või mõnes liikmesriigis ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on selle vabariigi või liikmesriigi kodanikud, ja äriühingute puhul kuulub vähemalt pool nende kapi ­
talist eespool nimetatud vabariigile või liikmesriigile, nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele,
 
— mille kapten ja ohvitserid on  ►M21  soodustatud riigi või terri ­
tooriumi ◄ või liikmesriikide kodanikud ja  
— mille meeskonnast vähemalt 75 % on  ►M21  soodustatud riigi või 
territooriumi ◄ või liikmesriikide kodanikud.  
3. Mõisted „ ►M21  soodustatud riik või territoorium ◄” ja 
„ühendus” hõlmavad ka nimetatud vabariigi või liikmesriikide territoria ­
alvett.  
4. Avamerel tegutsevaid aluseid, sealhulgas kalatöötlemislaevu, mille 
pardal püütud kala läbib töö või töötluse, käsitatakse  
►M21  soodustatud riigi või territooriumi ◄ või liikmesriigi terri ­
tooriumi osana, tingimusel et need vastavad lõikes 2 kindlaksmääratud tingimustele.
 
Artikkel 100  
Artikli 98 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult  
►M21  soodustatud riigis või territooriumil ◄ või ühenduses valmis ­
tatud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui lisa 15 loendis esitatud tingimused on täidetud.
 
Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesolevas jaos nimetatud 
toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega 
tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes 
selliste materjalide suhtes.  
Kui toodet, mis on saanud päritolu loendis märgitud tingimuste täitmise 
teel, kasutatakse muu toote valmistamisel, ei kohaldata selle suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistoote suhtes, ning ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida selle toote valmistamisel võidakse kasutada.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 86
 
Artikkel 101  
▼M22  
1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toim ­
inguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas artikli 100 tingimused on täidetud või mitte:
 
a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel 
ja ladustamisel;  
b) pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine;  
c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete 
eemaldamine;  
d) tekstiilesemete triikimine ja pressimine;  
e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;  
f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik 
jahvatamine, poleerimine ja glaseerimine;  
▼M39  
g) suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristall ­
suhkru osaline või täielik jahvatamine;  
▼M22  
h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhas ­
tamine;  
i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;  
j) tuulamine, sõelumine, sorteerimine, liigitamine, klassifitseerimine, 
kokkusobitamine (sh kaubakomplektide koostamine);  
k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, 
karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;
 
l) märkide, etikettide ja muude tunnusmärkide kinnitamine või trük ­
kimine tootele või selle pakendile;  
▼M39  
m) üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis 
tahes materjaliga;  
ma) lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehü ­
dreerimine või denatureerimine;  
▼M22  
n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või 
toodete osadekslammutamine;  
o) kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos;  
p) loomade tapmine.  
▼M18  
2. Kõiki konkreetse tootega kas  ►M21  soodustatud riigis või terri ­
tooriumil ◄ või ühenduses tehtud toiminguid tuleb arvestada koos, kui 
määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 87
 
Artikkel 101a  
1. Käesoleva jao sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see 
toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klas ­
sifitseerimisel põhiüksuseks.  
Sellest järeldub, et:  
a) kui toode, mis koosneb toodete rühmast või kokkupandud toodetest, 
klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi alusel ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;
 
b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud 
samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva jao sätteid iga toote suhtes eraldi.
 
2. Kui harmoneeritud süsteemi tõlgendamisreegli 5 kohaselt loetakse 
klassifitseerimisel pakkeüksus toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.
 
Artikkel 102  
1. Erandina artikli 100 sätetest võib päritolustaatuseta materjale 
kasutada antud toote valmistamiseks tingimusel, et nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast.
 
Kui loendis on esitatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalväär ­
tuseks üks või mitu protsendimäära, ei tohi esimese lõigu kohaldamisel neid määrasid ületada.
 
2. Lõiget 1 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 
kuuluvate toodete suhtes.  
Artikkel 103  
Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid manuseid, 
varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse 
seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.
 
Artikkel 104  
Harmoneeritud süsteemi tõlgendamisreegliga 3 määratletud komplektil 
on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. 
Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et see 
koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, kui päritolus ­
taatuseta toodete väärtus on alla 15 % komplekti tehasehinnast.  
Artikkel 105  
Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei 
ole vaja kindlaks määrata järgnevate toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:
 
a) elektrienergia ja kütus;  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 88
 
b) tehas ja selle sisseseade;  
c) masinad ja tööriistad;  
d) kaup, mis ei kuulu toote lõppkoosseisu.  
Artikkel 106  
Käesolevas jaos sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi tuleb täita 
igal ajal  ►M21  soodustatud riigis või territooriumil ◄ või ühenduses.  
Kui ►M21  soodustatud riigist või territooriumilt ◄ või ühendusest 
mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, kui pädevatele asutustele ei saa tõendada, et:
 
— tagasitoodud tooted on samad, mis on eksporditud, ja  
— need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi 
muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.
 
Artikkel 107  
1. Järgmisi juhtumeid käsitatakse otseveona  ►M21  soodustatud 
riigist või territooriumilt ◄ ühendusse või ühendusest  
►M21  soodustatud riiki või territooriumile ◄: 
a) tooteid ei veeta ühegi teise riigi territooriumi kaudu;  
b) ühe saadetise moodustavaid tooteid veetakse mõne muu kui  
►M21  soodustatud riigi või territooriumi ◄ või ühenduse terri ­
tooriumi kaudu, vajaduse korral laadides tooteid ümber või 
ladustades ajutiselt kõnealustes riikides, tingimusel et tooted jäävad 
transiidi- või ladustamisriigis tollijärelevalve alla ning ei läbi ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise, ümberlaadimise või muu toimingu, mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine;
 
c) tooteid veetakse torutransporti kasutades katkematult läbi mõne teise 
territooriumi, mis ei ole  ►M21  soodustatud ekspordiriigi või -terri ­
tooriumi ◄ või ühenduse territoorium.  
2. Pädevale tolliasutusele tuleb tõendada, et lõike 1 punktis b 
nimetatud tingimused on täidetud, ja esitada:  
a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi 
transiidiriigi, või  
b) transiidiriigi tolli väljastatud tõend:  
— milles on täpne toodete kirjeldus,  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 89
 
— milles on märgitud toodete maha- ja ümberlaadimiskuupäevad, 
vajaduse korral laevade või teiste kasutatud transpordivahendite nimed ning
 
— mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis;  
c) eespool nimetatud dokumentide puudumisel mõni muu dokument, 
mis on tõendina kasutatav.  
Artikkel 108  
1. Päritolustaatusega toodetele, mis saadetakse  ►M21  soodustatud 
riigist või territooriumilt ◄ mõnda teise riiki näitusele ja müüakse 
pärast näitust ühendusse importimiseks, antakse importimisel artiklis 98 osutatud tariifseid soodustusi, tingimusel et need vastavad käesolevas jaos kehtestatud nõuetele, mille kohaselt saab neid käsitada  
►
M21  soodustatud ekspordiriigist või territooriumilt ◄ pärinevate 
toodetena, ja et pädevale ühenduse tollile on tõendatud järgmised asjaolud:
 
a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted  ►M21  soodustatud riigist 
või territooriumilt ◄ otse näitust korraldavasse riiki ja seal need 
näitusel välja pannud;  
b) eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses 
asuvale isikule;  
c) tooted on toimetatud ühendusse näituse ajal või vahetult peale näitust 
samal kujul, nagu need olid näitusele saates;  
d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks 
kui seal väljapanekuks.  
2. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 esitatakse ühenduse tollile 
tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid toodete laadi ja väljapanekutingimuste kohta.
 
3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põlluma ­
jandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.
 
2 . a l a j a g u  
Päritolutõend  
Artikkel 109  
Soodustatud riigist pärinevate toodete suhtes kohaldatakse artiklis 98 
nimetatud tariifset sooduskohtlemist, kui nende kohta esitatakse kas:  
a) kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud lisas 21, 
või ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 90
 
b) artikli 116 lõikes 1 täpsustatud juhtudel deklaratsioon, mille tekst on 
esitatud lisas 22 ja mille eksportija esitab kaubaarves, kättetoimeta ­
misteatises või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid saaks hiljem identifitseerida (edaspidi „kaubaarve deklaratsioon”).
 
a) KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAAT EUR.1  
Artikkel 110  
▼M21  
1. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 esitamise korral, mille on 
välja andnud kas soodustatud riigi või territooriumi toll või mõni muu pädev valitsusasutus, käsitatakse käesoleva jao tähenduses päritolustaa ­
tusega tooteid sobivatena ühendusse importimisel artiklis 98 osutatud tariifseid soodustusi saama, tingimusel et need on ühendusse trans ­
porditud otseveona artikli 107 tähenduses, ning et soodustatud riik või territoorium:  
▼
M18  
— on edastanud komisjonile artikli 121 alusel nõutava teabe, ja  
— abistavad ühendust, lubades liikmesriikide tolliasutustel kontrollida 
dokumendi ehtsust või kõnesolevate toodete tegelikku päritolu käsitleva teabe õigsust.
 
2. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 võib välja anda ainult juhul, 
kui see on artiklis 98 osutatud tariifsete soodustuste kohaldamiseks vajalik dokumentaalne tõend.
 
3. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 antakse välja ainult eksportija 
või tema volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel. Taotlus esitatakse lisas 21 esitatud vormil, mis täidetakse kooskõlas käesoleva alajao sätetega.
 
►M21  Soodustatud ekspordiriigi või -territooriumi ◄ või -liikmesriigi 
pädevad asutused peavad säilitama kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 taotlusi vähemalt kolm aastat.
 
4. Eksportija või tema volitatud esindaja esitab koos taotlusega kõik 
vajalikud tõendavad dokumendid selle kohta, et eksporditavad tooted vastavad kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise tingimustele.
 
Pädevate asutuste nõudmisel kohustub eksportija esitama lisatõendid, 
mida need asutused võivad nõuda selleks, et kontrollida nende toodete päritolustaatuse õigsust, mille suhtes sooduskohtlemine on õigustatud, samuti kohustub ta lubama kõnealustel asutustel kontrollida oma raamatupidamist ja toodete valmistamist käsitlevaid üksikasju.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 91
 
5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 annavad välja  
►M21  soodustatud riikide või territooriumide ◄ pädevad valitsusa ­
sutused ja ekspordiliikmesriigi toll, kui eksporditavaid tooteid võib käesoleva lõike tähenduses käsitada päritolustaatusega toodetena.
 
6. Et kaupade liikumissertifikaat EUR.1 on dokumentaalne tõend 
artiklis 98 ettenähtud sooduskorra kohaldamiseks, vastutavad  
►M21  soodustatud riikide või territooriumide ◄ pädevad valitsusa ­
sutused või ekspordiliikmesriigi toll selle eest, et võetaks tarvitusele vajalikud abinõud toodete päritolu ja muude sertifikaadis märgitud 
andmete kontrollimiseks.
 
7. Selleks et kontrollida lõikes 5 sätestatud tingimuste täitmist, on  
►M21  soodustatud riigi või territooriumi ◄ pädeval valitsusasutusel 
või ekspordiliikmesriigi tollil õigus nõuda mis tahes dokumentaalset tõendit või teha vajalikku kontrolli.
 
8. ►M21  Soodustatud riigi või territooriumi ◄ pädev valitsusasutus 
või ekspordiliikmesriigi toll peab tagama, et lõikes 1 osutatud vormid oleks nõuetekohaselt täidetud.
 
9. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmiskuupäev 
märgitakse sertifikaadi sellel osal, mille täidab toll.  
10. ►M21  Soodustatud riigi või territooriumi ◄ pädev asutus või 
ekspordiliikmesriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja sellega hõlmatud toodete eksportimisel. Sertifikaat antakse eksportijale niipea, kui eksport on toimunud või tagatud.
 
Artikkel 111  
Kui importija taotlusel ja impordiriigi tolli poolt ettenähtud tingimustel 
imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise või rubriikide 7308 või 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi tõlgen ­
damisreegli 2.a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetisena, esitatakse tollile selle toote kohta ühekordne päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel.
 
Artikkel 112  
Päritolutõend esitatakse impordiliikmesriigi tolliasutustele seadustiku 
artiklis 62 sätestatud korras. Nimetatud tolliasutused võivad nõuda päri ­
tolutõendi tõlget ja samuti võib toll nõuda, et koos impordideklar ­
atsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva jao sätete kohaldamiseks ettenähtud tingimustele.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 92
 
Artikkel 113  
1. Erandina artikli 110 lõikest 10 võib kaupade liikumissertifikaati 
EUR.1 erandkorras välja anda pärast sellega hõlmatud toodete eksporti, kui:
 
a) seda ei antud ekspordi ajal välja vea või tahtmatu tegevusetuse või 
eriasjaolude tõttu või  
b) kui pädevatele asutustele on tõendatud, et kaupade liikumissertifikaat 
EUR.1 anti välja, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud.
 
2. Pädevad valitsusasutused võivad kaupade liikumissertifikaadi 
EUR.1 tagasiulatuvalt välja anda ainult pärast kontrollimist, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad ekspordidokumentides sisalduva teabega ja et asjaomaste toodete eksportimisel ei antud välja käesoleva jao sätetele vastavat kaupade liikumissertifikaati EUR.1.
 
3. Tagasiulatuvalt väljaantud kaupade liikumissertifikaadile EUR.1 
tehakse üks järgmistest märkustest:  
— „EXPEDIDO A POSTERIORI”,  
— „UDSTEDT EFTERFØLGENDE”,  
— „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”,  
— „ΕΚΔΟΘΕΝ  ΕΚ ΤΩΝ  ΥΣΤΕΡΩΝ ”, 
— „ISSUED RETROSPECTIVELY”,  
— „DÉLIVRÉ A POSTERIORI”,  
— „RILASCIATO A POSTERIORI”,  
— „AFGEGEVEN A POSTERIORI”,  
— „EMITIDO A POSTERIORI”,  
— „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”,  
— „UTFÄRDAT I EFTERHAND”,  
▼A2 
— „VYSTAVENO DODATE ČNĚ”, 
— „VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT”,  
— „IZSNIEGTS RETROSPEKT ĪVI”, 
— „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS”,  
— „KIADVA VISSZAMEN ŐLEGES HATÁLLYAL”,  
— „MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT”,  
— „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE”,  
— „IZDANO NAKNADNO”,  
▼M26  
— „VYHOTOVENÉ DODATO ČNE”,  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 93
 
— „ИЗДАДЕН  ВПОСЛЕДСТВИЕ ”, 
— „ELIBERAT ULTERIOR”,  
▼M45  
— „IZDANO NAKNADNO”.  
▼M18  
4. Lõikes 3 osutatud märkus kantakse kaupade liikumissertifikaadi 
EUR.1 lahtrisse „Märkused”.  
Artikkel 114  
1. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või 
hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevatelt asutustelt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.
 
2. Sel viisil väljaantud dublikaadile tehakse üks järgmistest 
märkustest:  
— „DUPLICADO”,  
— „DUPLIKAT”,  
— „DUPLIKAT”,  
— „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ ”, 
— „DUPLICATE”,  
— „DUPLICATA”,  
— „DUPLICATO”,  
— „DUPLICAAT”,  
— „SEGUNDA VIA”,  
— „KAKSOISKAPPALE”,  
— „DUPLIKAT”,  
▼A2 
— „DUPLIKÁT”,  
— „DUPLIKAAT”,  
— „DUBLIK ĀTS”, 
— „DUBLIKATAS”,  
— „MÁSODLAT”,  
— „DUPLIKAT”,  
— „DUPLIKAT”,  
— „DVOJNIK”,  
— „DUPLIKÁT”,  ▼M30  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 94
 
— „ДУБЛИКАТ ”, 
— „DUPLICAT”,  
▼M45  
— „DUPLIKAT”.  
▼M18  
3. Lõikes 2 osutatud märkus kantakse kaupade liikumissertifikaadi 
EUR.1 lahtrisse „Märkused”.  
4. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmis ­
kuupäeva kandev duplikaat hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast.
 
Artikkel 115  
Kui päritolustaatusega tootele rakendatakse ühenduse tolliasutuse 
kontrolli, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetakse mujale ühendusse. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 asen ­
dussertifikaadi(d) annab välja see tolliasutus, kelle kontrolli alla tooted esitatakse.
 
b) KAUBAARVE DEKLARATSIOON  
Artikkel 116  
1. Kaubaarve deklaratsiooni võib koostada:  
a) ühenduse heakskiidetud eksportija artikli 117 tähenduses või  
b) iga eksportija mis tahes kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või 
enamast pakist ja sisaldab päritolustaatusega tooteid, mille kogu ­
väärtus ei ületa 6 000 eurot, ja tingimusel, et artikli 110 lõikes 1 nimetatud abi kohaldatakse ka käesoleva protseduuri suhtes.
 
2. Kaubaarve deklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid 
saab käsitleda ühendusest või  ►M21  soodustatud riigist või terri ­
tooriumilt ◄ pärinevatena ja need vastavad muudele käesoleva jao 
nõuetele.  
3. Eksportija, kes koostab kaubaarve deklaratsiooni, peab olema 
valmis igal ajal esitama ekspordiriigi tolli- või muu pädeva valitsusa ­
sutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva jao muud nõuded on täidetud.
 
4. Eksportija koostab kaubaarve deklaratsiooni, trükkides trüki ­
masinal, tembeldades või välja trükkides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud lisas 22, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas ekspordiriigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada suurtähti.  ▼
M30  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 95
 
5. Kaubaarve deklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaa ­
lallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 117 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta annab tollile kirjaliku kinnituse, et ta võtab endale täieliku vastutuse kõikide kaubaarve deklaratsioonide eest, mille alusel saab teda identi ­
fitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.
 
6. Lõike 1 punktis b nimetatud juhtudel kehtivad kaubaarve deklar ­
atsiooni kasutamise kohta järgmised eritingimused:  
a) kaubaarve deklaratsioon täidetakse iga kaubasaadetise kohta;  
b) kui kaubasaadetises sisalduvat kaupa on ekspordiriigis juba „pärito ­
lustaatusega toodete” määratluse alusel kontrollitud, võib eksportija kõnealusele kontrollile viidata kaubaarve deklaratsioonis.
 
Esimese lõigu sätted ei vabasta eksportijaid kõikide muude tolli- või 
postieeskirjadega ettenähtud tolliformaalsuste täitmisest.  
Artikkel 117  
1. Ühenduse toll võib anda eksportijale (edaspidi „heakskiidetud 
eksportija”), kes tegeleb artikli 98 lõike 2 tähenduses pidevalt ühen ­
dusest pärinevate toodete veoga ja kes esitab tollile kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas jaos ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks, loa täita ise kaubaarve deklaratsioone, sõltumata asjaomaste toodete väärtusest.
 
2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingi ­
mustel, mida ta peab asjakohaseks.  
3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis tuleb 
märkida kaubaarve deklaratsioonile.  
4. Toll kontrollib heakskiidetud eksportija loa kasutamist.  
5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda 
siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud 
tagatisi, ei täida lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul 
viisil vääriti.  
Artikkel 118  
1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest ekspor ­
diriigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tollile.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 96
 
2. Kui päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 
kindlaksmääratud esitamistähtaja lõppu, võib selle aktsepteerida artiklis 98 nimetatud tariifsete soodustuste andmiseks, juhul kui need doku ­
mendid on jäänud tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.
 
3. Muudel hilinemisjuhtudel võib impordiriigi toll päritolutõendeid 
aktsepteerida siis, kui tooted on talle esitatud enne kõnesoleva tähtaja lõppu.
 
4. Importija taotluse korral ja võttes arvesse impordiliikmesriigi tolli 
ettenähtud tingimusi, võib esimese partii importimisel esitada tollile ühe päritolutõendi, kui:
 
a) kauba importimine on regulaarne ja pidev ning impordil on märki ­
misväärne kaubanduslik väärtus;  
b) kauba suhtes kohaldatakse sama müügilepingu tingimusi ja selle 
lepingu pooled asuvad ekspordiriigis või ühenduses;  
c) kaup on klassifitseeritud sama koondnomenklatuuri koodi alla 
(kaheksa numbrit);  
d) kaup tuleb eranditult samalt eksportijalt ja on saadetud samale 
importijale ning selle kauba tolliformaalsused täidetakse samas ühenduse tolliasutuses.
 
Seda korda rakendatakse pädeva tolli poolt kindlaksmääratud koguste ja 
ajavahemiku suhtes. See ajavahemik ei tohi mitte mingil juhul olla pikem kui kolm kuud.
 
Artikkel 119  
1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakis või 
mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse artiklis 98 osutatud tariifsete soodustustega hõlmatud päritolustaatusega toodetena ning kaupade liikumissertifikaati EUR.1 ega kaubaarve deklaratsiooni ei ole vaja esitada, kui nimetatud toodete import ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud nii, et kõnealuse jao kohaldamiseks ettenähtud tingimused on täidetud, samuti ka siis, kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses.
 
2. Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on 
ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isik ­
likuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.
 
Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus 
ületada 500 eurot ja reisija isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 97
 
Artikkel 120  
Kui päritolutõendi ja nende dokumentide kannetes, mis esitatakse tollile 
toodete importimiseks vajalike formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi, ei muuda see sertifikaati  ipso facto  tühiseks, kui 
sertifikaadi vastavus esitatavatele toodetele on nõuetekohaselt tõendatud.
 
Päritolutõendi ilmsed vormilised vead, nagu näiteks trükivead, ei tohi 
põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud kannete õigsuses.
 
3 . a l a j a g u  
Halduskoostöö meetodid  
Artikkel 121  
1. ►M21  Soodustatud riigid või territooriumid ◄ edastavad komis ­
jonile nende territooriumil asuvate valitsusasutuste nimed, aadressid ja pitserijäljendite näidised, kellel on õigus välja anda kaupade liikumis ­
sertifikaati EUR.1, samuti nende asjakohaste valitsusasutuste nimed ja aadressid, kes vastutavad kaupade liikumissertifkaatide EUR.1 ja kaubaarve deklaratsioonide kontrollimise eest. Pitserid kehtivad alates kuupäevast, mil komisjon on kätte saanud nende jäljendid. Komisjon edastab selle teabe iga liikmesriigi tollile. Kui need teated muudavad varasemaid teateid, teatab komisjon uute pitserite jõustumise kuupäeva vastavalt  ►
M21  soodustatud riikide või territooriumite ◄ pädevate 
valitsusasutuste poolt antud juhistele. Nimetatud teave on ametlikuks kasutamiseks; kui kaup tuleb siiski lubada vabasse ringlusse, võib kõnesolev tolliasutus lubada importijal või tema nõuetekohaselt volitatud esindajal tutvuda käesolevas lõikes nimetatud pitserijäljen ­
ditega.
 
2. Komisjon saadab  ►M21  soodustatud riikidele või territooriu ­
midele ◄ pitserijäljendite näidised, mida iga liikmesriigi toll kasutab 
kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmisel.  
Artikkel 122  
1. Järelkontrolli kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 ja kaubaarve 
deklaratsioonide üle tehakse pisteliselt või siis, kui impordiliikmesriigi tollil või  ►
M21  soodustatud riikide või territooriumide ◄ pädevatel 
valitsusasutustel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses ja käesoleva jao muude nõuete täit ­
mises.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 98
 
2. Lõike 1 rakendamiseks tagastavad impordiliikmesriigi või  
►M21  soodustatud riigi või territooriumi ◄ pädevad asutused 
kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja kaubaarve, kui see on esitatud, kaubaarve deklaratsiooni või nende dokumentide koopiad  
►
M21  soodustatud ekspordiriigi või -territooriumi ◄ või -liikmesriigi 
pädevatele asutustele, vajaduse korral uurimist põhjendades. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolu ­
tõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõen ­
damiseks.
 
Kui importiva liikmesriigi toll otsustab artiklis 98 nimetatud tariifsete 
soodustuste andmise kuni kontrolli tulemuste selgumiseni peatada, teeb ta ettepaneku tooted importijale vabastada, kui kõik vajalikud ettevaa ­
tusabinõud on kasutusele võetud.
 
3. Kui järelkontrolli taotlus on esitatud kooskõlas lõikega 1, tehakse 
kontroll ja selle tulemused teatatakse impordiliikmesriikide tollile või  
►M21  soodustatud impordiriigi või -territooriumi ◄ pädevatele 
valitsusasutustele hiljemalt kuue kuu jooksul. Tulemuste põhjal peab selguma, kas kõnealune päritolutõend kehtib tegelikult eksporditud toodete suhtes ja kas neid tooteid saab käsitleda  ►
M21  soodustatud 
riigist või territooriumilt ◄ või ühendusest pärinevatena.  
4. Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 3 ettenähtud kuue kuu 
jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavat teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või et määrata toodete tegelikku päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Kui nelja kuu jooksul pärast teist teadet ei esitata järelkontrolli tulemusi neid nõudvale asutusele või kui nende alusel ei ole võimalik otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keelduvad nimetatud asutused tariifsete soodustuste andmisest, välja arvatud erandlike asjaolude korral.
 
5. Kui järelkontroll või mis tahes olemasolev teave näitab, et 
käesoleva jao sätteid on rikutud, teostab või korraldab  
►M21  soodustatud riigist või territooriumilt ◄ asjakohase kiirusega 
omal algatusel või ühenduse nõudmisel uurimise selliste rikkumiste 
väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks. Ühendus võib nimetatud uurimises sel eesmärgil osaleda.
 
6. Kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 üle järelkontrolli tegemiseks 
säilitavad  ►M21  soodustatud riigist või territooriumilt ◄ pädevad 
valitsusasutused või ekspordiliikmesriigi toll sertifikaatide koopiaid ja kõiki nendele viitavaid ekspordidokumente vähemalt kolm aastat.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 99
 
4 . a l a j a g u  
Ceuta ja Melilla  
Artikkel 123  
1. Käesolevas jaos kasutatav mõiste „ühendus” ei hõlma Ceutat ja 
Melillat. Mõiste „ühendusest pärinevad tooted” ei hõlma Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid.
 
2. Käesolevat jagu kohaldatakse  mutatis mutandis , kui määratakse 
kindlaks, kas tooteid võib käsitleda  ►M21  soodustatud ekspordiriigist 
või -territooriumilt ◄ pärinevatena, kui see riik saab nende toodete 
importimisel Ceutasse või Melillasse kasu üldisest soodustuste süsteemist, või Ceutast ja Melillast pärinevate toodetena.
 
3. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.  
4. Käesoleva jao sätteid, mis hõlmavad kaupade liikumissertifikaadi 
EUR.1 väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul  mutatis mutandis .
 
5. Hispaania toll vastutab käesoleva jao kohaldamise eest Ceutas ja 
Melillas.  
▼B 
V JAOTIS  
TOLLIVÄÄRTUS  
1. PEATÜKK  
Üldsätted  
Artikkel 141  
1. Seadustiku artiklite 28–36 ja käesoleva jaotise sätete kohaldamisel 
täidab liikmesriik lisas 23 ettenähtud sätteid.  
Lisa 23 1. veerus ettenähtud sätteid kohaldatakse lähtudes 2. veeru 
tõlgendusmärkusest.  
2. Juhul kui tolliväärtuse määramisel on vaja viidata üldtunnustatud 
raamatupidamistavale, kohaldatakse lisa 24 sätteid.  
Artikkel 142  
1. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) leping  — aastatel 1973–1979 toimunud mitmepoolsete kauband ­
usläbirääkimiste raames sõlmitud üldise tolli- ja kaubanduskok ­
kuleppe artikli VII rakendamise leping, millele on viidatud seadustiku artikli 31 lõike 1 esimeses taandes;  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 100
 
b) toodetud kaup  — kasvatatud, valmistatud ja kaevandatud kaup;  
c) identne kaup  — ühes ja samas riigis toodetud kaup, mis on igas 
suhtes ühesugune, kaasa arvatud kauba füüsilised omadused, kvaliteet ja maine. Väikeste väliserinevuste korral käsitatakse kaupa identsena, kui see muidu vastab kõnealusele määratlusele;
 
d) sarnane kaup  — ühes ja samas riigis toodetud kaup, mis ei ole igas 
suhtes ühesugune, kuid millel on sarnased omadused ja koostis, mis võimaldavad täita samasugust otstarvet ja üksteist kaubanduslikult asendada; selleks et määrata kindlaks, kas kaup on sarnane, tuleb 
muude tegurite hulgas arvesse võtta ka kauba kvaliteeti, mainet ja 
kaubamärgi olemasolu.
 
e) samasse klassi või liiki kuuluv kaup  — teatud tööstusharus või 
-sektoris toodetud kaubagruppi või -sortimenti kuuluv kaup, seal ­
hulgas ka identne või sarnane kaup.  
2. Olenevalt juhtumist ei hõlma mõisted „identne kaup” ja „sarnane 
kaup” kaupa, mis sisaldab või kajastab inseneri-, arendus-, kunstniku- ja disaineritööd ning kavandeid ja visandeid, millega seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktist iv lähtudes ei ole korrigeerimisel arvestatud, sest need tööd tehti ühenduses.
 
Artikkel 143  
1. ►M15  Seadustiku II jaotise 3. peatüki ja käesoleva jaotise sätete 
kohaldamisel käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: ◄ 
a) nad on üksteise äriühingutes juhatuse või nõukogu liikmed;  
b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid;  
c) nende vahel on töösuhe;  
d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või 
rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest;
 
e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist;  
f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid;  
g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või  
h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud loetakse ühe ja sama 
perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt:  
— abikaasad,  
— vanem ja laps,  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 101
 
— vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde),  
— vanavanem ja lapselaps,  
— onu või tädi ja õe- või venna laps,  
— ämm või äi ja väimees või minia,  
— abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine.  
2. Käesolevas jaotises loetakse isikud, kes on teineteisega äritegevuse 
kaudu seotud selliselt, et üks neist on sõltumata nimetusest teise ainue ­
sindaja, -turustaja või -kontsessionäär, omavahel seotuks ainult siis, kui nad vastavad lõike 1 kriteeriumidele.
 
Artikkel 144  
1. Selleks et määrata tolliväärtus seadustiku artikli 29 kohaselt 
kaubale, mille eest tolliväärtuse määramise ajal tegelikult veel tasutud ei ole, võetakse üldjuhul tolliväärtuse määramisel aluseks hind, mis kõnealusel ajal kauba eest tasuda tuleb.
 
2. Komisjon ja liikmesriigid arutavad lõike 1 kohaldamist komitees.  
▼M21  
Artikkel 145  
1. Kui vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud kaup on osa ühe 
tehinguga ostetud sama kauba suuremast kogusest, moodustab seadustiku artikli 29 lõike 1 kohaldamisel tegelikult makstud või makstav hind sellise osa koguhinnast, mis vastab deklareeritud kauba ­
koguse ja ostetud kaubakoguse suhtele.
 
Tegelikult makstud või makstav hind jagatakse osadeks ka siis, kui 
saadetise üks osa kaob või kaup, mille väärtust määratakse, hävib enne vabasse ringlusse lubamist.
 
2. Kui müüja korrigeerib pärast kauba vabasse ringlusse lubamist 
kauba eest tegelikult makstud või makstavat hinda ostja kasuks, siis võib seda seadustiku artikli 29 kohase tolliväärtuse määramisel arvestada juhul, kui tollile tõendatakse, et:
 
a) kaup oli defektne seadustiku artiklis 67 nimetatud hetkel;  
b) müüja korrigeeris hinda garantiikohustust täites müügilepingu 
kohaselt, mis oli sõlmitud enne kauba vabasse ringlusse lubamist;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 102
 
c) kauba defektset laadi ei ole asjaomases müügilepingus arvesse 
võetud.  
3. Lõike 2 kohaselt korrigeeritud tegelikult makstud või makstavat 
hinda võib arvesse võtta ainult juhul, kui see on korrigeeritud 12 kuu jooksul pärast kauba vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsep ­
teerimise kuupäeva.  
▼
B 
Artikkel 146  
Kui seadustiku artikli 29 lõike 1 kohaldamisel hõlmab tegelikult 
makstud või makstav hind ka kõnealuse kauba ekspordi- või selle päri ­
toluriigis kohaldatavat siseriiklikku maksu, ei arvestata nimetatud summat tolliväärtuse hulka, kui tollile on tõendatud, et kõnesolev kaup on vabastatud või vabastatakse nimetatud maksust ostja kasuks.
 
Artikkel 147  
1. Seadustiku artikli 29 kohaldamisel käsitatakse müügitehingu 
objektiks oleva kauba vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist piisava tõendina selle kohta, et see on müüdud ühenduse tolliterri ­
tooriumile eksportimiseks.  ►
M6 Enne tolliväärtuse määramist 
toimunud järjestikuste müügitehingute puhul käsitatakse tõendina ainult viimast müügitehingut, millega seoses kaup ühenduse tolliterri ­
tooriumile toodi, või müügitehingut, mis toimub ühenduse tolliterri ­
tooriumil enne kauba vabasse ringlusse lubamist.
 
Kui deklareeritakse hind, mis tuleneb viimasele müügitehingule 
eelnenud müügitehingust, millega seoses kaup ühenduse tolliterri ­
tooriumile toodi, tuleb tollile tõendada, et kaup müüdi kõnealusele tolli ­
territooriumile eksportimiseks.  
Kohaldatakse artikleid 178–181a. ◄ 
2. Kui müügitehingu ja vabasse ringlusse lubamise vahelisel ajal 
kolmandas riigis kaupa  ►M6 __________  ◄ kasutatakse, ei pruugi 
tolliväärtus olla tehinguväärtus.  
3. Ostja ei pea vastama muule tingimusele kui müügilepingu 
osapooleks olemine.  
Artikkel 148  
Kui seadustiku artikli 29 lõike 1 punkti b kohaldamisel selgub, et 
imporditava kauba müük või hind sõltub tingimusest või tasust, mille väärtuse saab selle kauba, mille väärtust määratakse, puhul määrata, käsitatakse seda väärtust ostja kaudse maksena müüjale ning osana tegelikult makstud või makstavast hinnast, tingimusel et kõnesolev tingimus või tasu ei ole seotud:  ▼
M21  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 103
 
a) toimingutega, millele on osutatud seadustiku artikli 29 lõike 3 
punktis b, või  
b) teguriga, mis lisandub seadustiku artikli 32 sätete alusel tegelikult 
makstud või makstavale hinnale.  
Artikkel 149  
1. Seadustiku artikli 29 lõike 3 punkti b kohaldamisel kasutatakse 
mõistet „turustamine” nende toimingute tähenduses, mis on seotud kõnesoleva kauba reklaamimise ja müügi edendamisega ning kauba garantiiga.
 
2. Ostja selliseid toiminguid käsitatakse tema kulul toimunutena, 
isegi kui selline kohustus tuleneb müüjaga sõlmitud lepingust.  
Artikkel 150  
1. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti a (identse kauba tehingu ­
väärtus) kohaldamisel määratakse tolliväärtus selle kaubaga, mille tolli ­
väärtust määratakse, samal kaubanduslikul tasemel ja enam-vähem samas koguses müüdud identse kauba tehinguväärtuse alusel. Sellise müügitehingu puudumisel kasutatakse selleks erineval kaubanduslikul tasemel ja/või erinevas koguses müüdud identse kauba tehinguväärtust 
ja seda korrigeeritakse, arvestades erinevusi kaubanduslikus tasemes 
ja/või koguses, tingimusel et väärtusi korrigeeritakse ainult esitatud tõendite põhjal, mis selgelt näitavad kõnealuse korrigeerimise põhjen ­
datust ja õigsust, sõltumata sellest, kas väärtus suureneb või väheneb.
 
2. Kui tehinguväärtus hõlmab seadustiku artikli 32 lõike 1 punktis e 
osutatud kulusid, korrigeeritakse väärtust, arvestamaks märkimisväärseid erinevusi nendes kuludes, mis tulenevad veokauguse ja -viisi erine ­
vustest imporditud kauba ja kõnealuse identse kauba vahel.
 
3. Kui käesoleva artikli kohaldamisel on identsel kaubal rohkem kui 
üks tehinguväärtus, kasutatakse imporditud kauba tolliväärtuse määramiseks kõige madalamat.
 
4. Käesolevat artiklit kohaldades võidakse teise isiku toodetud kauba 
tehinguväärtust arvestada siis, kui lõike 1 kohaselt ei ole võimalik 
määrata selle identse kauba tehinguväärtust, mille tootja on sama isik, kui kaubal, mille tolliväärtust määratakse.
 
5. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab identse imporditud kauba 
tehinguväärtus eelnevalt seadustiku artikli 29 alusel määratud tolli ­
väärtust, mida korrigeeritakse vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 ja lõikes 2 sätestatule.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 104
 
Artikkel 151  
1. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti b (sarnase kauba tehingu ­
väärtus) kohaldamisel määratakse tolliväärtus selle kaubaga, mille tolli ­
väärtust määratakse, samal kaubanduslikul tasemel ja enam-vähem samas koguses müüdud sarnase kauba tehinguväärtuse alusel. Sellise müügitehingu puudumisel kasutatakse erineval kaubanduslikul tasemel ja/või erinevas koguses müüdud sarnase kauba tehinguväärtust ja seda korrigeeritakse, arvestades erinevusi kaubanduslikus tasemes ja/või koguses, tingimusel et väärtust korrigeeritakse ainult esitatud tõendite põhjal, mis selgelt näitavad kõnealuse korrigeerimise põhjendatust ja õigsust, sõltumata sellest, kas väärtus suureneb või väheneb.
 
2. Kui tehinguväärtus hõlmab seadustiku artikli 32 lõike 1 punktis e 
osutatud kulusid, korrigeeritakse väärtust, arvestamaks märkimisväärseid erinevusi nendes kuludes, mis tulenevad veokauguse ja -viisi erine ­
vustest imporditud kauba ja kõnealuse sarnase kauba vahel.
 
3. Kui käesoleva artikli kohaldamisel on sarnasel kaubal rohkem kui 
üks tehinguväärtus, kasutatakse imporditud kauba tolliväärtuse määramiseks kõige madalamat.
 
4. Käesoleva artikli kohaldamisel arvestatakse mõne teise isiku 
toodetud kauba tehinguväärtust siis, kui sarnasele kaubale, mida on tootnud sama isik, kes on tootnud kauba, mille tolliväärtust määratakse, ei ole lõike 1 alusel võimalik tehinguväärtust määrata.
 
5. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab sarnase imporditud kauba 
tehinguväärtus seadustiku artikli 29 alusel eelnevalt määratud tolli ­
väärtust, mida korrigeeritakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 ja 
lõike 2 sätetele.  
Artikkel 152  
1. a) Kui imporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa 
müüakse ühenduses samas seisundis, kui see oli importimisel, määratakse imporditud kauba tolliväärtus vastavalt seadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c selle ühikuhinna alusel, millega imporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa on müüdud kõige suuremas üldkoguses selle kauba, mille tolli ­
väärtust määratakse, importimisega samal või ligikaudu samal 
ajal isikule, kes ei ole müüjaga seotud, kusjuures hinnast lahu ­
tatakse:
 
i) komisjonitasud, mida tavaliselt makstakse või mille 
maksmises on kokku lepitud või ühenduses samasse klassi või liiki kuuluva imporditud kauba müügil lisatav summa kasumiks ja üldkulude katmiseks (kaasa arvatud kõnealuse kauba turustamisega seotud otsesed või kaudsed kulud);  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 105
 
ii) ühenduses tekkinud tavalised veo-, kindlustus- ja muud 
nendega seotud kulud;  
iii) imporditolli- ja muud maksud, mida tuleb ühenduses maksta 
seoses kauba impordi või müügiga.  
▼M27  
a)a Teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate 
kaupade tolliväärtuse võib määrata otse vastavalt tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c. Selleks teatavad liikmesriigid ühikuhinnad komisjonile ja komisjon levitab neid andmeid TARICi kaudu vastavalt määruse (EMÜ) nr 2658/87 artiklile 6. (
 1 ) 
Ühikuhinnad arvutatakse ja teatatakse järgmiselt:  
i) Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna pärast 
punktis a loetletud mahaarvamisi iga kaubakategooria netomassi 100 kg kohta. Liikmesriigid võivad kinnitada punkti a alapunktis ii osutatud kuludele standardsummad, mis tehakse komisjonile teatavaks.
 
ii) Ühikuhindu võib kasutada imporditud kaupade tolliväärtuse 
kindlaksmääramiseks 14 päeva jooksul, kusjuures iga selline 
periood algab reedel.  
iii) Ühikuhindade määramise võrdlusperiood on 14päevane, mis 
lõpeb uute ühikuhindade kehtestamise nädalale eelneval neljapäeval.
 
iv) Liikmesriigid teatavad komisjonile ühikuhinna eurodes 
hiljemalt nende avaldamisnädala esmaspäeval kella 12. Kui see päev ei ole tööpäev, teatatakse ühikuhinnad sellele päevale vahetult eelneval tööpäeval. Ühikuhinnad kehtivad üksnes juhul, kui komisjon neid levitab.
 
Selle punkti esimeses alapunktis nimetatud kaubad on loetletud 
lisas 26.  
▼B 
b) Kui imporditud kaupa ega identset või sarnast imporditud kaupa 
ei müüda kauba, mille tolliväärtust määratakse, impordiga samal või enam-vähem samal ajal, määratakse vastavalt käesolevale artiklile imporditud kauba tolliväärtus erinevalt lõike 1 punktis a sätestatust kindlaks selle ühikuhinna alusel, millega imporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa on müüdud ühenduses samas seisundis, mis sellel oli impor ­
timisel, ja kõige lähemal ajal pärast selle kauba, mille tolli ­
väärtust määratakse, importimise päeva, kuid enne 90 päeva möödumist kõnesolevast importimisest.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 106  
( 1 ) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.
 2. Kui imporditud kaupa ega identset või sarnast imporditud kaupa ei 
müüda ühenduses samas seisundis, mis sellel oli importimisel, määratakse importija taotlusel tolliväärtus selle ühikuhinna alusel, millega imporditud kaupa on pärast selle edasist töötlemist müüdud ühenduses kõige suuremas üldkoguses isikule, kes ei ole müüjaga seotud, kusjuures arvestatakse sellise töötlemise käigus lisandunud väärtust ja tehakse lõike 1 punktis a sätestatud mahaarvamised.
 
3. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse ühikuhinnana, millega 
kaupa on müüdud kõige suuremas üldkoguses, seda hinda, millega kõige rohkem ühikuid on nende impordijärgsel esimesel kaubanduslikul tasemel müüdud isikule, kes ei ole müüjaga seotud.
 
4. Käesoleva artikli kohaldamisel ei tule ühikuhinna määramisel 
arvesse võtta ühenduses müüki sellisele isikule, kes on otse või kaudselt, tasuta või alandatud hinnaga tarninud seadustiku artikli 32 lõike 1 punktis b nimetatud materjale ja vahendeid, selleks, et imporditud kaupa toota ja ekspordiks müüa.
 
5. Lõike 1 punkti b kohaldamisel tähistab mõiste „kõige lähem aeg” 
seda kuupäeva, mis ajaks imporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa on müüdud ühikuhinna määramiseks piisavas koguses.
 
Artikkel 153  
1. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d (arvutatud väärtus) kohal ­
damisel ei või toll kõnealuse väärtuse määramiseks nõuda, et isik, kelle alaline elukoht ei ole ühenduses, esitaks kontrollimiseks raamatupi ­
damis- või muud andmed või võimaldaks neile juurdepääsu või teda selleks kohustada. Vastavalt tootjaga sõlmitud kokkuleppele võib liik ­
mesriigi toll siiski kontrollida ühendusse mittekuuluvas riigis seda teavet, mille kauba tootja esitab tolliväärtuse määramiseks käesoleva artikli alusel, tingimusel et liikmesriigi toll teatab sellest kõnesoleva riigi asutustele piisavalt ette ja need ei ole sellise uurimise vastu.
 
2. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d esimeses taandes osutatud 
materjali- ja tootmiskulu või väärtus hõlmab ka nimetatud seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii nimetatud kuluelemente.
 
Samuti hõlmab see seadustiku artikli 32 lõike 1 punktis b nimetatud 
sellise toote või teenuse nõuetekohaselt jaotatud väärtust, mida ostja tarnib otse või kaudselt, et imporditud kaupa toota. Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis iv nimetatud tööde väärtus, mis tehakse ühenduses, lisatakse ainult sel määral, kui nende eest tasub tootja.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 107
 
3. Kui arvutatud väärtuse määramiseks kasutatakse mingit muud 
teavet kui see, mida on andnud tootja ise või keegi tema nimel, teatab toll seadustiku artikli 15 kohaselt deklarandile viimase nõudmisel kõnesoleva teabe allika, kasutatud andmed ja nendel põhinevad arvutused.
 
4. Seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d teises taandes osutatud 
mõiste „üldkulud” hõlmab kauba tootmise ja ekspordiks müümise otseseid ja kaudseid kulusid, mida seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d esimene taane ei sisalda.
 
Artikkel 154  
Kui seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud 
pakendeid imporditakse korduvalt, jagatakse kulud deklarandi taotlusel üldtunnustatud raamatupidamistava kohaselt vajaduse korral osadeks.
 
Artikkel 155  
Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunkti iv kohaldamisel ei 
hõlma tolliväärtus kulutusi uurimistööle ega disaineritöö algkavanditele.  
Artikkel 156  
Kui tolliväärtus määratakse mõnel muul viisil, kui tehinguväärtuse 
põhjal, kohaldatakse seadustiku artikli 33 punkti c  mutatis mutandis . 
▼M8 
Artikkel 156a  
1. Toll võib asjaomase isiku taotluse korral lubada:  
— erandina seadustiku artikli 32 lõikest 2 kuluelemente, mis tuleb 
lisada tegelikult makstud või makstavale hinnale, kuigi tollivõla tekkimise ajal pole need määratavad,
 
— erandina seadustiku artiklist 33 teatavaid makse, mida ei arvata 
tolliväärtuse hulka juhtudel, kus selliste elementidega seotud summasid tollivõla tekkimise ajal eraldi ei näidata,
 
määrata asjakohaste erikriteeriumide alusel.  
Sellistel juhtudel ei loeta deklareeritud tolliväärtust ajutisena määratud 
väärtuseks artikli 254 teise taande tähenduses.  
2. Luba antakse järgmistel tingimustel:  
a) artikliga 259 ettenähtud korra kohaldamine põhjustab ebaproport ­
sionaalseid halduskulusid;  
b) seadustiku artiklite 30 ja 31 kohaldamine on teatavatel asjaoludel 
ebakohane;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 108
 
c) on piisavalt põhjust oletada, et loa kehtivusaja jooksul tasumisele 
kuuluv imporditollimaksude summa ei ole madalam kui summa, mida oleks tulnud tasuda loa puudumise korral;
 
d) ettevõtjate konkurentsitingimusi ei ole moonutatud.  
▼B 
2. PEATÜKK  
Kasutus- ja litsentsitasusid käsitlevad sätted  
Artikkel 157  
1. Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti c kohaldamisel mõistetakse 
kasutus- ja litsentsitasude all eelkõige tasu selliste õiguste kasutamise eest, mis on seotud:
 
— imporditud kauba valmistamisega (eelkõige patendid, kavandid, 
mudelid ja tootmisega seotud oskusteave),  
— imporditud kauba ekspordiks müügiga (eelkõige kaubamärgid, regis ­
treeritud kavandid) või  
— imporditud kauba kasutamise või edasimüümisega (eelkõige auto ­
riõigus või valmistamisprotsessid, mis on imporditud kauba lahu ­
tamatu osa).  
2. Kui imporditud kauba tolliväärtus määratakse seadustiku artikli 29 
alusel, lisatakse tegelikult makstud või makstavale hinnale kasutus- või 
litsentsitasu, ilma et see piiraks seadustiku artikli 32 lõike 5 kohal ­
damist, ainult siis, kui nimetatud tasu on:  
— seotud kaubaga, mille väärtust määratakse,  
— kõnesoleva kauba müügitingimus.  
Artikkel 158  
1. Kui imporditud kaup on ainult ühenduses valmistatava kauba 
koostisosa, korrigeeritakse imporditud kauba eest tegelikult makstud või makstavat hinda ainult siis, kui kasutus- või litsentsitasu on seotud kõnealuse kaubaga.
 
2. Kui kaup imporditakse lahtivõetud kujul või peab enne edasi ­
müümist läbima ainult vähese töötluse, näiteks lahjendamise või pakkimise, loetakse kasutus- või litsentsitasu imporditud kaubaga seotuks.
 
3. Kui kasutus- või litsentsitasu on osaliselt seotud imporditud 
kaubaga ja osaliselt ka sellele impordijärgselt lisatud koostisosade, impordijärgsete toimingute või teenustega, jaotatakse need kooskõlas lisas 23 esitatud tõlgendusmärkusega seadustiku artikli 32 lõikele 2 vajaduse korral osadeks ainult objektiivsete ning mõõdetavate andmete põhjal.  ▼
M8 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 109
 
Artikkel 159  
Kaubamärgi kasutusõiguse puhul lisatakse kasutus- või litsentsitasu 
imporditud kauba eest tegelikult makstud või makstavale hinnale ainult siis, kui:
 
— kasutus- või litsentsitasu on seotud kaubaga, mis müüakse edasi 
samas seisukorras või mis läbib impordijärgselt ainult vähese töötluse,
 
— kaup turustatakse kaubamärgiga, mis on kinnitatud enne või pärast 
importimist ja mille eest tuleb maksta kasutus- või litsentsitasu,  
— ostjal ei ole võimalik vabalt saada seda kaupa sellistelt hankijatelt, 
kes müüjaga seotud ei ole.  
Artikkel 160  
Kui ostja maksab kasutus- või litsentsitasu kolmandale isikule, on artikli 
157 lõike 2 tingimused täitmata, kui tasu maksmist ei nõua müüja või temaga seotud isik.
 
Artikkel 161  
Kui kasutus- või litsentsitasu suuruse arvutamisviis põhineb imporditud 
kauba hinnal, võib vastupidiste tõendite puudumisel eeldada, et kõnealuse kasutus- või litsentsitasu maksmine on seotud selle kaubaga, mille väärtust määratakse.
 
Kui kasutus- või litsentsitasu suuruse arvutamine siiski ei sõltu 
imporditud kauba hinnast, võib kõnealuse kasutus- või litsentsitasu maksmise sellegipoolest seostada selle kaubaga, mille väärtust määratakse.
 
Artikkel 162  
Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti c kohaldamisel ei ole kasutus- või 
litsentsitasu saaja elu- või asukoht oluline.  
3. PEATÜKK  
Sätted ühenduse tolliterritooriumile toomise koha kohta  
Artikkel 163  
1. Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti e ja artikli 33 punkti a kohal ­
damisel käsitletakse ühenduse tolliterritooriumile toomise kohana:  
a) meritsi veetava kauba puhul lossimis- või ümberlaadimissadamat, kui 
ümberlaadimist tõendab kõnealuse sadama toll;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 110
 
b) meritsi ja seejärel ilma ümberlaadimiseta mööda siseveeteed veetava 
kauba puhul jõe- või kanalisuudmes või selle kaldal asuvat esimest võimalikku lossimissadamat, kui tollile tõendatakse, et prahtimine lossimissadamasse on kallim kui kõnealusesse esimesse sadamasse;
 
c) kauba raudtee-, sisevee- või maanteetranspordi puhul esimese tollia ­
sutuse asukohta;  
d) muul viisil veetava kauba puhul kohta, kus ületatakse ühenduse 
tolliterritooriumi maismaapiir.  
▼M45  
2. Selle kauba tolliväärtus, mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile 
ja seejärel veetakse läbi Valgevene, Venemaa, Šveitsi, Bosnia ja Herts ­
egoviina, Jugoslaavia Liitvabariigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumi mujal ühenduse tolliterritooriumil asuvasse siht ­
kohta, määratakse kindlaks arvestades esimest kauba ühenduse tolliter ­
ritooriumile toomise kohta, tingimusel, et nimetatud kaup veetakse otse 
sihtkohta läbi nimetatud riikide territooriumi mööda tavapärast mars ­
ruuti.  
▼
B 
3. Ühenduse tolliterritooriumile toodud ja meritsi ühenduse teises 
osas asuvasse sihtkohta veetud kauba tolliväärtus määratakse kindlaks arvestades esimest ühenduse tolliterritooriumile toomise kohta, tingimusel et kõnesolevat kaupa veetakse otse sihtkohta mööda tava ­
pärast marsruuti.  
▼
M45  
4. Käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ka kauba maha- või 
ümberlaadimisel või ajutisel peatumisel Valgevene, Venemaa, Šveitsi, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Liitvabariigi või endise Jugos ­
laavia Makedoonia Vabariigi territooriumil ainult veoga seotud põhjustel.  
▼
B 
5. Kauba puhul, mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile ja veetakse 
otse ühest Prantsusmaa ülemeredepartemangust ühenduse tolliterri ­
tooriumi teise ossa või vastupidi, käsitatakse kauba ühenduse tolliterri ­
tooriumile toomise kohana selles ühenduse tolliterritooriumi osas 
paiknevat lõigetes 1 ja 2 viidatud kohta, kust kaup saabus, kui see on 
seal maha või ümber laaditud ning toll on seda tõendanud.  
6. Kui lõigetes 2, 3 ja 5 sätestatud tingimused ei ole täidetud, käsi ­
tatakse kauba ühenduse tolliterritooriumile toomise kohana ühenduse tolliterritooriumi selles osas paiknevat lõikes 1 kindlaksmääratud kohta, kuhu kaup saadetakse.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 111
 
4. PEATÜKK  
Sätted veokulude kohta  
Artikkel 164  
Seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti e ja artikli 33 punkti a kohalda ­
misel:  
a) kui kaup veetakse ühenduse tolliterritooriumile toomise kohast edasi 
ühte ja sama transpordiliiki kasutades, hinnatakse veokulusid proportsionaalselt ühenduse tolliterritooriumil ja sellest väljaspool läbitud vahemaale, kui tollile ei esitata tõendeid kulude kohta, mis oleks võinud kaasneda kauba vedamisel ühenduse tolliterritooriumile toomise kohani üldiste siduvate prahtimistariifide alusel;
 
b) kui kaubaarve alusel tuleb tasuda ühtne vaba hind sihtkohas, mis 
vastab ühenduse tolliterritooriumile toomise kohal kehtivale 
hinnale, ei arvata sellest maha ühenduse piires tekkivaid veokulusid. 
Mahaarvamine on siiski lubatud juhul, kui tollile esitatakse tõendid selle kohta, et vaba hind piiril oleks madalam ühtsest vabast hinnast sihtkohas;
 
c) kui vedu on tasuta või selle korraldab ostja, hõlmab tolliväärtus 
veokulusid ühenduse tolliterritooriumile toomise kohta, mis arvutatakse sama transpordiliigi puhul harilikult kasutatavate prahti ­
mistariifide kohaselt.
 
Artikkel 165  
1. Kui kaup saadetakse posti teel, hõlmab kõnealuste kauba tolli ­
väärtus kõiki selle sihtkohta saatmisega seotud postimakse, välja 
arvatud impordiriigis kehtestatud täiendavad postimaksud.  
2. Mittekaubanduslikku laadi saadetiste väärtuse määramisel dekla ­
reeritud väärtust nimetatud maksudest lähtudes ei korrigeerita.  
3. EMS-Dataposti (Taanis EMS-Jetpost, Saksamaal 
EMS-Kurierpostsendungen, Itaalias CAI-Post) nime all tuntud ekspres ­
sposti teel veetava kauba suhtes lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata.  
Artikkel 166  
Kauba tolliväärtuses sisalduvad õhutranspordikulud määratakse kindlaks 
lisas 25 esitatud eeskirjade ja protsentide alusel.  
▼M21  __________  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 112
 
6. PEATÜKK  
Sätted valuutavahetuskursside kohta  
Artikkel 168  
Käesoleva peatüki artiklites 169–172 kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) noteeritud kurss : 
— kõige viimane äritehingutes kasutatav noteeritud valuuta ­
müügikurss asjaomase liikmesriigile kõige iseloomulikumal 
turul või turgudel, või  
— muu selline noteeritud valuutavahetuskurss, mis on sel viisil 
noteeritud ja liikmesriigis noteeritud kursina määratletud, kui see peegeldab võimalikult täpselt kõnealuse vääringu äriteh ­
ingutes kasutatavat hetkeväärtust;
 
b) avaldamine  — asjaomases liikmesriigis ettenähtud viisil avalikult 
teatavaks tegemine;  
c) valuuta  — rahandusasutuste vahel või rahvusvahelisel turul arvel ­
damisel kasutatav mis tahes rahaühik.  
Artikkel 169  
1. Kui kauba tolliväärtuse määramise aluseks olevad tegureid väljen ­
datakse väärtuse määramise ajal mõnes muus vääringus, kui selle liik ­
mesriigi vääringus, kus väärtust määratakse, kasutatakse kõnealuse 
väärtuse määramiseks asjaomase liikmesriigi vääringus kuu eelviimasel 
kolmapäeval noteeritud ja sel või järgmisel päeval avaldatud vahetus ­
kurssi.  
2. Kuu eelviimasel kolmapäeval noteeritud kurssi kasutatakse 
järgmise kalendrikuu jooksul, kui seda ei asendata artikli 171 kohaselt määratletud kursiga.
 
3. Kui valuutavahetuskurssi lõikes 1 nimetatud eelviimasel kolma ­
päeval ei noteerita või noteeritud vahetuskurssi sel või järgmisel päeval ei avaldata, käsitatakse nimetatud kolmapäeval noteeritud kursina kõnealuse valuuta viimast noteeritud kurssi, mis on avaldatud eelneva 14 päeva jooksul.
 
Artikkel 170  
Kui artikli 169 sätete kohaselt ei ole võimalik valuutavahetuskurssi 
määratleda, määrab asjaomane liikmesriik seadustiku artikli 35 kohalda ­
miseks vahetuskursi, mis peegeldab võimalikult täpselt kõnealuse valuuta äritehingutes kasutatavat väärtust nimetatud liikmesriigi vääringus väljendatuna.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 113
 
Artikkel 171  
1. Kui kuu viimasel kolmapäeval noteeritud ja sel või järgmisel 
päeval avaldatud vahetuskurss erineb 5 % või rohkem artikli 169 kohaselt määratletud järgmisel kuul kasutatavast kursist, kasutatakse seadustiku artikli 35 kohaldamiseks rakendatava vahetuskursina alates kõnesoleva kuu esimesest kolmapäevast teisena mainitud kursi asemel esimesena mainitud vahetuskurssi.
 
2. Kui eelmistes sätetes osutatud rakendusaja jooksul erineb kolma ­
päeval noteeritud ja sel või järgmisel päeval avaldatud kurss 5 % või rohkem käesoleva peatüki kohaselt kasutatavast kursist, asendab see viimati nimetatud kursi ning seda hakatakse seadustiku artikli 35 kohal ­
damisel rakendatava kursina kasutatama järgmisel kolmapäeval. Asen ­
duskurssi kasutatakse jooksva kuu lõpuni, tingimusel et seda ei asendata käesoleva lõike esimese lause alusel.
 
3. Kui liikmesriik ei noteeri kolmapäeval vahetuskurssi või noteeritud 
vahetuskurssi sel või järgmisel päeval ei avalda, kasutatakse kõne ­
solevas liikmesriigis lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks noteeritud kursina enne nimetatud kolmapäeva viimati noteeritud ja avaldatud kurssi.
 
Artikkel 172  
Kui liikmesriigi toll lubab deklarandil esitada teatud üksikasju kauba 
vabasse ringlusse deklareerimise kohta perioodilisedeklaratsiooni vormis hilisemal kuupäeval, võib selles loas deklarandi taotlusel näha ette, et teatud valuutas väljendatud tolliväärtuse moodustavate elementide kõnesoleva liikmesriigi valuutasse ümberarvestamisel kasu ­
tataks ühte ja sama kurssi. Sel juhul kasutatakse vastavalt käesolevale peatükile määratletud kurssi, mida kohaldatakse kõnealuse deklar ­
atsiooniga hõlmatud perioodi esimesel päeval.
 
7. PEATÜKK  
Teatud rikneva kauba suhtes kohaldatav lihtsustatud kord  
▼M27  __________  
▼B 
8. PEATÜKK  
Andmete deklareerimine ja esitatavad dokumendid  
Artikkel 178  
1. Kui seadustiku artiklite 28–36 kohaldamiseks on vaja määrata 
tolliväärtus, lisatakse imporditud kauba tollideklaratsioonile deklar ­
atsioon tolliväärtusega seonduvate andmete kohta (tolliväärtuse deklar ­
atsioon). Tolliväärtuse deklaratsioon esitatakse lisas 28 esitatud näidisele vastaval vormil D. V.1, mida vajaduse korral täiendatakse ühe või mitme lisas 29 esitatud näidisele vastava vormiga D. V.1  bis. ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 114
 
2. Lõikes 1 ettenähtud tolliväärtuse deklaratsiooni võib koostada 
ainult ühenduses asuv isik, kelle käsutuses on vastavad andmed.  
Seadustiku artikli 64 lõike 2 punkti b teist taanet ja artikli 64 lõiget 3 
kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼B 
3. Toll võib loobuda lõikes 1 osutatud vormil tolliväärtuse deklar ­
atsiooni esitamise nõudest, kui kõnealuse kauba tolliväärtust ei ole võimalik seadustiku artikli 29 sätete alusel kindlaks määrata. Sel juhul esitab lõikes 2 nimetatud isik tollile ise muu teabe, mis on nõutav tolliväärtuse määramiseks nimetatud seadustiku mõne teise artikli alusel või korraldab selle esitamise; selline teave esitatakse tolli määratud vormis ja viisil.
 
4. Ilma et see piiraks karistussätete võimalikku kohaldamist, võtab 
tolliasutusele lõikes 1 ettenähtud deklaratsiooni esitamisel lõikes 2 osutatud isik vastutuse:
 
— deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse ja täpsuse eest,  
— kõnealuste andmete kinnituseks esitatud dokumentide ehtsuse eest,  
— kauba tolliväärtuse määramiseks teabe või -dokumendi esitamise 
eest. 
5. Käesolevat artiklit ei kohaldata kauba suhtes, mille tolliväärtus 
määratakse artiklite 173–177 sätete kohaselt kehtestatud lihtsustatud korra alusel.
 
Artikkel 179  
1. Välja arvatud juhud, kui see on oluline imporditollimaksude 
nõuetekohaseks kohaldamiseks, loobub toll osaliselt või täielikult artikli 178 lõikes 1 nimetatud deklaratsiooni esitamise nõudest, kui:
 
a) saadetises sisalduva imporditud kauba tolliväärtus on alla  
►M21  10 000 euros ◄, tingimusel et see ei ole ühelt ja samalt 
kaubasaatjalt ühele ja samale kaubasaajale lähetatud osasaadetis või järjestikune saadetis; või
 
b) kõnealune import ei ole kaubanduslikku laadi; või  
c) Euroopa Ühenduste tollitariifistiku rakendamiseks ei ole kõnealuseid 
andmeid tarvis või kui tariifistikus ettenähtud tollimakse ei tasuta tulenevalt tollialastest erisätetest.
 
2. Lõike 1 punktis a nimetatud summa eküüdes arvestatakse ümber 
kooskõlas seadustiku artikliga 18. Toll võib ümberarvestuse tulemusel saadud summa ümardada üles- või allapoole.  ▼
M14  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 115
 
Toll võib jätta eküüdes määratud summa väärtuse riigi valuutas 
muutmata, kui seadustiku artiklis 18 ettenähtud iga-aastase korri ­
geerimise tulemusel muutub ümberarvestuse käigus kõnealuse summa väärtus riigi valuutas väljendatuna vähem kui 5 % või väheneb.
 
3. Kui üks ja sama müüja tarnib ühele ja samale ostjale kaupa 
jätkuvalt samadel tingimustel, võib toll loobuda iga deklaratsiooni tõen ­
duseks esitatavate artikli 178 lõikes 1 ettenähtud andmete nõudmisest, kuid nõuab nende esitamist asjaolude muutumise korral ja vähemalt üks kord iga kolme aasta jooksul.
 
4. Käesolevas artiklis ettenähtud erandit ei tehta ja vorm D. V.1 tuleb 
esitada, kui ilmneb, et selle erandi tegemiseks vajalikud tingimused ei olnud täidetud või neid ei täideta.
 
Artikkel 180  
Kui kasutatakse automaatset andmetöötlussüsteemi või kui asjaomase 
kauba puhul tuleb kohaldada kas üldist, perioodilist või kokkuvõtlikku deklaratsiooni, võib toll lubada erinevusi tolliväärtuse määramiseks vajalike andmete esitamise vormis.
 
Artikkel 181  
1. Artikli 178 lõikes 2 nimetatud isik esitab tollile kaubaarve ühe 
eksemplari, mille alusel imporditud kauba tolliväärtus deklareeritakse. Kui tolliväärtus deklareeritakse kirjalikult, jääb kõnealune koopia tollile.
 
2. Kui tolliväärtus deklareeritakse kirjalikult ja imporditud kauba 
kohta antakse kaubaarve välja isikule, kelle asukoht on mõnes teises liikmesriigis, kui see, kus kõnesolev tolliväärtus deklareeritakse, esitab deklarant tollile kaubaarve kahes eksemplaris. Üks eksemplar jääb tollile; teine, asjaomase tolliasutuse pitseri ja nimetatud tolliasutuses deklaratsiooni järjekorranumbriga varustatud eksemplar tagastatakse deklarandile, et ta edastaks selle isikule, kelle nimele kaubaarve on välja antud.
 
3. Toll võib laiendada lõiget 2 ka juhtudele, mille puhul on isik, kelle 
nimele kaubaarve välja antakse, registrisse kantud samas liikmesriigis, kus tolliväärtus deklareeritakse.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 116
 
Artikkel 181a  
1. Toll ei pea importkauba tolliväärtust tehinguväärtuse meetodil 
kindlaks määrama, kui kooskõlas lõikes 2 ettenähtud korraga kahtleb toll põhjendatult selles, kas deklareeritud väärtus väljendab seadustiku artiklis 29 osutatud makstud või makstavat kogusummat.
 
2. Kui tollil on lõikes 1 kirjeldatud kahtlus, võib ta paluda lisateavet 
vastavalt artikli 178 lõikele 4. Kui need kahtlused püsivad, peab toll enne lõpliku otsuse tegemist teatama asjaomasele isikule, soovi korral kirjalikult, nende kahtluste põhjendused ning andma talle vastuväidete esitamiseks piisava võimaluse. Lõplik otsus ja selle põhjendused saadetakse asjaomasele isikule kirjalikult.  
▼
B 
VI JAOTIS  
KAUBA TOOMINE TOLLITERRITOORIUMILE  
▼M29  
1. PEATÜKK  
Sisenemise ülddeklaratsioon  
1 . J a g u  
Kohaldamisala 
▼M33  
Artikkel 181b  
Käesolevas peatükis ja lisas 30A kasutatakse järgmisi mõisteid:  
vedaja – tolliseadustiku artikli 36b lõikes 3 osutatud isik, kes toob 
kauba või on võtnud vastutuse kauba veo eest ühenduse tolliterritoori ­
umile. Kuid:  
— artiklis 183b osutatud kombineeritud transpordi korral on „vedaja” 
isik, kes käitab transpordivahendit, mis pärast ühenduse tolliterri ­
tooriumile toomist liigub aktiivse transpordivahendina;  
— artiklis 183c osutatud mere- või õhutranspordi puhul, kui laeva 
lastijaotusklauslid või töövõtuleping on olemas, on „vedaja” isik, kes on sõlminud lepingu ja välja andnud konossemendi või lennu ­
veokirja tegelikuks kaubaveoks ühenduse tolliterritooriumile.  
▼
M29  
Artikkel 181c  
Sisenemise ülddeklaratsioon ei ole vajalik järgmiste kaupade puhul:  
a) elektrienergia;  ▼M5 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 117
 
b) torujuhtme kaudu sisenev kaup;  
c) kirjad, postkaardid ja trükised, sh elektroonilistel andmekandjatel;  
d) kaubad, mis liiguvad Ülemaailmse Postiliidu konventsiooni 
eeskirjade kohaselt;  
▼M38  
e) kaup, mille võib kanda vastavalt artiklitele 230, 232 ja 233 mis 
tahes muu toimingu käigus tehtud tollideklaratsiooni, v.a nõukogu määruse (EÜ) nr 1186/2009 (
 1 ) artikli 2 lõike 1 punktis d määr ­
atletud majatarbed, kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;  
▼
M29  
f) kaubad, mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka;  
▼M38  
g) kaup, mille puhul on lubatud suuline deklareerimine vastavalt artik ­
litele 225 ja 227 ja artikli 229 lõikele 1, v.a määruse (EÜ) nr 1186/ ­
2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed, kaubaa ­
lused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja sisevee ­
transpordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;  
▼M29  
h) ATA- ja CPD-märkmikega kaetud kaubad;  
i) kaubad, mis liiguvad vormi 302 alusel, mis on ette nähtud Põhja- 
Atlandi lepinguorganisatsiooni liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsiooniga, mis on alla kirjutatud 19. juunil 1951 
Londonis;  
▼
M33  
j) kaubad, mida veetakse vastavalt artiklile 313b nõuetekohaselt 
tõendatud regulaarliinilaevade pardal, samuti kaubad, mida veetakse sellise laeva või õhusõiduki pardal, mis liigub ühenduse sadamate või lennujaamade vahel, peatumata üheski väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvas sadamas või lennujaamas;  
▼
M29  
k) kaubad, mis on õigus vabastada tollimaksudest vastavalt 18. aprilli 
1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 118  
( 1 ) ELT L 324, 10.12.2009, lk 23.
 l) relvad ja sõjavarustus, mille liikmesriigi sõjalise kaitse eest vastutav 
asutus on toonud ühenduse tolliterritooriumile sõjaväetranspordiga või ainult sõjaväevõimude poolt käitatava transpordiga;  
▼
M38  
m) järgmine kaup, mis on toodud ühenduse tolliterritooriumile otse 
puur- või tootmisplatvormilt või tuuleturbiinist, mida käitab ühenduse tolliterritooriumil asuv isik:
 
i) kaup, mida kasutati kõnealuste platvormide või tuuleturbiinide 
ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks;  
ii) kaup, mis olid ette nähtud kõnealuste platvormide või tuuletur ­
biinide varustamiseks või seadmestamiseks;  
iii) muu varustus, mis on ette nähtud kõnealustel platvormidel või 
tuuleturbiinides kasutamiseks või tarbimiseks; ning  
iv) kõnealustelt platvormidelt või tuuleturbiinidest pärinevad tava ­
jäätmed;  
▼M33  
n) kaubasaadetised, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, tingimusel 
et tolliasutused nõustuvad kokkuleppel ettevõtjaga läbi viima riskia ­
nalüüsi ettevõtja poolt kasutatavas süsteemis sisalduva või süsteemi poolt esitatava teabe alusel.
 
▼M38  
o) kaup, mis on pärit ühenduse tolliterritooriumil asuvatelt territooriu ­
midelt, kus ei kohaldata nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (  1 ) või 
2008/118/EÜ (  2 ), ning kaup, mis on toodud ühenduse tolliterri ­
tooriumile Helgolandilt, San Marinost ja Vatikanist.  
▼M33  __________  
▼M29  
Artikkel 181d  
Kui ühenduse ja kolmanda riigi vahelise rahvusvahelise lepinguga on 
ette nähtud ekspordiriigis teostatud turvakontrollide tunnustamine, kohaldatakse lepingus sätestatud tingimusi.
 
__________  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 119  
( 1 ) ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. 
( 2 ) ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.
 2 . J a g u  
Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamine  
Artikkel 183  
1. Sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse elektrooniliselt. See 
sisaldab sellist tüüpi deklaratsiooni jaoks lisaga 30A ette nähtud andmeid ning see täidetakse vastavalt kõnealuse lisa selgitavatele märkustele.
 
Sisenemise ülddeklaratsiooni kinnitab selle koostanud isik.  
Artikli 199 lõike 1 sätteid kohaldatakse  mutatis mutandis . 
2. ►M33  Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamist paberkandjal või 
ülddeklaratsiooni asendava mis tahes muu tolliasutuste vahel kokku 
lepitud protseduuri läbiviimist võimaldab tolliasutus ainult järgmiste asjaolude korral: ◄
 
a) tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta;  
b) sisenemise ülddeklaratsiooni esitaja elektrooniline rakendus ei tööta.  
▼M34  
Esimese lõigu punktides a ja b osutatud juhtudel tuleb sisenemise 
ülddeklaratsioon esitada paberkandjal, kasutades selleks lisas 45i sätestatud näidisele vastavat julgeoleku ja turvalisuse dokumenti. Kui kaubasaadetis, mille kohta sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse, koosneb rohkem kui ühest kaubaartiklist, lisatakse julgeoleku ja turvalisuse dokumendile lisas 45j sätestatud näidisele vastav kaub ­
animekiri. Kaubanimekiri on julgeoleku ja turvalisuse dokumendi lahu ­
tamatu osa.
 
Esimese lõigu punktides a ja b osutatud juhtudel võib tolliasutus lubada, 
et julgeoleku ja turvalisuse dokument asendatakse (või seda täienda ­
takse) äridokumentidega, tingimusel et tolliasutusele esitatud doku ­
mendid sisaldavad määruse lisa 30A kohaseid sisenemise ülddeklar ­
atsioonide andmeid.  
▼M29  
3. Tolliasutused määravad omavahelise kokkuleppe alusel kindlaks 
protseduuri, mida tuleb järgida lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud juhtudel.
 
4. Lõike 2 esimese lõigu punktis b osutatud paberipõhist sisenemise 
ülddeklaratsiooni kasutamiseks peab nõusoleku andma tolliasutus.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 120
 
Paberipõhisele sisenemise ülddeklaratsioonile kirjutab alla selle 
koostanud isik.  
5. Sisenemise ülddeklaratsiooni saamisel registreerib tolliasutus selle 
viivitamata.  
▼M33  
6. Tolliasutus teatab sisenemise ülddeklaratsiooni esitanud isikule 
viivitamata kõnealuse deklaratsiooni registreerimisest. Kui sisenemise ülddeklaratsiooni esitab tolliseadustiku artikli 36b lõikes 4 osutatud isik, teatab tolliasutus ka vedajale kõnealuse deklaratsiooni registreeri ­
misest, tingimusel et vedaja on ühendatud tollisüsteemi.
 
7. Kui sisenemise ülddeklaratsiooni esitab tolliseadustiku artikli 36b 
lõikes 4 osutatud isik, võib tolliasutus vastupidiste tõendite puudumise korral eeldada, et vedaja on andnud lepinguga nõusoleku ja et ta on teadlik deklaratsiooni esitamisest.
 
8. Tolliasutus teatab sisenemise ülddeklaratsiooni muudatused 
esitanud isikule viivitamata kõnealuste muudatuste registreerimisest. Kui sisenemise ülddeklaratsiooni muudatused esitab tolliseadustiku artikli 36b lõikes 4 osutatud isik, teatab tolliasutus sellest ka vedajale, tingimusel et vedaja on taotlenud tolliasutuselt kõnealuseid muudatusi ja et ta on ühendatud tollisüsteemi.
 
9. Kui 200 päeva jooksul pärast sisenemise ülddeklaratsiooni 
esitamist ei ole tollile artikli 184g kohaselt teatatud transpordivahendi saabumisest või tollile ei ole kaupa esitatud vastavalt artiklile 186, 
loetakse sisenemise ülddeklaratsioon esitamata jäetuks.
 
▼M29  
Artikkel 183a  
1. Transiidiprotseduuri andmeid võib kasutada sisenemise ülddeklar ­
atsioonina, kui on täidetud järgmised tingimused:  
a) kaubad tuuakse ühenduse tolliterritooriumile transiidiprotseduuriga;  
b) transiidiandmeid vahetatakse infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil;  
c) andmed hõlmavad sisenemise ülddeklaratsioonis nõutavaid kõiki 
andmeid.  
2. Kui nõutavaid üksikasju sisaldavad transiidiandmed edastatakse 
artiklis 184a kehtestatud asjakohaseks tähtajaks, loetakse artiklis 183 sätestatud nõuded täidetuks isegi juhul, kui kaubad vabastati transiidiks väljaspool ühenduse tolliterritooriumi.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 121
 
Artikkel 183b  
Kombineeritud transpordi puhul, kui ühenduse tolliterritooriumile 
sisenev aktiivne transpordivahend üksnes transpordib teist aktiivset transpordivahendit, mis pärast ühenduse tolliterritooriumile sisenemist hakkab ise liikuma aktiivse transpordivahendina, on sisenemise ülddek ­
laratsiooni esitamise kohustus kõnealuse teise transpordivahendi käitajal.
 
Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaeg vastab ühenduse tolliter ­
ritooriumile sisenevale aktiivsele transpordivahendile määratud tähtajale, nagu on sätestatud artiklis 184a.  
▼
M29  
Artikkel 183c  
Mere- või õhutranspordi puhul, kui laeva lastijaotusklauslid või töövõtu ­
leping on olemas, peab sisenemise ülddeklaratsiooni esitama isik, kes on 
sõlminud lepingu ning välja andnud konossemendi või lennuveokirja 
tegelikuks kaubaveoks lepinguga ette nähtud laeva või õhusõidukiga.  
▼M33  
Artikkel 183d  
1. Kui ühenduse tolliterritooriumile sisenev aktiivne transpordivahend 
saabub kõigepealt selle liikmesriigi tolliasutusse, mida sisenemise ülddeklaratsioonis ei ole deklareeritud, esitab kõnealuse transpor ­
divahendi käitaja või tema esindaja deklareeritud sisenemistolliasutusele teate marsruudi muutmise taotluse kohta. Kõnealune teade sisaldab lisaga 30A ette nähtud andmeid ning see koostatakse vastavalt kõnealuse lisa selgitavatele märkustele. Käesolevat lõiget ei kohaldata artiklis 183a osutatud juhtudel.
 
2. Deklareeritud sisenemistolliasutus teatab tegelikule sisenemistollia ­
sutusele viivitamata marsruudi muutmisest ning turvalisus- ja julgeole ­
kuriskide analüüsi tulemustest.  
▼B 
Artikkel 184  
1. Kui toll seda nõuab, peab  ►M29  artikli 183 lõigetes 1 ja 2 ◄ 
märgitud isik esitama ülddeklaratsiooniga hõlmatud kauba, mis ei ole seda vedavalt transpordivahendilt maha laaditud, puutumatul kujul, kuni kõnesolevale kaubale määratakse tollikäitlusviis.
 
2. Isik, kelle valduses kaup on peale mahalaadimist nende edasitoi ­
metamiseks või ladustamiseks, on kohustatud tolli nõudel esitama kõik kaubad puutumatul kujul.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 122
 
3 . J a g u  
Tähtajad  
Artikkel 184a  
1. Meretranspordi puhul esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon sisen ­
emistolliasutusele järgmisteks tähtaegadeks:  
a) konteinerveo puhul, v.a punktide c või d kohaldamise korral: 
vähemalt 24 tundi enne väljumissadamas laadimist;  
▼M33  
b) mahtlasti/tükikauba puhul, v.a punktide c või d kohaldamisel, 
vähemalt neli tundi enne saabumist esimesse ühenduse tolliterri ­
tooriumil asuvasse sadamasse;  
▼M29  
c) Gröönimaa, Fääri saarte, Ceuta, Melilla, Norra, Islandi või 
Läänemere, Põhjamere, Musta mere ja Vahemere sadamate ning kõigi Maroko sadamate ja ühenduse tolliterritooriumi, v.a Prantsuse ülemeredepartemangud, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared, vahel liikudes: vähemalt kaks tundi enne saabumist esimesse ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sadamasse;
 
d) ühenduse tolliterritooriumist väljaspool asuva territooriumi ning 
Prantsuse ülemeredepartemangude, Assooride, Madeira või Kanaari saarte, v.a punktiga c hõlmatud juhud, vahel liikudes, kui reis kestab vähem kui 24 tundi: vähemalt kaks tundi enne saabumist esimesse ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sadamasse.
 
2. Õhutranspordi puhul esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon sisen ­
emistolliasutusele järgmisteks tähtaegadeks:  
a) lühilennu korral: vähemalt õhusõiduki õhkutõusmise hetkel;  
b) pika lennu korral: vähemalt neli tundi enne saabumist esimesse 
ühenduse tolliterritooriumil asuvasse lennujaama.  
Käesoleva lõike mõistes käsitatakse lühilennuna lendu, mille kestus on 
vähem kui neli tundi alates viimasest kolmandas riigis asuvast lähtelen ­
nujaamast kuni esimesse ühenduse lennujaama saabumiseni. Kõik muud lennud loetakse pikkadeks.
 
3. Raudtee- ja siseveetranspordi puhul esitatakse sisenemise ülddek ­
laratsioon sisenemistolliasutusele vähemalt kaks tundi enne ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sisenemistolliasutusse saabumist.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 123
 
4. Maanteetranspordi puhul esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon 
sisenemistolliasutusele vähemalt üks tund enne ühenduse tolliterri ­
tooriumil asuvasse sisenemistolliasutusse saabumist.  
5. Juhul kui sisenemise ülddeklaratsiooni ei esitata andmetöötlusmee ­
todeid kasutades, on lõike 1 punktides c ja d, lõike 2 punktis a ja lõigetes 3 ja 4 kehtestatud tähtaeg vähemalt neli tundi.
 
6. Kui tolliasutuse arvutisüsteemis on ajutine tõrge, kehtivad sellest 
hoolimata lõigetes 1–4 osutatud tähtajad.  
Artikkel 184b  
Artikli 184a lõigetes 1–4 osutatud tähtajad ei kehti järgmistel juhtudel:  
a) kui ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste rahvusvaheliste 
kokkulepetega on ette nähtud artiklis 181d osutatud turvakontrollide tunnustamine;
 
b) kui ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste rahvusvaheliste 
lepingutega on ette nähtud deklaratsiooniandmete vahetamine 
artikli 184a lõigetes 1–4 osutatud tähtaegadest erinevateks tähtae ­
gadeks;  
c) vääramatu jõu korral.  
Artikkel 184c  
Kui leitakse, et tollile esitatud kaubad, mille kohta on tarvis esitada 
sisenemise ülddeklaratsioon, ei ole sellisesse deklaratsiooni kantud, peab isik, kes vedas kaubad sisse või kes vastutas kaupade sisseveo eest ühenduse tolliterritooriumile, viivitamatult esitama sisenemise ülddeklaratsiooni.
 
Kui ettevõtja esitab sisenemise ülddeklaratsiooni pärast artiklis 184a ette 
nähtud tähtaegu, ei välista see riiklikes õigusaktides sätestatud karistuste 
rakendamist.  
4 . J a g u  
Riskianalüüs  
Artikkel 184d  
1. Pärast sisenemise ülddeklaratsioonis sisalduva teabe saamist viib 
sisenemistolliasutus enne kauba jõudmist ühenduse tolliterritooriumile läbi asjakohase riskianalüüsi eelkõige turvalisuse ja julgeoleku eesm ­
ärgil.
 
Kui sisenemise ülddeklaratsioon on esitatud muule tolliasutusele kui 
sisenemistolliasutus ning selle andmed on vastavalt tolliseadustiku artikli 36a lõikele 2 ja artikli 36c lõike 1 teisele lõigule tehtud kättesaa ­
davaks, tunnustab sisenemistolliasutus kõnealuse teise tolliasutuse läbi ­
viidud riskianalüüsi tulemusi või arvestab neid tulemusi oma riskia ­
nalüüsi läbiviimisel.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 124
 
2. Tolliasutus viib riskianalüüsi läbi enne kaupade saabumist, 
tingimusel et järgitakse artiklis 184a sätestatud tähtaegu.  
Artikli 184a lõike 1 punktis a osutatud transpordivahenditega veetavate 
kaupade puhul viivad tolliasutused siiski läbi riskianalüüsi 24 tunni jooksul pärast sisenemise ülddeklaratsiooni saamist.  ►
M33  Kui 
kõnealune analüüs annab tolliasutusele piisava aluse arvata, et kaupade toomine ühenduse tolliterritooriumile võib kujutada endast ühenduse turvalisusele ja julgeolekule ohtu, mis nõuab kohest 
sekkumist, teatab tolliasutus sisenemise ülddeklaratsiooni esitanud 
isikule ja vajaduse korral vedajale, tingimusel et vedaja on ühendatud tollisüsteemi, et kaupu ei tohi laadida. ◄ Teade esitatakse 24 tunni 
jooksul pärast sisenemise ülddeklaratsiooni saamist.  
▼
M33  
3. Kui  ►M38  artikli 181c punktide c-i ja l-o ◄ alusel tuuakse 
ühenduse tolliterritooriumile kaupu, mis ei ole sisenemise ülddeklar ­
atsiooni kantud, toimub riskianalüüs kauba esitamisel kõnealuseid kaupu käsitleva ajutise ladustamise ülddeklaratsiooni või tollideklar ­
atsiooni alusel.  
▼
M29  
4. Tollile esitatud kaubad võib vabastada tollikäitluseks kohe pärast 
riskianalüüsi läbiviimist, kui selle tulemused lubavad need vabastada.  
Artikkel 184e  
Kui laev või õhusõiduk külastab ühenduse tolliterritooriumil rohkem kui 
üht sadamat või lennujaama ja juhul, kui ta liigub nende vahel ilma ühtegi väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvat sadamat või 
lennujaama külastamata, esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon kõigi 
veetavate kaupade kohta esimesele ühenduse sadamale või lennu ­
jaamale. Kõnealuse esimese sadama või lennujaama tolliasutus viib turvalisuse ja julgeoleku tagamiseks läbi kõigi veetavate kaupade riskia ­
nalüüsi. Täiendava riskianalüüsi võib nende kaupade puhul korraldada selles sadamas või lennujaamas, kus nad maha laaditakse.  
▼
M33  
Ohu kindlakstegemisel võtab tolliasutus esimeses sadamas või lennu ­
jaamas keelavaid meetmeid saadetiste puhul, mis kujutavad endast kohest sekkumist nõudvat tõsist ohtu, ja edastab igal juhul riskianalüüsi tulemused järgmistele sadamatele või lennujaamadele.
 
Igas järgmises ühenduse tolliterritooriumi sadamas või lennujaamas 
kohaldatakse artiklit 186 selles sadamas või lennujaamas esitatava kauba suhtes.
 
__________  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 125
 
5 . J a g u  
Saabumisest teatamine  
Artikkel 184g  
Ühenduse tolliterritooriumile siseneva aktiivse transpordivahendi käitaja 
või tema esindaja teatab esimesele sisenemistolliasutusele transpor ­
divahendi saabumisest. Saabumisteade sisaldab kõikide kõnealuse trans ­
pordivahendiga veetavate kaupade kohta esitatud sisenemise ülddeklar ­
atsioonide identifitseerimiseks vajalikke andmeid. Võimaluse korral kasutatakse olemasolevaid saabumisest teatamise viise.
 
▼M29  
2. PEATÜKK  
Ajutine ladustamine  
▼B 
Artikkel 185  
1. Kui seadustiku artikli 51 lõikes 1 nimetatud kohad on kauba 
ajutiseks ladustamiseks alaliselt heaks kiidetud, nimetatakse neid kohti 
ajutise ladustamise rajatisteks.  
2. Kui toll ise ei ole ajutise ladustamise rajatise pidaja, võib ta 
tollieeskirjade kohaldamise tagamiseks nõuda, et:  
a) ajutise ladustamise rajatise uks lukustatakse kahe eri võtmega, millest 
üks peab olema tolli käes;  
b) ajutise ladustamise rajatise pidaja peab laoarvestust, mis võimaldab 
kauba liikumist jälgida.  
▼M33  
Artikkel 186  
1. Tollile esitatavate ühenduseväliste kaupade kohta koostatakse 
ajutise ladustamise ülddeklaratsioon vastavalt tolliasutuse eeskirjadele.  
Kaupade esitaja või tema esindaja esitab ajutise ladustamise ülddeklar ­
atsiooni hiljemalt kaupade esitamisel tollile. Kui ajutise ladustamise ülddeklaratsiooni esitab mõni teine isik kui ajutise ladustamise rajatise käitaja, teatab tolliasutus kõnealusele käitajale deklaratsioonist, tingimusel et kõnealune isik on nimetatud ajutise ladustamise ülddeklar ­
atsioonis ja ühendatud tollisüsteemi.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 126
 
2. Ajutise ladustamise ülddeklaratsiooni vorm võib vastavalt tollia ­
sutuse ettekirjutusele olla üks järgmistest:  
a) viide asjaomast kaupa käsitlevale mis tahes sisenemise ülddeklar ­
atsioonile ja ajutise ladustamise ülddeklaratsiooni andmed;  
b) ajutise ladustamise ülddeklaratsioon, mis sisaldab viidet asjaomast 
kaupa käsitlevale mis tahes sisenemise ülddeklaratsioonile;  
c) manifest või muu veodokument, tingimusel et see sisaldab ajutise 
ladustamise ülddeklaratsiooni andmeid, sealhulgas viidet asjaomast kaupa käsitlevale mis tahes sisenemise ülddeklaratsioonile.
 
3. Viidet sisenemise ülddeklaratsioonile ei nõuta, kui kaupa on juba 
ajutiselt ladustatud või kui kaubale on määratud tollikäitlusviis ja kaup ei ole lahkunud ühenduse tolliterritooriumilt.
 
4. Kasutada võib kaubanduslike sadamate või transpordi inven ­
teerimise süsteeme, kui tolliasutus on need heaks kiitnud.  
5. Ajutise ladustamise ülddeklaratsiooni võib esitada koos artiklis 
184g osutatud saabumisteatega või deklaratsioonis võib kõnealune teade sisalduda.
 
6. Tolliseadustiku artikli 49 tähenduses loetakse ajutise ladustamise 
ülddeklaratsioon esitatuks kaupade esitamise kuupäeval.  
7. Tolliasutus säilitab ajutise ladustamise ülddeklaratsiooni kontrol ­
limaks, et deklaratsiooniga hõlmatud kaupadele määratakse tollikäit ­
lusviis.  
8. Ajutise ladustamise ülddeklaratsiooni ei ole vaja, kui hiljemalt sel 
ajal, kui kaup esitatakse tollile:  
a) deklareeritakse see tolliprotseduurile või määratakse sellele muul 
viisil tollikäitlusviis või  
b) tõendatakse kooskõlas artiklitega 314b–336, et kaubal on ühenduse 
kauba staatus.  
9. Kui vastavalt tolliseadustiku artiklile 36c on tollideklaratsioon 
sisenemistolliasutuses esitatud sisenemise ülddeklaratsioonina, aktsep ­
teerib tolliasutus deklaratsiooni kohe pärast kauba esitamist ja kaup suunatakse otse deklareerimisele kõnealuse protseduuri kohta sätestatud asjaomaste tingimuste alusel.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 127
 
10. Lõigete 1–9 kohaldamisel, kui väljumistolliasutusest transiidiprot ­
seduuri alusel transporditavad ühendusevälised kaubad esitatakse tollile sihttolliasutuses ühenduse tolliterritooriumil, käsitatakse sihttolliasu ­
tusele esitatavat transiidideklaratsiooni ajutise ladustamise ülddeklar ­
atsioonina.  
▼
B 
Artikkel 187  
Ilma et see piiraks seadustiku artikli 56 või nende sätete kohaldamist, 
mida kohaldatakse tolli poolt kauba müümisel, peab ülddeklaratsiooni esitanud isik, või kui sellist deklaratsiooni ei ole veel esitatud, seadustiku  ►
M29  artikli 36b lõikes 3 ◄ nimetatud isik rakendama 
tolli poolt vastavalt seadustiku artikli 53 lõikele 1 võetud meetmeid ja kandma nende meetmetega seotud kulud.  
▼
M29  
Artikkel 187a  
1. Toll võib vastavalt tolliseadustiku artiklile 42 anda suulise taotluse 
alusel loa kaupade kontrollimiseks isikule, kes vastavalt tollieeskirjadele on volitatud määrama kaupade tollikäitlusviisi. Toll võib siiski olukorda arvestades pidada vajalikuks kirjalikku taotlust.
 
2. Proovide ja näidiste võtmist võib tolliasutus lubada ainult lõikes 1 
osutatud isiku kirjaliku taotluse põhjal.  
3. Kirjaliku taotluse võib esitada paberkandjal või elektrooniliselt. 
Asjaomane isik peab sellele alla kirjutama või kinnitama ning esitama pädevale tolliasutusele. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:
 
a) taotleja nimi ja aadress;  
b) kauba asukoht;  
c) viide ühele järgnevast:  
i) sisenemise ülddeklaratsioon;  
ii) varasem tolliprotseduur;  
iii) transpordivahend;  
d) kõik muud kaupade identifitseerimiseks vajalikud andmed.  
4. Tolliasutus teatab oma otsuse asjaomasele isikule. Kui taotlus 
käsitleb proovide või näidiste võtmist, määratakse otsuses kindlaks võetava kauba kogus.
 
5. Kaupade kontrolli ja proovide või näidiste võtmist jälgib toll, kes 
täpsustab kasutatava korra.  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 128
 
Asjaomane isik kannab kõik kaupade kontrollimise, proovide või 
näidiste võtmise ja analüüsiga seotud riskid ning kulud.  
6. Võetud proovid või näidised läbivad formaalsused, mille eesmärk 
on määrata neile tollikäitlusviis. Kui proovide või näidiste uurimine toob kaasa nende hävimise või pöördumatu kahjustumise, ei loeta tollivõlga tekkinuks.
 
Kõigile kontrolli põhjustatud jäätmetele ja jääkidele määratakse ühen ­
dusväliste kaupade jaoks ette nähtud tollikäitlusviis.  
▼M1 __________  
▼M29  
3. PEATÜKK  
Erisätted, mida kohaldatakse meritsi või õhuteed pidi veetava kauba 
suhtes  
▼B 
1 . j a g u  
Üldsäte 
▼M33  
Artikkel 189  
Kaubad, mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile meritsi või õhuteed 
pidi ja mis ümber laadimata jäävad samale transpordivahendile edasi ­
saatmiseks, esitatakse tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 40 ainult selles ühenduse sadamas või lennujaamas, kus need maha või ümber laaditakse.  
▼
M38  
Siiski ei esitata tollile ühenduse tolliterritooriumile toodud kaupa, mis 
on senise reisi käigus ühelt ja samalt transpordivahendilt maha laaditud ning sellele tagasi laaditud, et võimaldada muu kauba mahalaadimist või pealelaadimist.
 
▼B 
2 . j a g u  
Erisätted, mida kohaldatakse reisijate salongipagasile ja 
registreeritud pagasile  
Artikkel 190  
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) ühenduse lennujaam  — lennujaam, mis asub ühenduse tolliterri ­
tooriumil;  
b) ühenduse rahvusvaheline lennujaam  — ühenduse lennujaam, mis 
pädevate asutuste loa alusel peab lennuliiklust kolmandate riikidega;  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 129
 
c) ühendusesisene lend  — õhusõiduki vahemaandumisteta liikumine 
kahe ühenduse lennujaama vahel, mis ei alga ega lõpe ühendus ­
evälises lennujaamas;  
d) ühenduse sadam  — sadam, mis asub ühenduse tolliterritooriumil;  
e) ühendusesisene merereis  — regulaarselt kahe või enama kindlaks ­
määratud ühenduse sadama vahel sõitva laeva peatusteta liikumine 
kahe ühenduse sadama vahel;  
f) lõbusõidulaevad  — eraisikutele kuuluvad alused, mis on mõeldud 
reiside jaoks, mille teekond sõltub kasutaja soovist;  
g) turismi- või äriotstarbelised õhusõidukid  — eraisikutele kuuluvad 
õhusõidukid, mis on mõeldud reiside jaoks, mille teekond sõltub kasutaja soovist;
 
h) pagas  — kõik esemed, mida isik kannab ükskõik mil viisil reisi 
jooksul endaga kaasas.  
Artikkel 191  
Käesolevas jao sätete kohaldamisel peetakse õhusõidu puhul pagasiks:  
— registreeritud pagasit, kui see on registreeritud lähtelennujaamas ja 
lennu jooksul ega käesoleva peatüki artikli 192 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 194 lõigetes 1 ja 2 nimetatud vahemaandumiste ajal ei ole pagas omanikule kättesaadav,
 
— salongipagasit, kui isik võtab selle õhusõiduki kabiini kaasa.  
Artikkel 192  
Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse:  
1. nende isikute salongi- ja registreeritud pagasi suhtes, kes lendavad 
õhusõidukiga, mis saabub ühendusevälisest lennujaamast ja jätkab peale vahemaandumist ühenduse lennujaamas lendu teise ühenduse lennujaama, toimuvad viimases lennujaamas tingimusel, et see on ühenduse rahvusvaheline lennujaam; sel juhul kehtivad pagasi suhtes eeskirjad, mida kohaldatakse kolmandast riigist saabuvate isikute pagasi suhtes, kui niisugust pagasit kandval isikul ei ole võimalik pädevatele asutustele tõendada pagasis sisalduva kauba ühenduse staatust;
 
2. nende isikute salongi- ja registreeritud pagasi suhtes, kes lendavad 
õhusõidukiga, mis jätkab lendu ühendusevälisesse lennujaama peale vahemaandumist ühenduse lennujaamas, toimuvad lähtelennujaamas tingimusel, et see lennujaam on ühenduse rahvusvaheline lennujaam; sel juhul võib salongipagasit kontrollida ühenduse lennujaamas, kus lennuk teeb vahemaandumise, et kindlaks teha, kas pagasis sisalduv kaup vastab kauba ühendusesisese vaba liikumise tingimustele;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 130
 
3. nende isikute pagasi suhtes, kes teevad laeval merereisi, mis koosneb 
järjestikustest reisietappidest, mis algavad või lõppevad ühendus ­
evälises sadamas või mille käigus tehakse vahepeatus ühendus ­
evälises sadamas, toimuvad sadamas, kus kõnesolev pagas peale või maha laaditakse.
 
Artikkel 193  
Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse nende isikute pagasi 
suhtes, kes on:  
1. lõbusõidulaeva pardal, toimuvad ükskõik millises ühenduse sadamas, 
olenemata laeva päritolust või sihtkohast;  
2. turismi- või äriotstarbelise õhusõiduki pardal, toimuvad:  
— ühendusevälisest lennujaamast saabuva lennu puhul esimeses 
sihtlennujaamas, mis peab olema ühenduse rahvusvaheline lennujaam, kust õhusõiduk jätkab peale vahemaandumist lendu teisele ühenduse lennuväljale,
 
— ühenduse lennujaamast saabuva lennu puhul viimases ühenduse 
rahvusvahelises lennujaamas, kust õhusõiduk jätkab peale vahe ­
maandumist lendu ühendusevälisesse lennujaama.  
Artikkel 194  
1. Kui pagas saabub ühenduse lennujaama õhusõiduki pardal, mis 
saabub ühendusevälisest lennujaamast, ja see laaditakse ümber selles lennujaamas teisele õhusõidukile, mis suundub ühendusesisele lennule, siis:
 
— kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud 
pagasi suhtes, toimuvad ühendusesisese lennu sihtlennujaamas tingi ­
musel, et see lennujaam on ühenduse rahvusvaheline lennujaam,  
— kogu salongipagas kontrollitakse esimeses ühenduse rahvusvahelises 
lennujaamas; lisakontrolli võidakse teha ühendusesisese lennu siht ­
lennujaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub pärast registreeritud 
pagasi kontrolli vajalikuks,  
— registreeritud pagasit võidakse kontrollida esimeses ühenduse lennu ­
jaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub pärast salongipagasi kontrolli vajalikuks.
 
2. Kui pagas laaditakse ühenduse lennujaamas ühendusesisesele 
lennule suunduvale õhusõidukile, et see laaditaks ümber teises ühenduse lennujaamas õhusõidukile, mille lennu sihtpunkt on ühendus ­
eväline lennujaam:
 
— toimuvad kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse regis ­
treeritud pagasi suhtes, ühendusesiseses lähtelennujaamas tingi ­
musel, et see lennujaam on ühenduse rahvusvaheline lennujaam,  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 131
 
— toimuvad salongipagasi kontrollimine ja formaalsused viimases 
ühenduse rahvusvahelises lennujaamas; sama pagasit võib eelnevalt kontrollida ühendusesiseses lähtelennujaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub pärast registreeritud pagasi kontrolli vajalikuks,
 
— registreeritud pagasi lisakontrolli võib läbi viia viimases ühenduse 
lennujaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub salongipagasi kontrolli järel vajalikuks.
 
3. Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse pagasi suhtes, 
mis saabub ühenduse lennujaama regulaar- või tšarterlennuga ühendus ­
evälisest lennujaamast ja mis laaditakse ümber selles ühenduse lennu ­
jaamas turismi- või äriotstarbelisele õhusõidukile, mis suundub ühen ­
dusesisesele lennule, toimuvad regulaar- või tšarterlennu sihtlennu ­
jaamas.  
4. Kontrollimine ja formaalsused, mida kohaldatakse pagasi suhtes, 
mis laaditakse ühenduse lennujaamas ühendusesisesele lennule suun ­
duvale turismi- või äriotstarbelisele õhusõidukile, et see laaditaks ümber teises ühenduse lennujaamas õhusõidukile, mille lennu sihtpunkt on ühenduseväline lennujaam, toimuvad regulaar- või tšar ­
terlennu lähtelennujaamas.
 
5. Ühenduse rahvusvahelises lennujaamas, kui registreeritud pagas 
viiakse teisele lennukile, võivad liikmesriigid kontrollida pagasit, mis:  
— saabub ühendusevälisest lennujaamast ja mis laaditakse ümber 
ühenduse rahvusvahelises lennujaamas õhusõidukile, mis suundub lennule sama riigi territooriumil asuvasse lennujaama,
 
— on laaditud õhusõidukile rahvusvahelises lennujaamas ja mis 
laaditakse ümber sama riigi territooriumil asuvas teises lennujaamas õhusõidukile, mis suundub lennule ühendusevälisesse lennujaama.
 
Artikkel 195  
Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et:  
— saabumisel ei saa isikud kaupa edasi toimetada enne, kui on 
kontrollitud ühenduse määruse (EMÜ) nr 3925/91 (  1 ) artikliga 1 
hõlmamata salongipagas,  
— väljalennul ei saa isikud kaupa edasi toimetada enne, kui on 
kontrollitud ühenduse määruse (EMÜ) nr 3925/91 artikliga 1 hõlmamata salongipagas,  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 132  
( 1 ) EÜT L 374, 31.12.1991, lk 4.
 — saabumisel on rakendatud vajalikku korda, et takistada kauba edasi ­
toimetamist enne, kui on kontrollitud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3925/91 artikliga 1 hõlmamata registreeritud pagas,
 
— väljalennul on rakendatud vajalikke meetmeid, et takistada kauba 
edasitoimetamist enne, kui on kontrollitud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3925/91 artikliga 1 hõlmamata registreeritud pagas.
 
Artikkel 196  
Ühenduse lennujaamas registreeritud pagas identifitseeritakse paga ­
silipiku järgi, mis on asjaomases lennujaamas pagasi külge kinnitatud. Näidislipik ja pagasilipiku tehnilised andmed on esitatud lisas 30.
 
Artikkel 197  
Kõik liikmesriigid peavad edastama komisjonile lennujaamade nime ­
kirja, mis vastavad artikli 190 punktis b esitatud ühenduse rahvus ­
vahelise lennujaama määratlusele. Komisjon avaldab selle nimekirja  
Euroopa Ühenduste Teataja  C-seerias.  
VII JAOTIS  
TOLLIDEKLARATSIOONID — TAVALINE KORD  
1. PEATÜKK  
Kirjalikud tollideklaratsioonid  
1 . j a g u  
Üldsätted  
Artikkel 198  
1. Kui deklaratsioon hõlmab kahte või enamat kaubanimetust, 
loetakse, et iga kaubanimetusega seotud andmed moodustavad eraldi deklaratsiooni.
 
2. Tööstusliku sisseseade koostisosad, mis kuuluvad koondnomenk ­
latuuri ühe koodi alla, loetakse üheks kaubanimetuseks.  
Artikkel 199  
▼M32  
1. Ilma et see piiraks karistussätete võimalikku kohaldamist, tekib 
deklarandi või tema esindaja allkirjastatud deklaratsiooni esitamisel tollile või deklaratsioonide täitmisel elektrooniliste andmetöötlus ­
vahendite abil deklarandil või tema esindajal kehtivate õigusaktide alusel vastutus:
 
— deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse eest,  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 133
 
— esitatud dokumentide ehtsuse eest ning  
— kõikide kohustuste täitmise eest, mis on seotud kõnesolevale kaubale 
asjasse puutuva tolliprotseduuri kohaldamisega.  
2. Kui deklarant kasutab deklaratsioonide täitmisel, sealhulgas artikli 
353 lõike 2 punkti b kohaste transiidideklaratsioonide täitmisel, arvuti ­
süsteemi, võivad tolliasutused ette näha, et käsitsi kirjutatud allkiri asen ­
datakse mõne muu identifitseerimismeetodiga, mis võib vajaduse korral 
põhineda koodidel. Seda lubatakse ainult siis, kui tolliasutuste poolt ette 
nähtud tehnilised ja haldustingimused on täidetud.  
Tolliasutused võivad samuti ette näha, et tolliasutuste arvutisüsteemi 
abil täidetud deklaratsioonid, sealhulgas artikli 353 lõike 2 punkti b kohased transiidideklaratsioonid, kinnitatakse automaatselt ilma tollia ­
sutuse käsitsi või mehaaniliselt löödud templita ja pädeva ametniku allkirjata.
 
▼M1 
3. Toll võib enda määratud tingimustel ja viisil lisas 37 nimetatud 
kirjaliku deklaratsiooni mõningaid andmeid asendada, saates need andmed selleks määratud tolliasutusele elektrooniliselt, vajaduse korral kodeeritult.  
▼
B 
Artikkel 200  
Deklaratsiooni lisaks olevaid dokumente säilitatakse tollis, kui ei ole ette 
nähtud teisiti või kui deklarant ei vaja neid teiste toimingute jaoks. Viimasel juhul võtab toll vajalikke meetmeid, et kõnesolevaid dokumente saab kasutada ainult kauba koguse või väärtuse osas, mille suhtes need kehtivad on.  
▼
M29  
Artikkel 201  
1. Tollideklaratsioon esitatakse ühes järgmistest tolliasutustest:  
a) tollieeskirjade kohase kaupade esitamise paiga eest vastutav tollia ­
sutus;  
b) eksportija asukohajärgne järelevalvet teostav tolliasutus või tollia ­
sutus, kus kaup eksportimiseks pakitakse või laaditakse, välja arvatud artiklites 789, 790, 791 ja 794 sätestatud juhud.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 134
 
Tollideklaratsiooni võib esitada kohe pärast kaupade esitamist või kohe, 
kui kaubad on tollile kontrollimiseks kättesaadavad.  
2. Toll võib lubada tollideklaratsiooni esitamist enne, kui deklarandil 
on võimalik kaupu deklaratsiooni esitamise tolliasutuses või muus tollia ­
sutuses või tolli määratud paigas esitada või need kontrollimiseks kätte ­
saadavaks teha.  
Toll võib kaupade esitamiseks või kättesaadavaks tegemiseks määrata 
tähtaja vastavalt olukorrale. Kui kaupu selle tähtaja jooksul ei esitata või kättesaadavaks ei muudeta, loetakse tollideklaratsioon esitamata jäetuks.
 
Tollideklaratsiooni võib aktsepteerida alles pärast kõnealuste kaupade 
tollile esitamist või tollile rahuldavalt kontrollimiseks kättesaadavaks tegemist.  
▼
M32  
3. Tolliasutused võivad lubada esitada tollideklaratsiooni muule kui 
sellele tolliasutusele, kus kaubad esitati või esitatakse või võimaldatakse kontrolliks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
 
a) sissejuhatavas lauses osutatud tolliasutused asuvad samas liikmes ­
riigis;  
b) kaubad suunab tolliprotseduurile lihtsustatud deklaratsiooni või 
kohapeal toimuva tollivormistuse ühtse loa omanik.  
▼B 
Artikkel 202  
1. Deklaratsioon esitatakse pädevale tolliasutusele selle lahtioleku 
päevadel ja kellaaegadel.  
Toll võib siiski deklarandi taotlusel ja kulul lubada deklaratsiooni 
esitamist väljaspool määratud päevi ja kellaaegu.  
2. Deklaratsioonid, mis on esitatud mõnele teisele selleks otstarbeks 
nõuetekohaselt määratud tolliasutusele tolli ja asjaomase isiku kokku ­
leppel, loetakse esitatuks nimetatud asutusele.  
▼M32  
3. Transiidideklaratsioon ja kaup esitatakse lähtetolliasutusele tollia ­
sutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaaegadel.  
Lähtetolliasutus võib printsipaali taotlusel ja kulul anda loa esitada kaup 
mujal.  
Artikkel 203  
1. Deklaratsioonile märgitakse selle aktsepteerimise kuupäev.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 135
 
2. Lähtetolliasutus aktsepteerib ja registreerib ühenduse transiididek ­
laratsioone tolliasutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaae ­
gadel.  
▼B 
Artikkel 204  
Toll võib lubada või nõuda seadustiku artiklis 65 nimetatud muudatuste 
tegemist uue deklaratsiooni esitamisega, mis on mõeldud esialgse deklaratsiooni asendamiseks. Sel juhul on tasumisele kuuluvate tolli ­
maksude määramisel ja kõnesolevat tolliprotseduuri reguleerivate sätete kohaldamisel arvesse võetav kuupäev esialgse deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev.
 
2 . j a g u  
Kasutatavad vormid  
Artikkel 205  
1. Ühtne haldusdokument on kirjalike deklaratsioonide ametlik vorm, 
mis esitatakse tavalise korra kohaselt tollile kauba protseduurile suunamiseks või kauba reekspordiks vastavalt seadustiku artikli 182 lõikele 3.
 
2. Selleks otstarbeks võib kasutada ka teisi vorme, kui kõnesolevat 
tolliprotseduuri reguleerivad sätted seda lubavad.  
3. Lõiked 1 ja 2 ei välista:  
— võimalust loobuda artiklites 225–236 ettenähtud kirjaliku deklar ­
atsiooni nõudest vabasse ringlusse lubamisel, ekspordil või ajutisel impordil,
 
— liikmesriikide õigust loobuda lõikes 1 nimetatud vormist, kui kohal ­
datakse artiklites 237 ja 238 postisaadetiste suhtes ettenähtud eris ­
ätteid,  
— tolli loal erijuhtudel deklareerimise hõlbustamiseks erivormide kasu ­
tamist,  
— liikmesriikide õigust loobuda lõikes 1 nimetatud vormist, kui kahe 
või enama liikmesriigi vahelise kehtiva või tulevikus sõlmitava kokkuleppe või nendevahelise korraldusega on see ette nähtud kaubavahetuse või selle teatud valdkondade formaalsuste lihtsusta ­
miseks,  
▼
M32  
— asjaomaste isikute poolt ühenduse transiidiformaalsuste täitmiseks 
lastinimekirjade kasutamist kaubasaadetiste puhul, mis sisaldavad enam kui ühte kaubaliiki, kui kohaldatakse artikli 353 lõiget 2 või artiklit 441;  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 136
 
— artikli 353 lõike 2 kohaldamisel impordi-, transiidi- või ekspordidek ­
laratsioonide ja dokumentide, mis tõendavad selle kauba ühenduse staatust, mida ei ole veetud ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel, trükkimist ametliku või erasektori arvutisüsteemi abil vajaduse korral tavalisele paberile liikmesriikide poolt ette nähtud tingimustel;  
▼
B 
— liikmesriigis kehtivaid sätteid selle kohta, et kui deklaratsioonide 
töötlemiseks kasutatakse automaatset andmetöötlussüsteemi, on lõike 1 tähenduses deklaratsiooniks selle süsteemi abil välja trükitud ühtne haldusdokument.  
▼
M1 __________  
▼B 
5. Kui ühenduse õigusaktides on viidatud ekspordi-, reekspordi- või 
impordideklaratsioonile või mõnele teisele tolliprotseduurile suunamise 
deklaratsioonile, ei või liikmesriigid nõuda muid haldusdokumente kui 
need:  
— mis on ühenduse õigusaktides otseselt esitatud või nendes aktidega 
ette nähtud,  
— mida nõutakse Euroopa Liidu lepinguga vastavuses olevate rahvus ­
vaheliste konventsiooniga,  
— mida peavad ettevõtjad esitama selleks, et taotleda teatud eeliseid 
või soodustusi,  
— mis on vajalikud Euroopa Liidu lepingu sätteid asjakohaselt arvesse 
võttes asjaomaste eeskirjade rakendamiseks, mida ei saa rakendada üksnes lõikes 1 nimetatud dokumenti kasutades.
 
Artikkel 206  
Ühtse haldusdokumendi vormi tuleb vajaduse korral kasutada Hispaania 
ja Portugali ühinemisaktis sätestatud üleminekuperioodi jooksul 31. detsembri 1985. aasta koosseisuga ühenduse ning Hispaania ja Portugali vahelises ning samuti kahe viimati mainitud liikmesriigi vahelises kaubavahetuses, mille puhul kohaldatakse siiski teatud tollimakse ja samamõjulisi makse või mille suhtes kohaldatakse jätkuvalt muid ühinemisaktiga ettenähtud meetmeid.
 
Esimese lõigu kohaldamisel tuleb kaubavahetuses Hispaania ja 
Portugaliga või nende liikmesriikide omavahelises kaubavahetuses kasu ­
tatava vormi eksemplar 2 või, kui see on asjakohane, eksemplar 7 hävitada.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 137
 
Vormi kasutatakse samuti ühendusesiseses kaubavahetuses nende 
ühenduse tolliterritooriumi osade, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ, (
 1 ) ja nende territooriumi osade vahel, kus 
neid sätteid ei kohaldata, või kaubavahetuses territooriumi nende osade vahel, kus nimetatud sätteid ei kohaldata.
 
Artikkel 207  
Ilma et see piiraks artikli 205 lõike 3 kohaldamist, võib liikmesriigi toll 
ekspordi- või impordiformaalsuste täitmisel üldjuhul mitte nõuda ühtse 
haldusdokumendi selle liikmesriigi asutustele mõeldud ühe või enama eksemplari esitamist tingimusel, et kõnesolev teave on kättesaadav teistel teabekandjatel.
 
Artikkel 208  
1. Ühtne haldusdokument esitatakse komplektina, mis koosneb 
eksemplaridest, mis on vajalikud selle tolliprotseduuri formaalsuste täit ­
miseks, millele kaup suunatakse.  
▼M32  
2. Kui ühenduse või ühistransiidiprotseduurile eelneb mingi muu 
tolliprotseduur, võib esitada komplekti dokumente, mis artikli 353 lõike 2 kohaldamise puhul sisaldab sellise arvu eksemplare, mis on ette nähtud transiidiprotseduuri formaalsuste täitmiseks, ning eelmisele või järgnevale tolliprotseduurile vastavad dokumendid.  
▼
B 
3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud komplektid peavad pärinema:  
— kõigist kaheksast eksemplarist koosnevast komplektist lisas 31 
esitatud näidise kohaselt, või  
— eriti siis, kui deklaratsioon esitatakse deklaratsioonide töötlemiseks 
kasutatava automaatse andmetöötlussüsteemi abil, kahest komplektist, mis koosnevad neljast eksemplarist lisas 32 esitatud näidise kohaselt.
 
4. Ilma et see piiraks artikli 205 lõike 3 ning artiklite 222–224 ja 
254–289 kohaldamist, võib vajaduse korral lisada selle tolliprotseduuri formaalsuste täitmiseks, millele kaup suunatakse, vajaliku deklaratsiooni vormile ühe või mitu täiendavat eksemplari. Kui see on asjakohane, võib lisada eksemplarid, mida on vaja eelnevate või järgnevate tolli ­
protseduuride formaalsuste täitmiseks.
 
Täiendavate eksemplaride komplektid peavad pärinema:  
— kas täiskomplektist, mis koosneb kaheksast eksemplarist lisas 33 
esitatud näidise kohaselt, või  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 138  
( 1 ) EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.
 — kahest komplektist, mis koosnevad neljast eksemplarist lisas 34 
esitatud näidise kohaselt.  
Täiendavad eksemplarid on selle ühtse haldusdokumendi lahutamatu 
osa, millega need on seotud.  
5. Erandina lõikest 4 võib toll ette näha, et täiendavaid eksemplare ei 
tohi kasutada, kui selliste deklaratsioonide esitamiseks kasutatakse auto ­
maatset andmetöötlussüsteemi.  
Artikkel 209  
1. Kui kohaldatakse artikli 208 lõiget 2, vastutab iga asjaomane 
osapool ainult nende andmete eest, mis on seotud selle tolliprotse ­
duuriga, mille kohaldamist ta taotles deklarandina, printsipaalina või nendest ühe esindajana.
 
2. Lõike 1 kohaldamisel, kui deklarant kasutab ühtset haldusdoku ­
menti, mis on välja antud eelneva tolliprotseduuri ajal, peab deklarant enne deklaratsiooni esitamist kontrollima andmeid neis lahtrites, mille eest ta vastutab, nende andmete vastavust kõnesolevale kaubale ja taot ­
letavale tolliprotseduurile ning vajaduse korral neid täiendama.
 
Esimeses lõigus nimetatud juhtudel teatab deklarant viivitamatult igast 
erinevusest kõnesoleva kauba ja olemasolevate andmete vahel sellele tolliasutusele, kus deklaratsioon esitati. Sel juhul täidab deklarant oma deklaratsiooni uuesti puhastele ühtse haldusdokumendi eksemplaridele.
 
Artikkel 210  
Kui ühtset haldusdokumenti kasutatakse mitme üksteisele järgneva tolli ­
protseduuri jaoks, teeb toll kindlaks, kas deklaratsioonides eri tolliprot ­
seduuride kohta esitatud andmed on omavahel kooskõlas.  
Artikkel 211  
Deklaratsioon tuleb esitada ühes ühenduse ametlikus keeles, mis on 
vastuvõetav selle liikmesriigi tollile, kus formaalsused täidetakse.  
Vajaduse korral võib sihtliikmesriigi toll nõuda deklarandilt või tema 
esindajalt deklaratsiooni tõlget selle liikmesriigi riigikeelde või ühte selle liikmesriigi mitmest riigikeelest. Tõlge asendab kõnesoleva deklar ­
atsiooni vastavaid andmeid.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 139
 
Erandina eelnevast lõigust täidetakse deklaratsioon ühenduse ametlikus 
keeles, mis on sihtliikmesriigis vastuvõetav kõikidel nendel juhtudel, kui deklaratsioon selles liikmesriigis esitatakse teistel eksemplaridel kui need, mis esitati kauba lähteriigi tolliasutusele.
 
Artikkel 212  
1. Ühtne haldusdokument peab olema täidetud vastavalt lisas 37 
esitatud selgitavale juhendile ja täiendavatele eeskirjadele, mis on kehtestatud teiste ühenduse õigusaktidega.  
▼
M29  
Kui tollideklaratsiooni kasutatakse sisenemise ülddeklaratsioonina 
vastavalt tolliseadustiku artikli 36c lõikele 1, sisaldab deklaratsioon lisaks lisas 37 nõutavatele konkreetse protseduuri andmetele ka lisas 30A sätestatud sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid.  
▼
B 
2. Toll tagab, et lõikes 1 nimetatud selgitav juhend on vajajatele 
hõlpsasti kättesaadavad.  
3. Iga liikmesriigi toll võib vajaduse korral selgitavat juhendit 
täiendada.  
▼M24  
4. Liikmesriigid teatavad komisjonile loetelu andmetest, mida nad iga 
lisas 37 osutatud menetluse jaoks vajavad. Komisjon avaldab nende andmete loetelu.  
▼
B 
Artikkel 213  
Artikli 205 lõikes 1 nimetatud vormide täitmiseks kasutatavad koodid 
on loetletud lisas 38.  
▼M24  
Liikmesriigid edastavad komisjonile lahtrites 37 (teine alajaotis), 44 ja 
47 (esimene alajaotis) kasutatud siseriiklikud koodid. Komisjon avaldab nende koodide loetelu.  
▼
B 
Artikkel 214  
Juhtudel, kui eeskirjad nõuavad artikli 205 lõikes 1 nimetatud vormi 
lisakoopiaid, võib deklarant selleks otstarbeks kasutada lisalehti või nimetatud vormi valguskoopiaid.
 
Deklarant peab sellistele lisalehtedele või valguskoopiatele alla 
kirjutama, esitama need tollile, kes kinnitab need samadel tingimustel nagu ühtse haldusdokumendi. Toll aktsepteerib need originaaldokumen ­
tidena eeldusel, et ta peab nende kvaliteeti ja loetavust rahuldavaks.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 140
 
Artikkel 215  
1. Artikli 205 lõikes 1 nimetatud vormid trükitakse isekopeeruvale 
kirjutuspaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/m  2 . Paber peab olema nii 
läbipaistmatu, et ühel küljel olevad andmed ei mõjuta teisele küljele kantud andmete loetavust, ja paber peab olema nii tugev, et see tava ­
kasutuses kergesti ei rebeneks ega kortsuks.  
▼
M32  
Kõikide eksemplaride paber peab olema valge. Siiski peab ühenduse 
transiidil kasutatavate artikli 353 lõike 2 kohaste eksemplaride lahtritel 1 (esimene ja kolmas osa), 2, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 17, 18, 19, 21, 25, 27, 31, 32, 33 (esimene osa vasakul), 35, 38, 40, 44, 50, 51, 52, 53, 55 ja 56 olema roheline taust.
 
Vormid trükitakse rohelise värviga.  
▼B 
2. Lahtrite mõõdud põhinevad horisontaalis ühel kümnendikul tollil 
ja vertikaalis ühel kuuendikul tollil. Lahtri osade mõõdud põhinevad horisontaalis ühel kümnendikul tollil.
 
3. Vormide eri eksemplarid tähistatakse värvidega järgmiselt:  
a) lisas 31 ja 33 esitatud näidiste vastavate vormide:  
— eksemplaride 1, 2, 3 ja 5 paremas servas peab olema vastavalt 
punane, roheline, kollane ja sinine pidev joon,  
— eksemplaride 4, 6, 7 ja 8 paremas servas peab olema vastavalt 
sinine, punane, roheline ja kollane katkendlik joon;  
b) lisas 32 ja 34 esitatud näidistele vastavate vormide eksemplaride 1/6, 
2/7, 3/8 ja 4/5 paremas servas peab olema pidev joon ja pidevast joonest paremal vastavalt punane, roheline, kollane ja sinine katkendlik joon.
 
Äärejoonte laius peab olema umbes 3 mm. Katkendlik joon peab 
koosnema üksteisest 3 mm kaugusel olevatest järjestikustest ruutudest, mille küljepikkus on 3 mm.
 
4. Eksemplarid, millele peavad ilmuma lisas 31 ja 33 näidatud 
vormide andmed isekopeerimise teel, on esitatud lisas 35.  
Eksemplarid, millele peavad ilmuma lisas 32 ja 34 näidatud vormide 
andmed isekopeerimise teel, on esitatud lisas 36.  
5. Vormide mõõdud on 210 × 297 mm, kusjuures pikkuse puhul on 
lubatud hälve –5 mm kuni +8 mm.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 141
 
6. Liikmesriigi toll võib nõuda, et vormil peab olema trükkija nimi ja 
aadress või märk, mille abil saab trükkijat identifitseerida. Sellele lisaks võib toll vormide trükkimisel seada tingimuseks eelneva tehnilise kinnituse.
 
3 . j a g u  
Asjaomase tolliprotseduuri puhul nõutavad andmed 
▼M24  
Artikkel 216  
Lisas 37 on esitatud loetelu lahtritest, mida tuleb täita kauba konk ­
reetsele tolliprotseduurile suunamise deklaratsioonides ühtset haldusdo ­
kumenti kasutades.  
▼M29  
Kui vastavalt tolliseadustiku artiklile 182b nõutakse kaupade ühenduse 
tolliterritooriumilt väljaviimiseks tollideklaratsiooni, peab deklaratsioon 
lisaks lisas 37 sätestatud nõutavatele konkreetse protseduuri andmetele 
sisaldama ka lisas 30A sätestatud ekspordi ülddeklaratsiooni andmeid.  
▼B 
Artikkel 217  
Kui kasutatakse ühte artikli 205 lõikes 2 nimetatud vormi, sõltuvad 
nõutavad andmed kõnesolevast vormist. Kui see on asjakohane, täien ­
datakse neid vastavalt kõnesolevat tolliprotseduuri reguleerivatele 
sätetele.  
4 . j a g u  
Deklaratsiooni lisaks olevad dokumendid  
Artikkel 218  
1. Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile peavad olema lisatud 
järgmised dokumendid:  
a) artiklis 181 ettenähtud kaubaarve, mille alusel kauba tolliväärtus 
deklareeritakse;  
b) artiklis 178 osutatud juhul deklareeritava kauba tolliväärtuse 
määramiseks vajalike andmete deklaratsioon, mis täidetakse nimetatud artiklis sätestatud tingimuste kohaselt;
 
c) dokumendid, mis vajalikud tariifse sooduskohtlemise või muude 
meetmete kohaldamiseks, millega tehakse erand deklareeritavatele kaubale kohaldatavatest eeskirjadest;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 142
 
d) kõik teised dokumendid, mis on vajalikud deklareeritava kauba 
vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete kohaldamiseks.  
2. Deklaratsiooni esitamisel võib toll nõuda veodokumentide või 
eelmise tolliprotseduuri dokumentide esitamist, kui see on asjakohane.  
Kui üks kaubanimetus esitatakse kahes või enamas pakkeüksuses, võib 
toll samuti nõuda pakkelehe või seda asendava dokumendi esitamist, kus on näidatud iga pakkeüksuse sisu.  
▼
M7 
3. Kui kaubalt tasutakse koondnomenklatuuri eelsätete II jao punktis 
D nimetatud nullmääraga tollimaksu või on see imporditollimaksudest vabastatud, võib lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud dokumente mitte nõuda, kui toll ei pea seda kõnealuse kauba vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete kohaldamisel vajalikuks.  
▼
B 
Artikkel 219  
▼M32  
1. Transiidideklaratsiooniga hõlmatud kaup esitatakse koos veodoku ­
mendiga.  
Lähtetolliasutus võib selle dokumendi esitamise nõudest tolliforma ­
alsuste täitmise ajal loobuda, tingimusel et dokument jääb talle kättesaa ­
davaks.  
Veodokument tuleb esitada veo ajal, kui tolliasutused või muud pädevad 
asutused seda nõuavad.  
▼B 
2. Ilma et see piiraks lihtsustatud korra kohaldamist, tuleb lähtetol ­
liasutusele esitada kauba ühenduse tolliterritooriumilt ekspordi/ ­
lähetamise või reekspordi tollidokument või samamõjuline dokument koos sellega seotud transiidideklaratsiooniga.
 
3. Kui see on asjakohane, võib toll nõuda eelmise tolliprotseduuriga 
seotud dokumendi esitamist.  
▼M10  
Artikkel 220  
1. Ilma et see piiraks erisätete kohaldamist, peab majandusliku 
mõjuga tolliprotseduurile suunamise deklaratsioonile olema lisatud:  
a) tolliladustamisprotseduuri puhul:  
— D-tüüpi ladu: artikli 218 lõike 1 punktides a ja b ettenähtud 
dokumendid,  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 143
 
— muu kui D-tüüpi ladu: dokumente ei nõuta;  
b) seestöötlemise protseduuri puhul:  
— tagasimaksesüsteem: artikli 218 lõikes 1 ettenähtud dokumendid,  
— peatamissüsteem: artikli 218 lõike 1 punktides a ja b ettenähtud 
dokumendid,  
ja vajaduse korral kõnesolevale tolliprotseduurile suunamise kirjalik 
luba või loataotluse koopia, kui kohaldatakse  ►M20  artikli 508 
lõiget 1 ◄; 
c) tollikontrolli all töötlemise puhul artikli 218 lõike 1 punktides a ja b 
ettenähtud dokumendid ning vajaduse korral kõnesolevale tolliprot ­
seduurile suunamise kirjalik luba  ►M20  või, kui kohaldatakse artikli 
508 lõiget 1, loataotluse koopia ◄; 
d) ajutise impordi protseduuri puhul:  
— osalise imporditollimaksudest vabastamisega: artikli 218 lõikes 1 
ettenähtud dokumendid,  
— täieliku imporditollimaksudest vabastamisega: artikli 218 lõike 1 
punktides a ja b ettenähtud dokumendid,  
ja vajaduse korral kõnesolevale tolliprotseduurile suunamise kirjalik 
luba ►M20  või, kui kohaldatakse artikli 508 lõiget 1, loataotluse 
koopia ◄; 
e) välistöötlemise protseduuri puhul artikli 221 lõikes 1 ettenähtud 
dokumendid ja vajaduse korral kõnesolevale tolliprotseduurile suunamise kirjalik luba või loataotluse koopia, kui kohaldatakse  
►
M20  artikli 508 lõiget 1 ◄. 
2. Artikli 218 lõiget 2 kohaldatakse kõikide majandusliku mõjuga 
tolliprotseduuridele suunamise deklaratsioonide suhtes.  
3. Toll võib lubada, et deklaratsioonile lisamise asemel hoitakse 
kõnesolevatele tolliprotseduuridele suunamise kirjalikku luba või loataotluse koopiat tollile kättesaadavana.  
▼
B 
Artikkel 221  
1. Ekspordi- või reekspordideklaratsioonidele peavad olema lisatud 
kõik dokumendid, mis on vajalikud eksporditollimaksude nõueteko ­
haseks kohaldamiseks ja kõnesoleva kauba eksporti reguleerivate sätete kohaldamiseks.  ▼
M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 144
 
2. Artikli 218 lõiget 2 kohaldatakse ekspordi- ja reekspordideklar ­
atsioonide suhtes.  
▼M1 
2. PEATÜKK  
Automaatse andmetöötluse meetodeid kasutades täidetud 
tollideklaratsioonid  
Artikkel 222  
1. Kui tollideklaratsioon on täidetud automaatse andmetöötluse 
meetodeid kasutades, asendatakse lisas 37 nimetatud kirjaliku deklar ­
atsiooni andmed, saates selleks määratud tolliasutusele andmed arvutiga töötlemiseks kodeeritult või mõnel muul tolli määratud kujul, mis vastavad kirjalikele deklaratsioonidele esitatud nõudmistele.
 
2. EDI abil täidetud tollideklaratsioon loetakse esitatuks, kui toll on 
EDI teate kätte saanud.  
EDI abil täidetud tollideklaratsiooni aktsepteerimisest teatatakse deklar ­
andile vastusteatega, milles on ära toodud vähemalt üksikasjad saadud teate identifitseerimiseks ja/või tollideklaratsiooni registreerimisnumber ja aktsepteerimise kuupäev.
 
3. Kui tollideklaratsioon on täidetud EDI abil, näeb toll ette artikli 
247 sätete rakendamiseeskirjad.  
4. Kui tollideklaratsioon on täidetud EDI abil, teatatakse deklarandile 
kauba vabastamisest, märkides ära vähemalt üksikasjad deklaratsiooni identifitseerimiseks ja vabastamise kuupäeva.
 
5. Kui tollideklaratsiooni andmed sisestatakse tollialastesse auto ­
maatse andmetöötluse süsteemidesse, kohaldatakse lõikeid 2, 3 ja 4  
mutatis mutandis . 
Artikkel 223  
Kui muude formaalsuste täitmiseks on vaja paberil esitatud tollideklar ­
atsiooni eksemplari, koostab ja kinnitab selle deklarandi taotluse korral asjaomane tolliasutus või tehakse seda vastavalt artikli 199 lõike 2 teisele alapunktile.
 
Artikkel 224  
Toll võib enda määratud tingimustel ja viisil lubada, et kauba tolliprot ­
seduurile suunamiseks vajalikud dokumendid koostatakse ja edastatakse elektrooniliselt.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 145
 
3. PEATÜKK  
Suulised või mis tahes muu toimingu abil esitatud deklaratsioonid  
1 . j a g u  
Suulised deklaratsioonid  
Artikkel 225  
Suulise vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni võib esitada järgmise 
kauba kohta:  
a) mittekaubanduslikku laadi kaup, mis:  
— on reisija isiklikus pagasis, või  
— saadetakse füüsilistele isikutele, või  
— teistel ebaolulistel juhtudel, kui toll on seda lubanud;  
b) kaubanduslikku laadi kaup tingimusel, et:  
— saadetise koguväärtus deklarandi kohta ei ületa ühenduse 
kehtivate õigusaktidega ettenähtud statistilist piirmäära ja  
— saadetis ei ole osa samasuguste korrapäraste saadetiste seeriast ja  
— seda ei vea sõltumatu veoettevõtja suurema lasti osana;  
c) artiklis 229 nimetatud kaup, kui selle võib tollimaksust vabastada kui 
tagasitoodud kauba;  
d) artikli 230 lõigetes b ja c nimetatud kaup.  
Artikkel 226  
Suulise deklaratsiooni võib esitada järgmise kauba eksportimisel:  
a) mittekaubanduslikku laadi kaup, mis:  
— on reisija isiklikus pagasis, või  
— saadetakse füüsiliste isikute poolt;  
b) artikli 225 lõikes b nimetatud kaup;  
c) artikli 231 lõigetes b ja c nimetatud kaup;  
d) muu kaup majanduslikult ebaolulistel juhtudel, kui toll seda lubab.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 146
 
Artikkel 227  
1. Toll võib määrata, et artikleid 225 ja 226 ei kohaldata, kui tollis 
kauba tollivormistust korraldav isik tegutseb teise isiku eest tollia ­
gendina.  
2. Kui toll ei ole kindel, et deklareeritud andmed on täpsed ja 
täielikud, võib ta nõuda kirjalikku deklaratsiooni.  
Artikkel 228  
Kui artiklite 225 ja 226 kohaselt tollile suuliselt deklareeritud kaubalt 
tuleb tasuda impordi- või eksporditollimaksud, annab toll asjaomasele isikule maksude tasumise kohta kviitungi.  
▼
M10  
Kviitung peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:  
a) kauba kirjeldus, mis peab olema piisavalt täpne nende identifitseeri ­
miseks; kirjeldus võib sisaldada tariifistiku rubriiki;  
b) kaubaarve väärtus ja/või kauba kogus vastavalt olukorrale;  
c) sissenõutud maksud liikide kaupa;  
d) kviitungi koostamise kuupäev;  
e) kviitungi väljaandnud asutuse nimi.  
Liikmesriigid saadavad komisjonile kõik vastavalt käesolevale artiklile 
kasutatavate kviitungite näidised. Komisjon edastab igasuguse selle ­
kohase teabe teistele liikmesriikidele.  
▼B 
Artikkel 229  
1. ►M20  Artikli 497 lõike 3 teises lõigus ◄ sätestatud tingimuste 
kohaselt võib esitada suulise tollideklaratsiooni järgmise kauba ajutisel impordil:
 
a) ►M20  — loomad, kes on mõeldud rändkarjatamiseks või 
karjatamiseks või kasutamiseks töötegemisel või vedamisel, ja muu kaup, mis vastab artikli 567 teise lõigu punktis a sätestatud tingimustele,
 
— artikli 571 punktis a nimetatud pakendid, millel on väljaspool 
ühenduse tolliterritooriumi asuva isiku püsivad ja kustumatud tähised, ◄ ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 147
 
— raadio- ja televisioonisaadete tootmise ja edastamise seadmed 
ning eelnimetatud eesmärgiks kohandatud sõidukid ja nende varustus, mida impordivad väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvad ning selliste seadmete ja sõidukite impordiks loa andva tolliasutuse poolt heakskiidetud avalik-õiguslikud ja eraõi ­
guslikud organisatsioonid,
 
— instrumendid ja aparaadid, mis on arstidele vajalikud  
►M20  artikli 569 ◄ kohaselt organite siirdamist ootavate 
patsientide abistamiseks;  
b) artiklis 232 nimetatud kaup,  
c) muu tolli poolt lubatud kaup.  
2. Lõikes 1 nimetatud kauba kohta võib esitada suulise reekspordi ­
deklaratsiooni, et lõpetada ajutise impordi protseduuri.  
2 . j a g u  
Mis tahes muu toimingu abil esitatud deklaratsioonid  
Artikkel 230  
Kui järgmist kaupa otseselt tollile ei deklareerita, loetakse see artiklis 
233 nimetatud toiminguga vabasse ringlusse lubamiseks deklareerituks:  
a) reisijate isiklikus pagasis olev mittekaubanduslikku laadi kaup, mis 
on vabastatud tollimaksust kas komisjoni määruse (EMÜ) nr 918/83 (
 1 ) XI jaotise I peatüki alusel või tagasitoodud kaubana;  
b) kaup, mis on vabastatud tollimaksust komisjoni määruse (EMÜ) 
nr 918/83 IX ja X jaotise I peatüki alusel;  
c) transpordivahendid, mis vabastatakse tollimaksust tagasitoodud 
kaubana;  
d) kaup, mis imporditakse ebaolulise kauba liikumise kontekstis ja mida 
ei ole vaja toimetada tolliasutusse vastavalt seadustiku artikli 38 lõikele 4, tingimusel et sellelt kaubalt ei tule tasuda imporditollimaksu;  
▼
M48  
e) reisijate poolt imporditud kaasaskantavad muusikariistad, mis 
vabastatakse tollimaksust tagasitoodud kaubana.  
▼B 
Artikkel 231  
Kui järgmist kaupa otseselt tollile ei deklareerita, loetakse see artikli 233 
lõikes b nimetatud toiminguga ekspordiks deklareerituks:  
a) reisijate isiklikus pagasis olev mittekaubanduslikku laadi kaup, 
millelt ei tule tasuda eksporditollimaksu;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 148  
( 1 ) EÜT L 105, 23.4.1983, lk 1.
 b) ühenduse tolliterritooriumil registreeritud transpordivahend, mis 
reimporditakse;  
c) ühenduse määruse (EMÜ) nr 918/83 II peatükis nimetatud kaup;  
d) muu kaup majanduslikult ebaolulistel juhtudel, kui toll seda lubab;  
▼M48  
e) reisijate kaasaskantavad muusikariistad.  
▼B 
Artikkel 232  
▼M20  
1. Kui järgmist kaupa ei deklareerita tollile kirjalikult või suuliselt, 
loetakse see ajutiseks impordiks deklareerituks artiklis 233 nimetatud toiminguga kooskõlas artikliga 579:
 
a) isiklikud esemed ja sporditarbed, mida reisijad impordivad kooskõlas 
artikliga 563;  
b) artiklites 556-561 nimetatud transpordivahendid;  
c) meremeeste ajaviitevahendid, mida kasutatakse rahvusvahelises 
mereliikluses osaleval laeval vastavalt artikli 564 punktile a;  
▼M48  
d) artikli 569 lõikes 1a viidatud kaasaskantavatele muusikariistadele.  
▼B 
2. Kui lõikes 1 nimetatud kaupa ei ole tollile kirjalikult või suuliselt 
deklareeritud, loetakse see artiklis 233 nimetatud toiminguga reek ­
spordiks deklareerituks, et lõpetada ajutise impordi protseduuri.  
Artikkel 233  
►M6 1. ◄ Artikli 230 ja 232 kohaldamisel loetakse järgmine 
toiming deklaratsiooni esitamiseks:  
a) kui kaup toimetatakse tolliasutusse või mõnda teise kohta, mis on 
määratud või heaks kiidetud kooskõlas seadustiku artikli 38 lõike 1 punktiga a:
 
— rohelise ehk „ei ole deklareeritavat kaupa” koridori läbimine 
tolliasutustes, kus on kaks koridori,  
— tolliasutuse, kus ei kasutata kahe koridori süsteemi, läbimine 
deklaratsiooni omaalgatuslikult esitamata,  
— „ei ole deklareeritavat kaupa” kleebise või deklaratsioonilipiku 
kinnitamine reisija isikliku sõiduki tuuleklaasile, kui see võimalus on ette nähtud siseriiklikes õigusaktides;
 
b) kui kooskõlas seadustiku artikli 38 lõike 4 rakendussätetega ei ole 
vaja kaupa tollile esitada ekspordi puhul kooskõlas artikliga 231 ja reekspordi puhul kooskõlas artikli 232 lõikega 2:
 
— üksnes ühenduse tolliterritooriumi piiri ületamine.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 149
 
2. Kui artikli 230 punktis a, artikli 231 punktis a, artikli 232 lõike 1 
punktis a või artikli 232 lõikes 2 nimetatud kaupa, mis sisaldub reisija pagasis, veetakse raudteetranspordiga reisijast eraldi ja deklareeritakse tollile ilma, et reisija isiklikult kohal viibiks, võib kasutada lisas 38a osutatud dokumenti vastavalt selles ettenähtud tingimustele ja piir ­
angutele.  
▼
B 
Artikkel 234  
1. Kui artiklite 230–232 tingimused on täidetud, loetakse kaup tollile 
esitatuks seadustiku artikli 63 tähenduses, deklaratsioon aktsepteerituks ja kaubad vabastatuks artiklis 233 määratletud toimingu tegemisel.
 
2. Kui kontrolli käigus tuleb ilmsiks, et artiklis 233 määratletud viisil 
on käitutud, kuid imporditud või eksporditud kaup ei vasta artiklite 
230–232 tingimustele, loetakse asjaomane kaup ebaseaduslikult impor ­
dituks või ekspordituks.  
3 . j a g u  
1. ja 2. jao ühised sätted  
Artikkel 235  
Artikleid 225–232 ei kohaldata kauba suhtes, mille suhtes taotletakse 
eksporditoetusi või muid summasid või tollimaksudetagasimaksmist või mille suhtes kehtivad keelud või piirangud või tuleb täita mõni muu eriformaalsus.
 
Artikkel 236  
1. ja 2. jaos on  reisija : 
A. importimisel:  
1. isik, kes ajutiselt siseneb ühenduse tolliterritooriumile, kus ei ole 
tema alaline või peamine elukoht, ja  
2. isik, kes peale ajutist viibimist kolmandas riigis tuleb tagasi 
ühenduse tolliterritooriumile, kus on tema peamine ja alaline elukoht;
 
B. eksportimisel:  
1. isik, kes ajutiselt lahkub ühenduse tolliterritooriumilt, kus on 
tema alaline ja peamine elukoht, ja  
2. isik, kes ajutise viibimise järel lahkub ühenduse tolliterritoori ­
umilt, kus ei ole tema alaline ja peamine elukoht.  ▼M6 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 150
 
4 . j a g u  
Postiliiklus  
Artikkel 237  
1. Järgmised postisaadetised loetakse tollile deklareerituks:  
A. vabasse ringlusse lubamiseks:  
a) ühenduse tolliterritooriumile toomise hetkel:  
— ainult isiklikke teateid sisaldavad postkaardid ja kirjad,  
— rahvusvahelises pimedate kirjas kirjutatud kirjad,  
— trükised, mis on vabastatud imporditollimaksust, ja  
— kõik teised kirjad või postipakid, mida ei ole vaja tollile 
esitada kooskõlas seadustiku artikli 38 lõike 4 sätetega;  
b) tollile esitamise hetkel:  
— kirjad või postipakid, mida ei ole nimetatud lõikes a, 
tingimusel et nendega on kaasas deklaratsioon  
►M18  CN22 ◄ ja/või  ►M18  CN23 ◄; 
B. ekspordiks:  
a) kirjad- või postipakid, mis on vabastatud eksporditollimaksust 
postiasutuse poolt edasitoimetamiseks vastuvõtmise ajal;  
b) kirjad või postipakid, millelt tuleb tasuda eksporditollimakse, 
tingimusel et nende tollile esitamise ajal on nendega kaasas deklaratsioon  ►
M18  CN22 ◄ ja/või  ►M18  CN23 ◄. 
2. Lõike 1 punktis A nimetatud juhtudel on vastuvõtja ja lõike 1 
punktis B nimetatud juhtudel saatja deklarant või, kui see on asja ­
kohane, võlgnik. Toll võib ette näha, et postiasutus on deklarant või, kui see on asjakohane, võlgnik.
 
3. Lõike 1 kohaldamisel loetakse kaup, mis on tollimaksust 
vabastatud, tollile esitatuks seadustiku artiklis 63 määratletud tähen ­
duses, deklaratsioon esitatuks ja kaup vabastatuks:  
a) impordi puhul hetkel, kui kaup toimetatakse vastuvõtjale;  
b) ekspordi puhul hetkel, kui postiasutused võtavad kauba vastu edasi 
toimetamiseks.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 151
 
4. Kui kirjad või postipakid, mida ei ole vaja tollile esitada kooskõlas 
seadustiku artikli 38 lõikes 4 sätestatuga, esitatakse ilma deklaratsioo ­
nideta  ►M18  CN22 ◄ ja/või  ►M18  CN23 ◄ või kui need deklar ­
atsioonid on mittetäielikud, peab toll otsustama, mil viisil tuleb deklar ­
atsioon esitada või kuidas seda täiendada.  
Artikkel 238  
Artiklit 237 ei kohaldata:  
— ärilisteks eesmärkideks ettenähtud kaupa sisaldavate saadetiste 
suhtes, mille koguväärtus ületab ühenduse kehtivate õigusaktidega ettenähtud statistilise piirmäära; toll võib määrata kõrgemad piir ­
määrad,
 
— ärilisteks eesmärkideks ettenähtud kaupa sisaldavate saadetiste 
suhtes, mis moodustavad osa sarnaste tehingute korrapärasest 
seeriast,  
— kui deklaratsioon esitatakse kirjalikult, suuliselt või automaatse 
andmetöötlussüsteemi abil,  
— saadetiste suhtes, mis sisaldavad artiklis 235 nimetatud kaupa.  
VIII JAOTIS  
KAUBA LÄBIVAATUS, TOLLIASUTUSE JÄRELDUSED JA TEISED 
TOLLIASUTUSE POOLT VÕETAVAD MEETMED  
Artikkel 239  
1. Kaup vaadatakse läbi tolli poolt selleks ettenähtud kohtades ja 
määratud kellaaegadel.  
2. Toll võib deklarandi palvel siiski anda loa kaupa läbi vaadata 
teistes kohtades ja teistel kellaaegadel, kui on ette nähtud lõikes 1.  
Võimalikud kulud kannab deklarant.  
Artikkel 240  
1. Kui toll otsustab kauba läbi vaadata, siis tuleb deklarandile või 
tema esindajale sellest teatada.  
2. Kui toll otsustab läbi vaadata ainult osa kaubast, siis tuleb deklar ­
andile või tema esindajale teatada, milliseid kaubanimetusi soovitakse kontrollida. Tolli valik on lõplik.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 152
 
Artikkel 241  
1. Deklarant või isik, kelle deklarant on määranud kauba läbivaatuse 
juures olema, peab tollile tema töö hõlbustamiseks vajalikku abi osutama. Kui toll peab osutatud abi ebarahuldavaks, võib ta nõuda, et deklarant määraks teise isiku, kes saab talle vajalikku abi osutada.
 
2. Kui deklarant keeldub kauba läbivaatuse juures olemast või kui ta 
keeldub määramast isikut, kes on võimeline osutama tollile sellist abi, mida toll peab vajalikuks, võib toll määrata selle nõude täitmise tähtaja, kui ta ei pea sellise läbivaatuse ärajätmist vajalikuks.
 
Kui nimetatud tähtajaks ei ole deklarant tolli nõudmisi täitnud, võib toll 
seadustiku artikli 75 lõike a kohaldamiseks asuda kaupa läbi vaatama deklarandi vastutusel ja kulul, kasutades vajaduse korral eksperdi või teiste kooskõlas kehtivate õigusaktidega määratud isikute teenuseid.
 
3. Tolli poolt eelmises lõikes nimetatud tingimustel tehtud läbi ­
vaatuse ajal tehtud järeldustel on sama õiguslik mõju kui deklarandi juuresolekul tehtud läbivaatusel.
 
4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud meetmete asemel võib toll lugeda 
deklaratsiooni kehtetuks, kui on selge, et deklarandi keeldumine kauba läbivaatuse juures olla või keeldumine määrata isik, kes saab tollile vajalikku abi osutada, ei takista ja sellega ei püüta takistada tolli avastamast kauba tolliprotseduurile suunamist reguleerivate eeskirjade 
rikkumist ning sellega ei väldita ega püüta vältida seadustiku artikli 
66 lõike 1 või artikli 80 lõike 2 sätete kohaldamist.
 
Artikkel 242  
1. Kui toll otsustab võtta proove ja näidiseid, peab ta sellest teatama 
deklarandile või tema esindajale.  
2. Proovid ja näidised võtab toll ise. Ta võib siiski paluda, et seda 
teeks tema järelevalve all deklarant või deklarandi poolt selleks määratud isik.
 
Proove ja näidiseid võetakse kasutades kehtivates õigusaktides 
ettenähtud meetodeid.  
3. Proovideks ja näidisteks võetud kogused ei tohi ületada koguseid, 
mis on vajalikud analüüsiks või üksikasjalikuks kontrolliks, kaasa arvatud võimalikud kontrollanalüüsid.
 
Artikkel 243  
1. Deklarant või deklarandi poolt proovide ja näidiste võtmise juurde 
määratud isik peab osutama tollile toimingu hõlbustamiseks kõigiti vajalikku abi.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 153
 
2. Kui deklarant keeldub proovide ja näidiste võtmise juures olemast 
või keeldub määramast vastavaks toiminguks oma esindajat või ei osuta tollile toimingu hõlbustamiseks kõigiti vajalikku abi, kohaldatakse artikli 241 lõike 1 teise lause ning lõigete 2, 3 ja 4 sätteid.  
▼
B 
Artikkel 244  
Kui toll võtab analüüsideks või üksikasjalikumaks kontrolliks proove ja 
näidiseid, peab ta analüüside või üksikasjalikuma kontrolli tulemusi ära ootamata nimetatud kauba vabastama, kui ei ole teisi põhjusi kaupa kinni pidada ja tingimusel, et kui tollivõlg on tekkinud või võib tekkida, on kõnesolevate tollimaksude kohta juba arvestuskanne tehtud ja need on makstud või nende maksmine tagatud.
 
Artikkel 245  
1. Tolli poolt proovideks ja näidisteks võetud kaubakoguseid ei 
arvata deklareeritud kaubakogusest maha.  
2. Kui on tegemist ekspordideklaratsiooni või välistöötlemise prot ­
seduuri deklaratsiooniga, antakse deklarandile luba saadetist täiendada ja asendada proovideks võetud kaubakogused identse kaubaga, kui asjaolud seda võimaldavad.
 
Artikkel 246  
1. Kui analüüside või üksikasjalikuma kontrolli käigus proovid ja 
näidised ei hävine, tagastatakse need deklarandi taotlusel ja kulul deklar ­
andile, kui tollil ei ole vaja neid enam kinni pidada, eriti kui deklarant on ammendanud tolli poolt proovide ja näidiste analüüsi või üksikasja ­
likuma kontrolli tulemuste põhjal vastu võetud otsuse peale kaebuse esitamise võimalused.
 
2. Kui deklarant ei taotle proovide ja näidiste tagastamist, võib toll 
need kas hävitada või alles hoida. Erijuhtudel võib toll siiski deklar ­
andilt nõuda säilinud proovide ja näidiste äraviimist.  
Artikkel 247  
1. Kui toll kontrollib deklaratsiooni ja selle lisaks olevaid dokumente 
või vaatab läbi kaupa, peab ta vähemalt tollile jääval eksemplaril või sellele lisatud dokumendil ära näitama niisuguse läbivaatuse või kontrolli aluse ja tulemused. Kauba osalise kontrolli puhul tuleb ära näidata, milline osa saadetisest läbi vaadati.
 
Kui see on asjakohane, märgib toll deklaratsioonile, et deklarant või 
tema esindaja ei olnud kohal.  ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 154
 
2. Kui deklaratsiooni ja selle lisaks olevate dokumentide kontrolli või 
kauba läbivaatuse tulemusena selgub, et see ei ole vastavuses deklar ­
atsioonis esitatud andmetega, täpsustab toll vähemalt tollile jääval eksemplaril või sellele lisatud dokumendil need andmed, mida tuleb arvesse võtta kõnesolevalt kaubalt tasumisele kuuluvate maksude määramisel, ja kui see on asjakohane, eksporditoetuste või teiste ekspordil makstavate summade arvutamisel ning teiste sätete rakenda ­
misel, mis reguleerivad neid tolliprotseduure, millele kaup suunatakse.
 
3. Kui see on asjakohane, viidatakse tolli järeldustes kasutatud identi ­
fitseerimisvahenditele.  
Tolli järeldused peavad olema kuupäevastatud ja sisaldama andmeid, 
mis on vajalikud need väljaandnud tolliametniku identifitseerimiseks.  
4. Kui toll ei kontrolli deklaratsiooni ega vaata kaupa läbi, ei pea ta 
deklaratsiooni või lõikes 1 nimetatud lisatud dokumenti kinnitama.  
▼M32  
5. Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamiseks sisestab lähtetol ­
liasutus asjakohased kontrollimistulemuste andmed arvutisüsteemi.  
▼B 
Artikkel 248  
1. Kauba vabastamisel tehakse deklaratsioonis esitatud andmete 
põhjal kindlaksmääratud imporditollimaksude kohta arvestuskanne. Kui toll on seisukohal, et tollikontrolli tulemusena võib imporditol ­
limaksu summa olla suurem kui deklaratsiooni andmete põhjal kind ­
laksmääratud summa, nõuab toll tagatise esitamist, mis on piisav deklar ­
atsiooni andmete põhjal kindlaksmääratud summa ja hiljem tasumisele kuuluda võiva lõppsumma vahe tasumiseks. Deklarant võib siiski nõuda, et tagatise esitamise asemel tehakse tollimaksu arvestuskanne viivitamata selle tollimaksu summa kohta, mis võib hiljem tasumisele kuuluda.
 
2. Kui tolli hinnangul on tollikontrolli tulemusena imporditolli ­
maksude summa deklaratsioonis esitatud andmete põhjal kindlaks ­
määratud summast erinev, tehakse kauba vabastamise järel selliselt kind ­
laksmääratud summa kohta viivitamata arvestuskanne.  
3. Kui toll kahtleb, kas kohaldada keelde või piiranguid, ja enne 
kontrolli tulemuste kättesaamist ei saa seda otsustada, ei saa kõnesolevat kaupa vabastada.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 155
 
4. Olenemata lõikest 1 võib toll loobuda tagatise nõudmisest kauba 
puhul, mille suhtes on esitatud tariifikvoodi eraldustaotlus, kui toll otsustab vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal, et kõnealune tariifikvoot ei ole kriitiline artiklis 308c määratletud tähen ­
duses.  
▼
B 
Artikkel 249  
1. Toll määrab kauba vabastamise viisi, võttes tarvilikul määral 
arvesse kauba asukohta ja järelevalve erikorda.  
2. Kui esitatakse kirjalik deklaratsioon, tehakse deklaratsiooni ja 
vajaduse korral sellele lisatud dokumenti märkus kauba vabastamise kohta ja märgitakse vabastamise kuupäev ning koopia tagastatakse deklarandile.  
▼
M32  
3. Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamiseks ja kui deklaratsiooni 
kontrollimise tulemused võimaldavad, vabastab lähtetolliasutus kauba ning kannab kauba vabastamise kuupäeva arvutisüsteemi.  
▼
B 
Artikkel 250  
1. Kui toll ei saa kaupa vabastada ühel neist põhjustest, millele 
osutatakse seadustiku artikli 75 punkti a teises või kolmandas taandes, annab ta deklarandile tähtaja, mille jooksul tuleb kauba olukord lahendada.
 
2. Kui seadustiku artikli 75 punkti a teises taandes nimetatud 
asjaoludel ei ole deklarant lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul esitanud nõutavaid dokumente, on kõnesolev deklaratsioon kehtetu ja tollia ­
metnik tühistab selle. Kohaldatakse seadustiku artikli 66 lõiget 3.
 
3. Seadustiku artikli 75 punkti a kolmandas taandes nimetatud 
asjaoludel ja ilma et see piiraks seadustiku artikli 66 lõike 1 esimese punkti või artikli 182 alusel võetud meetmete kohaldamist, kui deklarant 
ei ole maksnud tasumisele kuuluvaid tollimakse ega esitanud tagatist 
nende tasumiseks lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul, võib toll asuda kauba müügieelseid formaalsusi täitma. Kui vahepealse aja jooksul ei ole vajalikud tingimused täidetud, müüakse kaup vajaduse korral sund ­
müügil, kui asjaomase liikmesriigi seadused seda lubavad. Toll teatab sellest deklarandile.
 
Toll võib deklarandi vastutusel ja kulul kõnesoleva kauba toimetada 
oma järelevalve all olevasse erilisse hoiukohta.  ▼M12  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 156
 
Artikkel 251  
Erandina seadustiku artikli 66 lõikest 2 võib deklaratsiooni peale kauba 
vabastamist kehtetuks tunnistada järgmistel juhtudel.  
1) Kui on kindlaks tehtud, et kauba teisele tolliprotseduurile 
suunamise asemel on need ekslikult deklareeritud tolliprotseduurile, mille puhul tuleb tasuda imporditollimaksud, tunnistab toll deklar ­
atsiooni kehtetuks, kui sellekohane taotlus esitatakse kolme kuu jooksul alates deklaratsiooni aktsepteerimisest, tingimusel et:
 
— kaupa ei ole kasutatud vastuolus selle tolliprotseduuri tingi ­
mustega, millele kaup oleks tulnud suunata,  
— kui kaup deklareeriti, kavatseti see suunata teisele tolliprotse ­
duurile, mille kõikidele tingimustele see kaup vastas, ja  
— kaup suunatakse viivitamata sellele tolliprotseduurile, millele 
see tegelikult kavatseti suunata.  
Viimati mainitud tolliprotseduurile suunamise deklaratsioon jõustub 
kehtetuks tunnistatud deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast.  
Toll võib piisavalt põhjendatud erijuhtudel kolmekuulist tähtaega 
pikendada.  
▼M1 
1a) Kui on kindlaks tehtud, et kaup on mõne muu kauba asemel 
ekslikult deklareeritud imporditollimaksude tasumist nõudvale tolli ­
protseduurile, tunnistab toll deklaratsiooni kehtetuks, kui selle ­
kohane taotlus esitatakse kolme kuu jooksul alates deklaratsiooni aktsepteerimisest, tingimusel et:
 
— esialgselt deklareeritud kaupa:  
i) on kasutatud ainult selle esialgses staatuses lubatud viisil ja  
ii) selle esialgne staatus on taastatud,  
ja 
— kaup, mille oleks pidanud deklareerima esialgselt kavandatud 
tolliprotseduurile:  
i) oleks võinud esialgse deklaratsiooni esitamise ajal esitada 
samale tolliasutusele ja  
ii) on deklareeritud esialgselt kavandatud tolliprotseduurile.  
Toll võib piisavalt põhjendatud erijuhtudel eespool nimetatud 
tähtaega pikendada.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 157
 
1b) Posti teel tellitud kauba puhul, mis on tagastatud, tunnistab toll 
vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid kehtetuks, kui selleks on kolme kuu jooksul alates deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast esitatud taotlus, tingimusel et kaup on eksporditud esmase tarnija aadressil või mõnel muul nimetatud tarnija esitatud aadressil.
 
▼M20  
1c) Kui luba antakse tagasiulatuvalt kooskõlas:  
— artikliga 294 vabasse ringlusse lubamiseks soodustatud tarii ­
fimenetlusega või kauba eesmärgipärase kasutuse tõttu tollimaksu vähendatud või nullmääraga või
 
— artikliga 508 majandusliku mõjuga tolliprotseduuri rakenda ­
miseks.  
▼B 
2) Kui kaup on deklareeritud ekspordiks või välistöötlemise protse ­
duurile, tunnistatakse deklaratsioon kehtetuks, tingimusel et:  
a) kauba puhul, millelt tuleb tasuda eksporditollimaks, esitatakse 
taotlus imporditollimaksu tagasimaksmiseks, eksporditoetuse või teiste ekspordil makstavate summade saamiseks või mille ekspordil on rakendatud erimeetmeid:
 
— deklarant esitab ekspordikoha tolliasutusele tõendeid, et kaup 
ei ole ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud,  
— deklarant tagastab nimetatud tolliasutusele kõik deklar ­
atsioonide eksemplarid koos kõigi teiste dokumentidega, mis talle deklaratsiooni aktsepteerimisel välja anti,
 
— deklarant esitab ekspordikoha tolliasutusele tõendid, et 
eksporditoetus ja teised summad, mida kõnesoleva kauba ekspordideklaratsiooni alusel on makstud, on tagasi makstud või et on võetud vajalikud meetmed asjaomaste asutuste poolt kindlustamaks, et neid välja ei maksta, ja
 
— kooskõlas kehtivate õigusaktidega täidab deklarant kõiki 
teisi kohustusi, mida ekspordikoha tolliasutus näeb ette kauba olukorra lahendamiseks.
 
Deklaratsiooni kehtetuks tunnistamisega tühistatakse kõik 
deklaratsiooniga koos esitatud ekspordilitsentsile ja eelkinnitus ­
sertifikaadile tehtud märkused.  
Kui ekspordiks deklareeritud kaup tuleb ühenduse tolliterri ­
tooriumilt välja viia kindla tähtaja jooksul, kuid sellest tähtajast ei peeta kinni, tunnistatakse vastav deklaratsioon kehtetuks;  ▼
M12  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 158
 
b) muu kauba puhul on eksporditolliasutust kooskõlas artikli 792a 
lõikega 1 teavitatud või eksporditolliasutust loetakse artikli 796e lõike 2 kohaselt teavitatuks, et deklareeritud kaup ei ole ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud.  
▼
B 
3) Kui reekspordil tuleb esitada deklaratsioon, kohaldatakse lõiget 2  
mutatis mutandis . 
4) Kui ühenduse kaup on suunatud tolliladustamisprotseduurile 
seadustiku artikli 98 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses, võib taotleda sellele tolliprotseduurile suunamise deklaratsiooni kehtetuks tunnistamist ja see kehtetuks tunnistada tingimusel, et on võetud meetmed, mis on õigusaktides ette nähtud juhuks, kui asjakohast tollikäitlusviisi reguleerivates õigusaktides ette nähtud tingimusi ei täideta.
 
Kui kaup on jäänud tolliladustamisprotseduurile ettenähtud tähtajast 
kauemaks ja kui ei ole esitatud taotlust nendele vastavates õigu ­
saktides ettenähtud tollikäitlusviisi määramiseks, võtab toll nendes õigusaktides sätestatud meetmeid.  
▼
M1 
Artikkel 252  
Kui toll müüb ühenduse kaupa vastavalt seadustiku artikli 75 punktile b, 
tuleb seda teha kooskõlas liikmesriigis kehtiva korraga.  
▼B 
IX JAOTIS  
LIHTSUSTATUD KORD  
▼M1 
1. PEATÜKK  
Üldsätted  
▼M32  
1 . j a g u  
Üldosa 
▼B 
Artikkel 253  
1. Mittetäielike deklaratsioonide kasutamise kord võimaldab tollil 
nõuetekohaselt põhjendatud juhul aktsepteerida deklaratsiooni, mis ei sisalda kõiki nõutavaid andmeid või millega ei ole kaasas kõiki 
kõnealuse tolliprotseduuri jaoks vajalikke dokumente.
 
2. Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord lubab kauba 
kõnealusele tolliprotseduurile suunata lihtsustatud deklaratsiooniga ja hilisema lisadeklaratsiooni esitamisega, mis võib vastavalt asjaoludele olla üldine, perioodiline või kokkuvõtlik.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 159
 
3. Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise kord võimaldab 
kauba kõnealusele tolliprotseduurile suunata asjaomase isiku valdustes või muudes tolli määratud või heakskiidetud kohtades.  
▼
M32  
4. Igaüks võib taotleda lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal 
toimuva tollivormistuse luba, mis antakse taotlejale tema isiklikuks kasutuseks või taotlejale kui esindajale tingimusel, et on olemas piisav arvepidamine ja kord, mis võimaldab luba andval tolliasutusel kindlaks 
teha esindatavad isikud ja teha asjakohast tollikontrolli.
 
Kõnealune taotlus võib olla ka kompleksloa taotlus, ilma et see piiraks 
seadustiku artikli 64 kohaldamist.  
5. Lihtsustatud deklaratsiooni või kohapealse tollivormistuse kasu ­
tamise eelduseks on imporditolli- ja muude maksude tagatise esitamine.  
6. Loa omanik täidab käesolevas peatükis sätestatud tingimusi ja 
kriteeriume ning loast tulenevaid kohustusi, ilma et see piiraks deklarandi kohustuste ning tollivõla tekkimist reguleerivate eeskirjade täitmist.
 
7. Loa omanik teatab luba andvale tolliasutusele kõikidest pärast loa 
andmist tekkinud asjaoludest, mis võivad edaspidi mõjutada loa kehtimist või sisu.
 
8. Luba andev tolliasutus teeb lihtsustatud deklaratsiooni või koha ­
pealse tollivormistuse loa korduvhindamise järgmistel juhtudel:  
a) oluliste muudatuste korral asjakohastes ühenduse õigusaktides;  
b) kui on põhjendatult alust arvata, et loa omanik ei vasta enam asja ­
kohastele tingimustele.  
Kui lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse 
luba antakse taotlejale, kes on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, tehakse esimese aasta jooksul pärast loa andmist hoolikat järelevalvet.
 
▼M1 
Artikkel 253a  
Kui tollideklaratsioonide koostamisel automaatse andmetöötluse 
süsteemide abil või automaatse andmetöötluse meetodite kasutamisel kohaldatakse lihtsustatud protseduuri, kohaldatakse artikli 199 lõikeid 2 ja 3 ning artikleid 222, 223 ja 224  mutatis mutandis . 
▼
M32  
Lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse kasu ­
tamise eelduseks on elektrooniliste tollideklaratsioonide ning teatiste esitamine.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 160
 
Siiski võivad tolliasutused juhul, kui puuduvad tolliasutuste või ette ­
võtjate arvutisüsteemid, mis võimaldavad lihtsustatud tollideklaratsioone ja kohapeal toimuvaid tollivormistuse teateid esitada või vastu võtta andmetöötlusmeetodeid kasutades, aktsepteerida endi poolt ettenähtud muus vormis deklaratsioone ja teateid, eeldusel et tehakse tõhus riskia ­
nalüüs.
 
▼M32  
2 . j a g u  
Lihtsustatud deklaratsiooni või kohapealse tollivormistuse loa 
andmine, peatamine ja kehtetuks tunnistamine  
Artikkel 253b  
1. Lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse 
loa taotlused esitatakse lisas 67 sätestatud taotluse vormis või vastaval elektroonilisel kujul.
 
2. Kui luba andev tolliasutus leiab, et taotlus ei sisalda kõiki 
nõutavaid andmeid, esitab ta kolmekümne kalendripäeva jooksul taotluse saamisest taotlejale põhjendatud nõudmise esitada asjaomased andmed.
 
3. Taotlust ei võeta vastu järgmistel juhtudel:  
a) taotlus ei vasta lõikele 1;  
b) taotlust ei ole esitatud pädevale tolliasutusele;  
c) taotleja on mõistetud süüdi oma majandustegevusega seotud raske 
kuriteo toimepaneku eest;  
d) taotluse esitamise ajal toimub taotleja pankrotimenetlus.  
4. Enne lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivor ­
mistuse loa andmist teeb tolliasutus taotleja arvepidamise auditi, välja arvatud juhul, kui on võimalik kasutada varasema auditi tulemusi.
 
Artikkel 253c  
1. Lihtsustatud deklaratsioonide protseduuri luba antakse, kui on 
täidetud artiklis 14h, välja arvatud lõike 1 punktis c, ning artikli 14i punktides d, e ja g ning artiklis 14j sätestatud tingimused ja kriteeriumid.
 
Kohapeal toimuva tollivormistuse luba antakse, kui on täidetud artiklis 
14h, välja arvatud lõike 1 punktis c, ning artiklites 14i ja 14j sätestatud tingimused ja kriteeriumid.  ▼
M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 161
 
Esimeses ja teises lõigus osutatud lubade andmisel kohaldavad tollia ­
sutused artikli 14a lõiget 2 ja kasutavad lisas 67 sisalduvat loavormi.  
2. Kui taotlejal on artiklis 14a lõike 1 punktis a või c osutatud 
volitatud ettevõtja sertifikaat, loetakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimused ja kriteeriumid täidetuks.
 
Artikkel 253d  
1. Luba andev tolliasutus peatab lihtsustatud deklaratsiooni või 
kohapeal toimuva tollivormistuse loa kehtivuse järgmistel juhtudel:  
a) kui tuvastatakse mittevastavus artikli 253c lõikes 1 osutatud tingi ­
mustele või kriteeriumidele;  
b) kui tolliasutustel on piisavalt alust arvata, et loa omanik või artikli 
14h lõike 1 punktides a, b või d osutatud muu isik on toime pannud teo, mis annab alust kriminaalmenetluse alustamiseks ja mis on seotud tollieeskirjade rikkumisega.
 
Käesoleva artikli esimese lõigu punktis b osutatud juhul võib tolliasutus 
aga otsustada lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivor ­
mistuse loa kehtivust mitte peatada, kui ta peab rikkumist vähetähtsaks, võrreldes tollialaste tegevuste arvu või mahuga, ja kui ei teki kahtlust loa omaniku heausksuse suhtes.
 
Enne otsuse langetamist edastab luba andev tolliasutus oma järeldused 
loa omanikule. Loa omanikul on õigus olukorda parandada ja/või esitada oma seisukoht 30 kalendripäeva jooksul pärast järelduste edastamise kuupäeva.
 
2. Kui loa omanik ei paranda lõike 1 esimese lõigu punktis a 
osutatud olukorda 30 kalendripäeva jooksul, teatab luba andev 
tolliasutus loa omanikule lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse loa kehtivuse peatamisest 30 kalendripäevaks, et loa omanik saaks võtta vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks.
 
3. Lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud juhtudel peatab luba 
andev tolliasutus loa kehtivuse kohtumenetluse lõpuni. Nimetatud asutus teavitab sellest loa omanikku.
 
4. Kui loa omanik pole suutnud 30 kalendripäeva jooksul olukorda 
parandada, kuid tõendab, et loa kehtivuse peatamise tähtaja pikendamise korral on tingimuste täitmine võimalik, peatab luba andev tolliasutus loa kehtivuse veel 30 kalendripäevaks.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 162
 
5. Loa kehtivuse peatamine ei mõjuta tolliprotseduure, mida alustati 
enne loa kehtivuse peatamise kuupäeva, kuid mida ei ole veel lõpetatud.  
Artikkel 253e  
1. Kui loa omanik on luba andvat tolliasutust rahuldaval määral 
võtnud vajalikke meetmeid lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse loas sätestatud tingimustele ja kriteeriumidele vastamiseks, taastab luba andev tolliasutus loa kehtivuse ning teavitab sellest loa omanikku. Loa kehtivuse võib taastada enne artikli 253d lõikes 2 või 4 sätestatud tähtaega.
 
2. Kui loa omanik ei suuda artikli 253d lõikes 2 või 4 ette nähtud loa 
kehtivuse peatamise tähtaja jooksul vajalikke meetmeid võtta, kohal ­
datakse artiklit 253g.  
Artikkel 253f  
1. Kui loa omanik ei vasta ajutiselt ühelegi lihtsustatud deklaratsiooni 
või kohapeal toimuva tollivormistuse loa suhtes kehtestatud tingimusele ega kriteeriumile, võib ta taotleda loa kehtivuse peatamist. Sellisel juhul teatab loa omanik sellest luba andvale tolliasutusele, märkides tähtaja, 
mil ta on taas võimeline tingimusi ja kriteeriume täitma. Ühtlasi teavitab 
ta luba andvat tolliasutust kavandatavatest meetmetest ja nende ajakavast.
 
2. Kui loa omanik ei suuda oma teatises osutatud aja jooksul 
olukorda parandada, võib luba andev tolliasutus anda mõistliku ajapi ­
kenduse, kui volitatud ettevõtja on toiminud heauskselt.  
Artikkel 253g  
Ilma et see piiraks seadustiku artikli 9 ja käesoleva määruse artikli 4 
kohaldamist, tunnistab luba andev tolliasutus lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse loa kehtetuks järgmistel juhtudel:
 
a) kui loa omanik ei suuda parandada artikli 253d lõikes 2 ja artikli 
253f lõikes 1 osutatud olukorda;  
b) kui loa omanik või artikli 14h lõike 1 punktides a, b või d osutatud 
muud isikud on toime pannud tollieeskirjade tõsise või korduva rikkumise, mille puhul puudub edasikaebamisõigus;
 
c) loa omaniku taotlusel.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 163
 
Esimese lõigu punktis b osutatud juhul võib tolliasutus aga otsustada 
lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse luba mitte kehtetuks tunnistada, kui ta peab rikkumist vähetähtsaks võrreldes tollialaste tegevuste arvu või mahuga, ja kui ei teki kahtlust loa omaniku heausksuse suhtes.
 
1A PEATÜKK  
Lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse 
ühtne luba  
1 . j a g u  
Taotluste esitamise kord  
Artikkel 253h  
1. Lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse 
ühtse loa taotlus esitatakse ühele artikli 14d lõigetes 1 ja 2 osutatud tolliasutusele.
 
Kui aga lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva tollivormistuse 
ühtset luba taotletakse lõppkasutuse või majandusliku mõjuga tolliprot ­
seduuri ühtse loa taotlemise kontekstis või pärast seda, kohaldatakse artikli 292 lõikeid 5 ja 6 või artikleid 500 ja 501.
 
2. Kui osa asjaomaseid andmeid ja dokumentatsiooni hoitakse mõnes 
teises liikmesriigis kui see, kus asub tolliasutus, kellele taotlus esita ­
takse, täidab taotleja nõuetekohaselt lisas 67 esitatud taotluse vormi lahtrid 5a, 5b ja 7.
 
3. Taotleja peab tagama kergesti ligipääsetava keskuse olemasolu või 
nimetama taotleja juhtkonda kuuluva kontaktisiku selles liikmesriigis, kus taotlus esitatakse, et muuta tolliasutustele kättesaadavaks kogu teave, mida on vaja ühtse loa andmiseks ette nähtud nõuetele vastavuse tõendamiseks.
 
4. Võimaluse piires edastavad taotlejad vajalikud andmed tolliasu ­
tusele elektrooniliselt.  
5. Asjakohaseks tolliprotseduuriks vajaliku, asjaomaste liikmesriikide 
vahelise elektroonilise andmevahetussüsteemi kasutuselevõtmiseni võib luba andev tolliasutus keelduda lõike 1 kohaselt esitatud taotluste vastu ­
võtmisest, juhul kui ühtne luba põhjustaks ülemäärase haldustasu.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 164
 
Artikkel 253i  
1. Liikmesriigid edastavad komisjonile nimekirja artikli 253h lõikes 1 
osutatud tolliasutustest, kuhu taotlused tuleb saata, ning kõik kõnealuse nimekirja muudatused. Komisjon teeb selle teabe Internetis kättesaa ­
davaks. Kõnealused asutused on luba andvad tolliasutused, mis annavad lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapeal toimuva tollivor ­
mistuse ühtseid lube.
 
2. Liikmesriigid nimetavad keskasutuse, mis vastutab liikmesriikid ­
evahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse eest, ning teavitavad sellest keskasutusest komisjoni.
 
2 . j a g u  
Loa andmise kord  
Artikkel 253j  
1. Kui taotletakse lihtsustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuva 
tollivormistuse ühtset luba, teeb luba andev tolliasutus teistele asjaom ­
astele tolliasutustele kättesaadavaks järgmise teabe:  
a) taotluse;  
b) loa projekti;  
c) kõik loa andmiseks vajalikud andmed.  
Teave tehakse kättesaadavaks artiklis 253m osutatud sidesüsteemi abil 
niipea, kui süsteem on kättesaadav.  
2. Luba andev tolliasutus teeb lõike 1 punktides a, b ja c osutatud 
teabe kättesaadavaks järgmiste tähtaegade jooksul:  
a) 30 kalendripäeva jooksul, kui taotlejale on varem võimaldatud liht ­
sustatud deklaratsiooni või kohapeal toimuvat tollivormistust või antud artikli 14a lõike 1 punktis a või c osutatud volitatud ettevõtja sertifikaat;
 
b) kõikidel muudel juhtudel 90 kalendripäeva jooksul.  
Kui luba andev tolliasutus ei suuda kõnealusest tähtajast kinni pidada, 
võib ta seda 30 kalendripäeva võrra pikendada. Sellistel juhtudel teavitab luba andev tolliasutus taotlejat tähtaja pikendamise põhjustest enne kõnealuse tähtaja möödumist.
 
Tähtaeg hakkab kehtima kuupäevast, mil luba andev tolliasutus on 
saanud kõik lõike 1 punktides a, b ja c osutatud vajalikud andmed. Luba andev tolliasutus teavitab taotlejat sellest, et avaldus on vastu võetud, ning teatab kuupäeva, millest alates tähtaeg kehtima hakkab.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 165
 
3. Kuni 31. detsembrini 2009 pikendatakse lõike 2 esimeses lõigus 
ette nähtud 30- või 90-kalendripäevaseid maksimumperioode vastavalt 90 ja 210 päevani.
 
Artikkel 253k  
1. Selle liikmesriigi luba andev tolliasutus, kus taotlus esitati, ning 
taotletava ühtse loa andmisesse kaasatud teiste liikmesriikide tollia ­
sutused teevad koostööd tegevus- ja aruandlusnõuete, sealhulgas ühtse 
loa alusel tehtava tolliprotseduuri järelevalve kontrollikava kehtesta ­
misel. Asjaomaste tolliasutuste vahel tolliprotseduuri(de) otstarbel vahetatav teave ei ületa aga lisas 30A sätestatud teabe ulatust.
 
2. Ühtse loaga seotud teiste liikmesriikide tolliasutused esitavad luba 
andvale tolliasutusele oma vastuväited 30 kalendripäeva jooksul loa 
projekti kättesaamise kuupäevast. Kui teavitamiseks on vaja täiendavat 
aega, teatatakse sellest luba andvale tolliasutusele võimalikult kiiresti ja igal juhul kõnealuse tähtaja jooksul. Täiendavat tähtaega võib pikendada kuni 30 kalendripäeva võrra. Tähtaja pikendamisel teavitab luba andev tolliasutus taotlejat sellest.
 
Kui esitatakse vastuväited ning tolliasutused ei jõua kõnealuse perioodi 
vältel kokkuleppele, jäetakse taotlus vastuväidete osas rahuldamata.  
Kui tolliasutus, kelle poole pöörduti, ei vasta esimeses lõigus sätestatud 
tähtaja (tähtaegade) jooksul, võib luba andev tolliasutus eeldada, et vastuväiteid loa andmisele ei ole, kusjuures tolliasutus, kelle poole pöörduti, vastutab menetluse tulemuse eest.
 
3. Enne taotluse osalist või täielikku rahuldamata jätmist teatab luba 
andev tolliasutus kavandatava otsuse aluseks olevad põhjused taotlejale, kellele antakse võimalus esitada oma seisukoht 30 kalendripäeva jooksul kõnealuse teate esitamise kuupäevast.
 
Artikkel 253l  
1. Kui ühtse loa taotlejal on artikli 14a lõike 1 punktis a või c 
osutatud volitatud ettevõtja sertifikaat, antakse luba pärast seda, kui 
on korraldatud vajalik teabevahetus järgmiste poolte vahel:  
a) taotleja ja luba andev tolliasutus;  
b) luba andev tolliasutus ja teised taotletava ühtse loaga seotud tollia ­
sutused.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 166
 
Kui taotlejal ei ole artikli 14a lõike 1 punktis a või c osutatud volitatud 
ettevõtja sertifikaati, antakse luba juhul, kui luba andev tolliasutus on veendunud, et taotleja suudab täita artiklites 253, 253a ja 253c sätestatud või osutatud loa saamise tingimusi ja kriteeriume, ning pärast seda, kui on korraldatud käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud vajalik teabevahetus.
 
2. Kui luba andev tolliasutus on saanud teiste asjaomaste tolliasutuste 
nõusoleku ega ole saanud neilt põhjendatud vastuväiteid, annab luba andev tolliasutus loa lisas 67 sätestatud vormis 30 kalendripäeva jooksul pärast artikli 253k lõikes 2 või 3 sätestatud perioodide möödumist.
 
Luba andev tolliasutus teeb loa kättesaadavaks osalevate liikmesriikide 
tolliasutustele, kasutades artiklis 253m osutatud info- ja sidesüsteemi niipea, kui see on kättesaadav.
 
3. Lihtsustatud deklaratsiooni ja kohapeal toimuva tollivormistuse 
ühtseid lube tunnustatakse kõikides lahtris 10 või lahtris 11 või neis 
mõlemas lahtris osutatud liikmesriikides vastavalt vajadusele.  
3 . j a g u  
Teabevahetus  
Artikkel 253m  
1. Tolliasutuste omavahelises teabe- ja sideprotsessis ning komisjoni 
ja ettevõtjate teavitamiseks kasutatakse komisjoni ja tolliasutuste omava ­
helisel kokkuleppel määratletud elektroonilist info- ja sidesüsteemi. Ette ­
võtjatele antav teave piirdub lisas 67 sätestatud lihtsustatud protse ­
duuride taotluse vormi selgitavate märkuste II jaotise punktis 16 määr ­
atletud salastamata andmetega.  
2. Komisjon ja tolliasutused vahetavad ja säilitavad lõikes 1 osutatud 
süsteemi abil järgmisi andmeid ning omavad neile juurdepääsu:  
a) taotluste andmed;  
b) lubade andmise protsessiks vajalikud andmed;  
c) artikli 1 lõigetes 13 ja 14 osutatud protseduurideks antud ühtsed load 
ning asjakohastel juhtudel nende muutmised, peatamised ja kehtetuks tunnistamised;
 
d) vastavalt artikli 253 lõikele 8 tehtud korduvhindamiste tulemused.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 167
 
3. Komisjon ja liikmesriigid võivad loa omanikuga eelneval kokku ­
leppel Interneti kaudu avalikkusele teatavaks teha ühtsete lubade loetelu, samuti lisas 67 sätestatud lihtsustatud protseduuride taotluse vormi selgi ­
tavate märkuste II jaotise punktis 16 määratletud mittekonfidentsiaalsed andmed. Loetelu uuendatakse.  
▼
B 
2. PEATÜKK  
Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid  
1 . j a g u  
Mittetäielikud deklaratsioonid 
▼M29  
Artikkel 254  
Toll võib deklarandi taotlusel aktsepteerida vabasse ringlusse lubamise 
deklaratsioone, mis ei sisalda kõiki lisas 37 sätestatud andmeid.  
Kõnealused deklaratsioonid sisaldavad vähemalt lisas 30A lihtsustatud 
deklaratsiooni kohta sätestatud andmeid.  
▼B 
Artikkel 255  
1. Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile, mida toll võib 
deklarandi taotlusel aktsepteerida, ilma et sellele oleks lisatud teatavad vajalikud täiendavad dokumendid, peavad olema lisatud vähemalt need dokumendid, mis tuleb esitada enne, kui deklareeritud kaup vabasse ringlusse lubatakse.
 
2. Erandina lõikest 1 võib aktsepteerida deklaratsiooni, millele ei ole 
lisatud ühte või rohkemat dokumenti, mis tuleb esitada enne kauba vabasse ringlusse lubamist, kui tollile on tõendatud, et:
 
a) asjaomane dokument on olemas ja kehtib;  
b) seda ei saa deklaratsioonile lisada deklarandist olenematutel 
põhjustel;  
c) mis tahes viivitus deklaratsiooni aktsepteerimisel takistab kauba 
vabasse ringlusse lubamist või toob kaasa kaubale kõrgema tollimak ­
sumäära kohaldamise.  
Kõikidel juhtudel tuleb deklaratsioonis esitada puuduvate dokumen ­
tidega seotud andmed.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 168
 
Artikkel 256  
1. Tolli poolt deklaratsiooni aktsepteerimisel deklarandile määratud 
tähtaeg andmete või puuduvate dokumentide esitamiseks ei tohi olla pikem kui üks kuu deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast alates.  
▼
M22  
Vähendatud või nullmääraga importtollimaksu kohaldamise taotlemiseks 
nõutava dokumendi puhul võib tolliasutus, kui tal on põhjust arvata, et mittetäieliku deklaratsiooniga hõlmatud kaupade suhtes võib kohaldada niisugust vähendatud või nullmääraga importtollimaksu, anda deklarandi taotluse korral põhjendatud asjaoludel dokumendi esitamiseks pikema ajavahemiku kui see, mis on sätestatud esimeses lõigus. See ajavahemik ei tohi ületada nelja kuud, arvates deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast. Seda ei saa pikendada.  
▼
B 
Kui puuduvad andmed või dokumendid, mis tuleb esitada, käsitlevad 
tolliväärtust, võib toll, kui see on möödapääsmatu, määrata pikema tähtaja või pikendada eelnevalt määratud tähtaega. Kogutähtaja määramisel võetakse arvesse kehtivaid aegumistähtaegu.  
▼
M12  
2. Kui tariifikvootide raames vabasse ringlusse lubatud kauba suhtes 
on kohaldatav imporditollimaksu vähendatud või nullmäär või tavaliste 
imporditollimaksudega maksustamist ei ole tariifilagede või muude 
tariifsete soodusmeetmete raames taaskehtestatud, kohaldatakse tarii ­
fikvooti või tariifset soodusmeedet ainult pärast seda, kui tollile on esitatud dokument, millest vähendatud või nullmääraga imporditol ­
limaksu määramine sõltub. Dokument tuleb igal juhul esitada:
 
— enne tariifikvoodi ammendamist või  
— muudel juhtudel enne kuupäeva, kui ühenduse meetmega taaskehtes ­
tatakse tavaliste imporditollimaksudega maksustamine.  
▼B 
3. Vastavalt lõigetele 1 ja 2 võib imporditollimaksu vähendatud või 
nullmäära kohaldamisel aluseks oleva dokumendi esitada pärast vähendatud või nullmäära kohaldamise tähtaja lõppemist tingimusel, et kõnealust kaupa hõlmav deklaratsioon aktsepteeriti enne seda kuupäeva.
 
Artikkel 257  
1. Mittetäieliku deklaratsiooni aktsepteerimine tolli poolt ei takista 
ega lükka edasi deklareeritud kauba vabastamist, kui selleks puuduvad muud põhjused. Ilma et see piiraks artikli 248 kohaldamist, vabastatakse kaup vastavalt lõigetes 2–5 ettenähtud tingimustele.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 169
 
2. Kui deklaratsiooni aktsepteerimise ajal puudunud andmete või 
täiendavate dokumentide hilisem esitamine ei mõjuta nimetatud deklar ­
atsiooniga hõlmatud kaubalt tasumisele kuuluvate tollimaksude summat, teeb toll viivitamata arvestuskande tasumisele kuuluva summa kohta, mis arvutatakse tavapärasel viisil.
 
3. Kui vastavalt artiklile 254 on deklaratsioonis ajutisena määratud 
väärtus:  
— teeb toll viivitamata arvestuskande selle väärtuse alusel kindlaks ­
määratud tollimaksu summa kohta,  
— nõuab toll vajaduse korral tagatise esitamist, mis kataks selle summa 
ja kaubalt lõplikult tasumisele kuuluva tollimaksu summa vahe.  
4. Kui muudel kui lõikes 3 osutatud asjaoludel võib deklaratsiooni 
aktsepteerimise ajal puudunud andmete või täiendavate dokumentide 
hilisem esitamine mõjutada nimetatud deklaratsiooniga hõlmatud kaubalt tasutava tollimaksu summat:
 
a) kui mis tahes puuduvate andmete või dokumentide hilisem esitamine 
võib kaasa tuua vähendatud tollimaksumäära kohaldamise:  
— teeb toll viivitamata arvestuskande vähendatud maksumäära 
kohaldamisel tasumisele kuuluva tollimaksu summa kohta,  
— nõuab toll tagatise esitamist, mis kataks erinevuse selle summa ja 
summa vahel, mis kuulub tasumisele, kui imporditollimaksud 
kõnealuselt kaubalt on arvutatud tavalise määra alusel;  
b) kui mis tahes puudunud andmete või dokumentide hilisem esitamine 
võib kaasa tuua täieliku tollimaksudest vabastamise, nõuab toll tagatise esitamist, mis katab summa, mis kuuluks tasumisele, kui tollimaksu summa arvestataks tavalise määra alusel.
 
5. Ilma et see piiraks mis tahes edasisi muutusi, eriti tolliväärtuse 
lõpliku määramise tulemusel, on deklarandil tagatise esitamise asemel võimalus taotleda viivitamatut arvestuskande tegemist:
 
— kaubalt lõplikult tasumisele kuuluva tollimaksu summa kohta, kui 
kohaldatakse lõike 3 teist taanet või lõike 4 punkti a teist taanet, või  
— tavalise määra alusel arvutatud tollimaksu summa kohta, kui kohal ­
datakse lõike 4 punkti b.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 170
 
Artikkel 258  
Kui deklarant ei ole artiklis 256 osutatud tähtaja lõpuks esitanud kauba 
tolliväärtuse lõplikuks määramiseks vajalikke üksikasju või kui ta on jätnud puuduvad andmed või dokumendid esitamata, teeb toll viivi ­
tamata arvestuskande sellise kaubalt tasumisele kuuluva tollimaksu summa kohta, mis võrdub vastavalt artikli 257 lõike 3, artikli 257 lõike 4 punkti a teise taande või artikli 257 lõike 4 punkti b kohaselt esitatava tagatise summaga.
 
Artikkel 259  
Deklarant võib artiklites 254–257 sätestatud tingimustel aktsepteeritud 
mittetäielikku deklaratsiooni täiendada või kokkuleppel tolliga selle asendada teise deklaratsiooniga, mis vastab seadustiku artiklis 62 
sätestatud tingimustele.
 
Mõlemal juhul on mis tahes tollimaksude määramist ja kauba vabasse 
ringlusse lubamist reguleerivate muude sätete jõustumiskuupäev mitte ­
täieliku deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev.  
2 . j a g u  
Lihtsustatud deklaratsioonide menetlus  
Artikkel 260  
1. Kauba tollile esitamisel lubatakse  ►M32  taotlejal ◄ kogu 
vajalikku teavet sisaldava kirjaliku taotluse alusel ning artiklites 261 ja 262 ettenähtud tingimustel ja korras koostada vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon lihtsustatud vormis.  
▼
M29  
2. Selline lihtsustatud deklaratsioon peab sisaldama vähemalt lisas 
30A lihtsustatud impordideklaratsiooni jaoks sätestatud andmeid.  
▼B 
3. Kui asjaolud seda võimaldavad, võib toll lubada lõike 2 teises 
taandes nimetatud taotluse vabasse ringlusse lubamiseks asendada üldtaotlusega kauba vabastamiseks teatava ajavahemiku jooksul. Viide sellise üldtaotluse suhtes antud loale tehakse vastavalt lõikele 1 esitatud äri- või haldusdokumendile.
 
4. Lihtsustatud deklaratsioonile peavad olema lisatud kõik doku ­
mendid, mille esitamist võidakse nõuda kauba vabasse ringlusse luba ­
miseks. Kohaldatakse artikli 255 lõiget 2.  
5. Käeolev artikkel ei piira artikli 278 kohaldamist.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 171
 
Artikkel 261  
▼M38  
1. Lihtsustatud deklaratsioonide protseduuri kasutamise luba antakse 
taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b ja 253c osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.  
▼
M32  
2. Kui taotlejal on artikli 14a lõike 1 punktis a või c osutatud 
volitatud ettevõtja sertifikaat, annab luba andev tolliasutus loa pärast seda, kui taotleja ja luba andva tolliasutuse vahel on korraldatud vajalik teabevahetus. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimused ja kriteeriumid loetakse täidetuks.  
▼
B 
Artikkel 262  
▼M29  
1. Artiklis 260 osutatud luba sisaldab järgmisi andmeid:  
a) tolliasutus(ed), mis on pädev(ad) vastu võtma lihtsustatud deklar ­
atsioone;  
b) kaup, mille suhtes seda kohaldatakse ja  
c) viide tagatisele, mille asjaomane isik peab andma võimalike 
tekkivate tollivõlgade katmiseks.  
Selles on täpsustatud ka lisadeklaratsioonide vorm ja sisu ning kindlaks 
määratud nende esitamise tähtaeg selleks määratud tolliasutusele.  
▼B 
2. Toll võib lisadeklaratsiooni esitamise nõudest loobuda, kui liht ­
sustatud deklaratsioon käsitleb kaupa, mille väärtus on väiksem kehtivate ühenduse õigusaktidega ettenähtud statistilisest piirmäärast, ja kui lihtsustatud deklaratsioon juba sisaldab kogu vabasse ringlusse lubamiseks vajalikku teavet.
 
3 . j a g u  
Tollivormistus kohapeal  
Artikkel 263  
Luba kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamiseks antakse vastavalt 
artiklitega 264–266 ettenähtud tingimustele ja nende artiklitega ettenähtud korras isikule, kes soovib kauba vabasse ringlusse lubamist tema valdustes või muudes artiklis 253 osutatud kohtades ja kes esitab tollile selleks kirjaliku taotluse, mis sisaldab kõiki loa andmiseks 
vajalikke andmeid:
 
— kauba kohta, mis on suunatud ühenduse transiidiprotseduurile või 
ühistransiidiprotseduurile ja mille puhul eespool osutatud isikul on lubatud kasutada lihtsustatud korda sihttolliasutuses vastavalt  
►
M19  artiklitele 406, 407 ja 408 ◄, ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 172
 
— kauba kohta, mis on eelnevalt suunatud majandusliku mõjuga tolli ­
protseduurile, ilma et see piiraks artikli 278 kohaldamist,  
— kauba kohta, mis pärast tollile esitamist vastavalt seadustiku artiklile 
40 toimetatakse nendesse valdustesse või kohtadesse muud kui esimeses taandes nimetatud transiidiprotseduuri kasutades,
 
— kauba kohta, mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile ja mida ei 
pea vastavalt seadustiku artikli 41 punktile b tollile esitama.  
▼M32  
Artikkel 264  
▼M38  
1. Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise luba antakse taot ­
lejale, kui artiklites 253, 253a, 253b ja 253c osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.  
▼
M32  
2. Kui taotlejal on artikli 14a lõike 1 punktis a või c osutatud 
volitatud ettevõtja sertifikaat, annab luba andev tolliasutus loa pärast 
seda, kui taotleja ja luba andva tolliasutuse vahel on korraldatud 
vajalik teabevahetus. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimused ja kriteeriumid loetakse täidetuks.
 
__________  
▼B 
Artikkel 266  
▼M4 
1. Selleks et võimaldada tollil veenduda toimingute nõuetekohases 
tegemises, peab artiklis 263 nimetatud loa omanik:  
a) artikli 263 esimeses ja kolmandas alapunktis nimetatud juhtudel:  
i) kui kaup on lubatud vabasse ringlusse kauba saabumisel selleks 
määratud kohta:  
— teatama tollile kauba saabumisest tolli ettenähtud vormis ja 
viisil selleks, et kauba saaks vabastada ja  
— võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele;  
ii) kui vabasse ringlusse lubamisele eelneb kauba ajutine ladus ­
tamine seadustiku artikli 50 tähenduses samas kohas enne seadustiku artiklis 49 sätestatud tähtaja möödumist:
 
— teatama tollile soovist lubada kaup vabasse ringlusse tolli 
ettenähtud vormis ja viisil selleks, et kauba saaks vabastada ja  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 173
 
— võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele;  
b) artikli 263 teises alapunktis nimetatud juhtudel:  
— teatama tollile soovist lubada kaup vabasse ringlusse tolli 
ettenähtud vormis ja viisil selleks, et kauba saaks vabastada ja  
— võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele.  
Esimeses alapunktis nimetatud teatamine ei ole nõutav, kui vabasse 
ringlusse lubatav kaup on juba suunatud tolliladustamisprotseduurile D-tüüpi tollilaos;
 
c) artikli 263 neljandas alapunktis nimetatud juhtudel kauba saabumisel 
selleks määratud kohta:  
— võtma nimetatud kauba oma raamatupidamises arvele;  
d) hoidma alates punktides a, b ja c nimetatud arvelevõtmisest tollile 
kättesaadavana kõik dokumendid, mille esitamine on nõutav kauba vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete kohaldamiseks.  
▼
B 
2. Tingimusel et sellega ei mõjutata toimingute nõuetekohase 
tegemise järelevalvet, võib toll:  
▼M4 
a) lubada lõike 1 punktides a ja b osutatud teate anda niipea, kui on 
oodata kauba saabumist;  
▼B 
b) teatavate eriliste asjaolude korral kõnealuse kauba laadi tõttu ja käibe 
kiirendamise eesmärgil vabastada loa omanik kohustusest teatada pädevale tolliasutusele igakordsest kauba saabumisest tingimusel, et ta esitab nimetatud asutusele kogu viimase poolt vajalikuks peetava teabe, selleks et kaupa saaks läbi vaadata.
 
Sellisel juhul on kauba asjaomase isiku raamatupidamises arvele ­
võtmine võrdne kauba vabastamisega.  
▼M29  
3. Lõike 1 punktides a–c osutatud arvelevõtmise võib asendada mis 
tahes muu samaväärseid tagatisi pakkuva tolliasutuste poolt nõutava formaalsusega. Kõnealune kanne peab hõlmama selle tegemise kuupäeva ja sisaldama lisas 30A kohapealse tollivormistuse jaoks sätestatud andmeid.
 ▼M4 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 174
 
Artikkel 267  
Artiklis 263 nimetatud loas nähakse ette protseduuri kohaldamise eriees ­
kirjad ja määratakse kindlaks:  
— kaup, mille kohta see kehtib,  
— artiklis 266 nimetatud kohustuste vorm ja viide asjaomase isiku 
poolt antavale tagatisele,  
— kauba vabastamise aeg,  
— tähtaeg, mille jooksul tuleb selleks määratud pädevale tolliasutusele 
esitada lisadeklaratsioon,  
— tingimused, mille kohaselt tuleb kauba kohta esitada üldine, perio ­
odiline või kokkuvõtlik deklaratsioon.  
3. PEATÜKK  
Majandusliku mõjuga tolliprotseduuriga seotud deklaratsioonid  
1 . j a g u  
Suunamine majandusliku mõjuga tolliprotseduurile  
1 . a l a j a g u  
Suunamine tolliladustamisprotseduurile  
A. Mittetäielikud deklaratsioonid  
Artikkel 268  
▼M29  
1. Toll võib deklarandi taotlusel aktsepteerida deklaratsioone kaupade 
suunamiseks tolliladustamisprotseduurile, ilma et need sisaldaksid kõiki lisas 37 sätestatud andmeid.
 
Kõnealused deklaratsioonid sisaldavad lisas 30A lihtsustatud deklar ­
atsiooni kohta sätestatud andmeid.  
▼B 
2. Artikleid 255, 256 ja 259 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
3. Käesolevat artiklit ei kohaldata  ►M20  artiklis 524 ◄ osutatud 
ühenduse põllumajandustoodete protseduurile suunamisega seotud deklaratsioonide suhtes.
 
B. Lihtsustatud deklaratsioonid  
Artikkel 269  
▼M38  
1. Lihtsustatud deklaratsioonide protseduuri kasutamise luba antakse 
taotlejale, kui artiklites 253, 253a, 253b, 253c ja 270 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 175
 
2. Kui seda menetlust kohaldatakse D-liiki tollilao puhul, peab liht ­
sustatud deklaratsioon sisaldama ka asjaomase kauba tolliväärtust ja piisavalt üksikasjalikku kauba kirjeldust, et võimaldada kaupa viivi ­
tamata ja üheselt klassifitseerida.  
▼
M1 
3. Lõikes 1 osutatud korda ei kohaldata F-liiki tolliladude puhul ega  
►M20  artiklis 524 ◄ osutatud ühenduse põllumajandustoodete protse ­
duurile suunamisel mis tahes liiki tollilao puhul.  
▼M24  
4. Lõike 1 teises taandes nimetatud korda kohaldatakse B-tüüpi 
ladude suhtes, kuid äridokumenti pole sel puhul võimalik kasutada. 
Kui haldusdokument ei sisalda lisa 37 I jaotise B osas esitatud 
andmeid, tuleb need esitada sellele lisatud taotluses.  
▼B 
Artikkel 270  
1. Artikli 269 lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse kirjalikult ja see 
peab sisaldama kõiki loa andmiseks vajalikke andmeid.  
Kui asjaolud seda lubavad, võib artikli 269 lõikes 1 nimetatud taotluse 
asendada teatava ajavahemiku jooksul tehtavaid toiminguid hõlmava üldtaotlusega.
 
Sel juhul koostatakse taotlus  ►M20  artiklites 497, 498 ja 499 ◄ 
ettenähtud tingimustel jA esitatakse koos tollilao pidamist käsitleva taot ­
lusega või esialgse taotluse muudatusena tolliasutusele, kes andis prot ­
seduuri kasutamiseks loa.  
▼M32  __________  
5. Kui taotlejal on artikli 14a lõike 1 punktis a või c osutatud 
volitatud ettevõtja sertifikaat, annab luba andev tolliasutus loa pärast seda, kui taotleja ja luba andva tolliasutuse vahel on korraldatud vajalik teabevahetus. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimused ja kriteeriumid loetakse täidetuks.
 
▼M29  
Artikkel 271  
Artikli 269 lõikes 1 osutatud loaga on nähakse ette konkreetsed prot ­
seduuri läbiviimise eeskirjad, sealhulgas protseduuriga seotud sisenem ­
istolliasutus(ed).  
Lisadeklaratsiooni esitamine ei ole vajalik.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 176
 
C. Tollivormistus kohapeal  
Artikkel 272  
▼M38  
1. Kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise luba antakse taot ­
lejale, kui artiklites 253, 253a, 253b, 253c ja 274 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.
 
▼M6 
2. Kohapeal toimuvat tollivormistust ei kohaldata B- ja F-tüüpi 
ladude puhul ega  ►M20  artiklis 524 ◄ osutatud ühenduse põlluma ­
jandussaaduste suunamisel protseduurile mis tahes laotüübi puhul.  
3. Artiklit 270 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼B 
Artikkel 273  
1. Selleks et võimaldada tollil veenduda toimingute nõuetekohases 
tegemises, peab loa omanik kauba saabumisel:  
a) teatama järelevalveasutusele nõuetekohaselt kauba saabumisest nende 
poolt ettenähtud vormis ja viisil;  
b) tegema kande laoarvestusse;  
c) hoidma järelevalveasutusele kättesaadavana kõik kauba protseduurile 
suunamist käsitlevad dokumendid.  
Punktis b osutatud laoarvestuskanne peab sisaldama vähemalt neid 
andmeid, mida kasutatakse kauba kaubanduslikul eesmärgil identifit ­
seerimiseks, sealhulgas andmeid kauba koguse kohta.  
2. Kohaldatakse artikli 266 lõiget 2.  
Artikkel 274  
Artikli 272 lõikes 1 osutatud loas nähakse ette konkreetsed protseduuri 
kohaldamise eeskirjad ja määratakse kindlaks:  
— kaup, mille kohta see kehtib,  
— artiklis 273 osutatud kohustuste täitmise viis,  
— kauba vabastamise aeg.  
Lisadeklaratsiooni ei ole vaja esitada.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 177
 
2 . a l a j a g u  
Suunamine seestöötlemise, tollikontrolli all töötlemise või ajutise impordi 
protseduurile  
A. Mittetäielikud deklaratsioonid  
Artikkel 275  
▼M29  
1. Deklarandi taotlusel võib sisenemistolliasutus aktsepteerida deklar ­
atsioone kaupade suunamiseks muule majandusliku mõjuga tolliprotse ­
duurile kui välistöötlemine või tolliladustamine, ilma et need sisaldaks kõiki lisas 37 osutatud andmeid või et nendega oleksid kaasas teatavad artiklis 220 osutatud dokumendid.
 
Kõnealused deklaratsioonid sisaldavad lisas 30A lihtsustatud deklar ­
atsiooni kohta sätestatud andmeid.  
▼B 
2. Artikleid 255, 256 ja 259 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
3. Artikleid 257 ja 258 kohaldatakse  mutatis mutandis  ka tagasimak ­
sesüsteemi vormis toimuva seestöötlemise protseduuri suhtes.  
B. Lihtsustatud deklaratsioon ja tollivormistus kohapeal  
Artikkel 276  
Artiklite 260–267 ja artikli 270 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis 
kauba suhtes, mida deklareeritakse käesolevas alajaos hõlmatud majan ­
dusliku mõjuga tolliprotseduuridele.  
3 . a l a j a g u  
Välistöötlemise protseduurile deklareeritud kaup  
Artikkel 277  
Artiklite 279–289 sätteid ekspordiks deklareeritud kauba kohta kohal ­
datakse  mutatis mutandis  ka välistöötlemise protseduuri alusel 
ekspordiks deklareeritud kauba suhtes.  
▼M20  
4 . a l a j a g u  
Ühissätted  
Artikkel 277a  
Lisadeklaratsiooni ei pea nõudma, kui samale isikule antakse kaks või 
mitu majandusliku mõjuga tolliprotseduure käsitlevat luba ning kui üks 
protseduur lõpetatakse ja kauba suhtes rakendatakse kohapeal toimuvat 
tollivormistust kasutades teist protseduuri.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 178
 
2 . j a g u  
Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri lõpetamine  
Artikkel 278  
1. Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri, välja arvatud välistööt ­
lemise ja tolliladustamise protseduur, lõpetamisel võib vabasse ringlusse lubamise, ekspordi ja reekspordi suhtes kohaldada lihtsustatud korda. Reekspordi puhul kohaldatakse artiklite 279–289 sätteid  mutatis 
mutandis .
 
2. Artiklites 254–267 ettenähtud lihtsustatud korda võib kohaldada 
kauba vabasse ringlusse lubamisel välistöötlemise protseduuri alusel.  
3. Tolliladustamisprotseduuri lõpetamisel võib vabasse ringlusse 
lubamise, ekspordi või reekspordi suhtes kohaldada lihtsustatud menetlust.
 
Vaatamata sellele:  
a) ei lubata lihtsustatud korda kasutada F-liiki tollilattu protseduurile 
suunatud kauba suhtes;  
b) võib B-liiki tollilattu protseduurile suunatud kauba suhtes kasutada 
ainult mittetäielikke deklaratsioone ja lihtsustatud deklaratsioonide korda;
 
c) tähendab loa andmine D-liiki tollilao jaoks automaatselt kohapeal 
toimuva tollivormistuse kohaldamist kauba vabasse ringlusse luba ­
misel.  
Seda korda ei või siiski kohaldada juhul, kui asjaomane isik soovib, 
et kohaldataks tema kasuks neid maksustamiselemente, mida ei saa ilma kauba tegeliku läbivaatuseta kontrollida. Sellisel juhul võib kasutada muud korda, mille kohaselt tuleb kaup tollile esitada;  
▼
M20  
d) ei kohaldata lihtsustatud korda artiklis 524 nimetatud ühenduse 
põllumajandustoodete suhtes, mille suhtes rakendatakse tolliladusta ­
misprotseduuri.  
▼B 
4. PEATÜKK  
Ekspordideklaratsioonid  
▼M38  
Artikkel 279  
Artiklites 786–796e ettenähtud ekspordiformaalsusi võib lihtsustada 
kooskõlas käesoleva peatükiga.  
▼B 
1 . j a g u  
Mittetäielikud deklaratsioonid 
▼M29  
Artikkel 280  
1. Toll võib deklarandi taotlusel aktsepteerida ekspordideklar ­
atsioone, mis ei sisalda kõiki lisas 37 sätestatud andmeid.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 179
 
Kõnealused deklaratsioonid sisaldavad vähemalt lisas 30A lihtsustatud 
deklaratsiooni kohta sätestatud andmeid.  
Kui kaupade eest tuleb maksta eksporditollimaksu või kui selle suhtes 
kohaldatakse muid ühise põllumajanduspoliitika alusel sätestatud meetmeid, peavad ekspordideklaratsioonid sisaldama selliste tolli ­
maksude või meetmete kohaldamiseks vajalikku teavet.
 
2. Artiklite 255–259 sätteid kohaldatakse ekspordideklaratsioonide 
suhtes  mutatis mutandis . 
Artikkel 281  
1. Kui kohaldatakse artiklit 789, võib lisadeklaratsiooni esitada 
eksportija asukohajärgsele järelevalvet teostavale tolliasutusele.  
2. Kui allhankija on registreeritud teises liikmesriigis kui eksportija, 
kohaldatakse lõiget 1 üksnes nõutava teabe elektroonilise vahetamise korral vastavalt artikli 4d sätetele.
 
3. Mittetäielikus ekspordideklaratsioonis määratakse tolliasutus, kuhu 
esitatakse lisadeklaratsioon. Mittetäieliku ekspordideklaratsiooni saanud 
tolliasutus edastab mittetäieliku ekspordideklaratsiooni andmed tolliasu ­
tusele, kellele esitatakse lisadeklaratsioon, nagu on ette nähtud käesoleva artikli lõikega 1.
 
4. Lõikes 2 osutatud juhul edastab lisadeklaratsiooni saanud 
tolliasutus lisadeklaratsiooni andmed tolliasutusele, kellele on esitatud mittetäielik ekspordideklaratsioon.  
▼
B 
2 . j a g u  
Lihtsustatud deklaratsioonide menetlus  
Artikkel 282  
▼M38  
1. Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise luba antakse taotlejale 
vastavalt artiklites 253, 253a, 253b, 253c, artikli 261 lõikes 2 ning  
mutatis mutandis  artiklis 262 sätestatud tingimustele ja kriteeriumidele.  
▼M29  
2. Lihtsustatud ekspordideklaratsioon sisaldab vähemalt lisas 30A 
esitatud lihtsustatud ekspordideklaratsiooni jaoks sätestatud andmeid.  
Artikleid 255–259 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼B 
3 . j a g u  
Tollivormistus kohapeal 
▼M38  
Artikkel 283  
Luba kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamiseks antakse 
artiklites 253, 253a, 253b ja 253c ettenähtud tingimustel ja selles artiklis ettenähtud korras isikule (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes soovib ekspordiprotseduuride tegemist tema valdustes või muudes tolli poolt määratud või heakskiidetud kohtades.
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 180
 
__________  
▼M29  
Artikkel 285  
1. Heakskiidetud eksportija täidab enne kauba äraviimist artiklis 283 
osutatud kohtadest järgmisi kohustusi:  
a) teatab eksporditolliasutusele nõuetekohaselt kauba äraviimisest, 
esitades artiklis 282 osutatud lihtsustatud ekspordideklaratsiooni;  
b) teeb tolliasutusele kättesaadavaks kõik kaupade ekspordiks vajalikud 
dokumendid.  
2. Heakskiidetud eksportija võib lihtsustatud ekspordideklaratsiooni 
asemel esitada täieliku ekspordideklaratsiooni. Sel juhul ei nõuta tolli ­
seadustiku artikli 76 lõikega 2 ette nähtud lisadeklaratsiooni.  
Artikkel 285a  
1. Tolliasutus võib vabastada heakskiidetud eksportija nõudest 
esitada iga kord kaupade äraviimisel lihtsustatud ekspordideklaratsioon eksporditolliasutusele. Vabastuse võib anda üksnes juhul, kui heaks ­
kiidetud eksportija täidab järgmisi tingimusi:
 
a) heakskiidetud eksportija teatab eksporditolliasutusele igast äravii ­
misest viisil ja vormis, mille täpsustab kõnealune asutus;  
b) heakskiidetud eksportija esitab või teeb tolliasutusele kättesaadavaks 
kogu teabe, mida see peab vajalikuks tõhusa riskianalüüsi jaoks enne kaupade äraviimist artiklis 283 osutatud kohtadest;
 
c) heakskiidetud eksportija võtab kaubad oma raamatupidamises arvele.  
Punktis c osutatud kande võib asendada teise samaväärseid tagatisi 
pakkuva formaalsusega, mida nõuab tolliasutus. Kõnealune kanne peab sisaldama tegemise kuupäeva ja kaupade identifitseerimiseks vajalikke andmeid.  
▼
M38  
1a. Juhtudel, mil kohaldatakse artiklit 592a või 592d, võivad tollia ­
sutused lubada ettevõtjal kõik eksporditoimingud kohe tema raamatupi ­
damises arvele võtta ja esitada loa andvale tolliasutusele lisadeklar ­
atsiooni nende kohta korrapäraselt kuni üks kuu pärast seda, kui kaup on väljunud ühenduse tolliterritooriumilt. Vastav luba antakse järgmistel tingimustel:
 
a) ettevõtja kasutab luba üksnes kauba puhul, mille suhtes ei kohaldata 
keelde ja piiranguid;  
b) ettevõtja esitab eksporditolliasutusele kogu teabe, mida vastav asutus 
peab kauba kontrollimiseks vajalikuks;  
c) kui eksporditolliasutus ei ole sama kui väljumistolliasutus, siis on 
tolliasutused kokku leppinud vastavate protseduuride kasutamises, ning kui punktis b osutatud teave on väljumistolliasutusele kätte ­
saadav.
 
Kui kaupade sisenemise korral kasutatakse esimeses lõigus viidatud 
protseduure, loetakse kauba arvelevõtmine raamatupidamises sama ­
väärseks selle ekspordiks ja väljumiseks vabastamisega.  ▼M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 181
 
2. Teatavatel konkreetsetel asjaoludel, mis on õigustatud kõnealuste 
kaupade laadi ja eksporditoimingute kiire käibe tõttu, võib tolliasutus 30. juunini 2009 vabastada heakskiidetud eksportija lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b sätestatud nõuetest, kui ta esitab eksporditollia ­
sutusele kogu teabe, mida see peab vajalikuks, et olla võimeline kasutama vajaduse korral oma õigust kontrollida kaupu enne nende väljaviimist.
 
Sel juhul on kaupade heakskiidetud eksportija raamatupidamises arvele 
võtmine samaväärne nende vabastamisega.  
Artikkel 285b  
1. Artikli 285a lõike 1 punktis a osutatud teave esitatakse ekspordi ­
tolliasutusele artiklitega 592b ja 592c ette nähtud tähtaegadeks.  
2. Artikli 285a lõike 1 punktis c osutatud kanne peab sisaldama lisas 
30A koha peal toimuva tollivormistuse kohta sätestatud andmeid.  
3. Tolliasutused tagavad, et artiklite 796a–796e nõuded oleksid 
täidetud.  
▼B 
Artikkel 286  
1. Selleks et kontrollida kauba tegelikku väljaviimist ühenduse terri ­
tooriumilt, kasutatakse väljaviimist tõendava dokumendina ühtse haldus ­
dokumendi eksemplari 3.  
Loas nähakse ette, et ühtse haldusdokumendi eksemplari 3 ehtsust tuleb 
eelnevalt tõendada.  
2. Ehtsuse eelnev tõendamine võib toimuda ühel järgmistest viisidest:  
a) lahtrisse A lüüakse eelnevalt pädeva tolliasutuse pitser ja selle allkir ­
jastab nimetatud asutuse ametnik;  
b) heakskiidetud eksportija lööb deklaratsioonile pitseri, kasutades 
selleks lisas 62 näidatud eripitsatit.  
Pitsati jäljendi võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on 
usaldatud selleks volitatud trükikojale.  
▼M29  
3. Enne kaupade äraviimist täidab heakskiidetud eksportija järgmisi 
nõudeid:  
a) viima läbi artiklis 285 või 285a kirjeldatud protseduurid;  
b) näitama igal saatedokumendil või muul seda asendaval teabekandjal 
järgmised andmed:  
i) viide kandele oma dokumentides;  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 182
 
ii) kõnealuse kande tegemise kuupäev;  
iii) loa number;  
iv) loa väljaandnud tolliasutuse nimi.  
▼B 
Artikkel 287  
▼M29  
1. Artiklis 283 osutatud luba sätestab protseduuri läbiviimise üksik ­
asjalikud eeskirjad ja eelkõige järgmise:  
a) kaup, mille suhtes seda kohaldatakse;  
b) artikli 285a lõikes 1 kehtestatud tingimuste täitmise viis;  
c) kaupade vabastamise viis ja aeg;  
d) iga saatedokumendi või seda asendava vahendi sisu ja selle kontrol ­
limise viis;  
e) lisadeklaratsiooni esitamise kord ja tähtaeg.  
Kui kohaldatakse artikleid 796a–796e, vabastatakse punktis c osutatud 
kaubad vastavalt artiklile 796b.  
▼B 
2. Luba peab sisaldama heakskiidetud eksportija kohustuse võtta kõik 
vajalikud meetmed, et tagada eripitsati ning eksporditolliasutuse pitsati jäljendi või eripitsati jäljendiga vormide järelevalve all hoidmine.
 
4 . j a g u  
2. ja 3. jao ühised sätted 
▼M32  __________  
▼B 
Artikkel 289  
Kui kogu eksporditoiming toimub ühe ja sama liikmesriigi terri ­
tooriumil, võib see liikmesriik lisaks 2. ja 3. jaos osutatud menetlustele ja ühenduse poliitikat järgides ette näha muid lihtsustusi.  
▼
M29  
Deklarant peab siiski tegema tolliasutusele kättesaadavaks teabe, mis on 
vajalik tõhusaks riskianalüüsiks ja kaupade kontrollimiseks enne kõnealuste kaupade väljaviimist.
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 183
 
II OSA  
TOLLIKÄITLUS  
I JAOTIS  
VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE  
1. PEATÜKK  
Üldsätted  
Artikkel 290  
1. Kui kaupa eksporditakse ATA-märkmiku alusel vastavalt artiklile 
797, lubatakse kaup vabasse ringlusse ATA-märkmiku alusel.  
2. Sel juhul peab tolliasutus, kus kaup vabasse ringlusse lubatakse, 
täitma järgmised formaalsused:  
a) kontrollima reimpordilehe lahtrites A–G olevat teavet;  
b) täitma reimpordilehe lõigendi ja lahtri H;  
c) jätma reimpordilehe endale.  
3. Kui ühenduse kauba ajutise ekspordi lõpetamise formaalsused 
täidetakse muus tolliasutuses kui see, mille kaudu kaup ühenduse tolli ­
territooriumile tuuakse, ei pea kauba toimetamisel sellest tolliasutusest 
asutusse, kus formaalsused täidetakse, täitma täiendavaid formaalsusi.  
▼M28  
1a. PEATÜKK  
Banaane käsitlevad sätted  
Artikkel 290a  
Käesolevas peatükis ning lisades 38b ja 38c kasutatakse järgmisi 
mõisteid:  
a) volitatud kaaluja – ettevõtja, kellele tolliasutus on andnud volituse 
kaaluda värskeid banaane;  
b) taotleja dokumendid – kõik dokumendid, mis on seotud värskete 
banaanide kaalumisega;  
c) värskete banaanide netokaal – banaanide kaal ilma mis tahes pakke ­
materjalide ja pakenditeta;  
d) värskete banaanide saadetis – ühte veovahendisse laaditud värskete 
banaanide üldkogus, mida üks eksportija lähetab ühele või mitmele kaubasaajale;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 184
 
e) mahalaadimiskoht – mistahes koht, kuhu värskete banaanide 
saadetist võib maha laadida või kuhu seda võib mingi tolliprot ­
seduuri raames saata või, juhul kui tegemist on veoga konteinerites, tähendab see kohta, kus konteiner laaditakse maha laevalt või õhusõidukilt või muult peamiselt veovahendilt, või kohta, kus banaanid konteinerist välja võetakse.
 
Artikkel 290b  
1. Iga tolliasutus võib anda taotluse alusel volitatud kaaluja staatuse 
ettevõtjatele, kes osalevad värskete banaanide impordil, veol, ladus ­
tamisel või käitlemisel, juhul kui järgmised tingimused on täidetud:  
a) taotleja tagab, et kaalumine teostatakse nõuetekohaselt;  
b) taotlejal on olemas sobivad kaalumisseadmed;  
c) taotleja dokumendid võimaldavad tolliasutustel teostada tõhusaid 
kontrolle.  
Tolliasutus keeldub volitatud kaaluja staatuse andmisest, kui taotleja on 
tõsiselt või korduvalt rikkunud tollieeskirju.  
Volitus piirdub värskete banaanide kaalumisega volitava tolliasutuse 
valve all olevas kohas.  
2. Volitav tolliasutus tühistab volitatud kaaluja staatuse, kui volitatud 
kaaluja ei täida enam lõikes 1 sätestatud tingimusi.  
Artikkel 290c  
1. Netokaalu kontrollimiseks CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate 
värskete banaanide ühendusse importimise puhul peab vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooniga olema kaasas banaanide kaalumis ­
sertifikaat, millele on märgitud asjaomase värskete banaanide saadetise netokaal pakendiliigi ja päritolu kaupa.
 
Banaanide kaalumissertifikaadi koostab volitatud kaaluja lisas 38b 
sätestatud korras ning kasutades lisas 38c esitatud vormi.  
Tolliasutuse sätestatud tingimustel võib kõnealuse sertifikaadi esitada 
tolliasutusele elektrooniliselt.  
2. Volitatud kaaluja teatab tolliasutusele ette värskete banaanide 
saadetise kaalumisest banaanide kaalumissertifikaadi koostamise eesm ­
ärgil, esitades andmed pakendiliigi, päritolu ning aja ja koha kohta.  ▼M28  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 185
 
3. Tolliasutused kontrollivad banaanide kaalumissertifikaatidesse 
märgitud värskete banaanide netokaalu riskianalüüsi põhjal, kontrollides vähemalt 5 % igal aastal esitatud sertifikaatidest, viibides volitatud kaaluja poolt läbiviidava representatiivsete proovide kaalumise juures või lisa 38b punktides 1–3 sätestatud korras representatiivseid proove ise kaaludes.
 
Artikkel 290d  
Liikmesriigid edastavad komisjonile volitatud kaalujate nimekirja ning 
kõik sellesse tehtud hilisemad muudatused.  
Komisjon edastab sellise teabe teistele liikmesriikidele.  
▼M18  
2. PEATÜKK  
Eesmärgipärane kasutamine  
Artikkel 291  
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kauba suhtes, mis on lubatud 
vabasse ringlusse soodustatud tariifimenetlusega või selle eesmärgi ­
pärase kasutamise tõttu tollimaksu vähendatud või nullmääraga, tingimusel et kauba eesmärgipärase kasutamise suhtes kohaldatakse tollijärelevalvet.
 
2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
▼M32  __________  
▼M18  
b) raamatupidamisarvestus  — loa omaniku äri- või maksualane või 
muu raamatupidamisarvestus või tema nimel peetav raamatupidamis ­
arvestus;  
c) dokumentatsioon  — andmed, mis sisaldavad kogu vajalikku teavet ja 
tehnilisi üksikasju mis tahes andmekandjal ja mis võimaldavad tollil tehingute üle järelevalvet teostada ja neid kontrollida.
 
Artikkel 292  
1. Soodustatud tariifimenetlus määratakse vastavalt seadustiku 
artiklile 21 kirjaliku loa alusel, tingimusel et kauba ees märgipärase kasutamise suhtes kohaldatakse tollijärelevalvet.
 
Kui kaup lubatakse selle eesmärgipärase kasutamise tõttu vabasse 
ringlusse tollimaksu vähendatud või nullmääraga ja kehtivad sätted nõuavad, et kaup jääks tollijärelevalve alla vastavalt seadustiku artiklile 82, on eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalve kohaldamise jaoks vajalik kirjalik luba.
 
2. Taotlused esitatakse kirjalikult, kasutades lisas 67 esitatud näidist. 
Toll võib lubada, et loa uuendamiseks või muutmiseks esitatakse lihtne kirjalik taotlus.  ▼
M28  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 186
 
3. Erijuhtudel võib toll lubada esitada tavalise korra kohaselt vabasse 
ringlusse lubamise deklaratsiooni kirjalikult või andmetöötlussüsteemi kasutades, kui:
 
— taotlus hõlmab ainult üht tolliametit,  
— taotleja kasutab kaupa täielikult ettenähtud eesmärgil, ja  
— on tagatud toimingute nõuetekohane tegemine.  
4. Kui toll loeb taotluses esitatud teavet ebapiisavaks, võib ta taot ­
lejalt nõuda täiendavaid üksikasju.  
Eriti juhtudel, kui taotluse võib esitada tollideklaratsiooni täites, nõuab 
toll, et taotlusega oleks kaasas deklarandi koostatud dokument, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet, kui sellist teavet ei loeta tarbetuks 
või see on kirjas tollideklaratsioonis, ilma et see piiraks artikli 218 
kohaldamist:
 
a) taotleja, deklarandi ja ettevõtja nimi ja aadress;  
b) eesmärgipärase kasutamise laad;  
c) kaupade tehniline kirjeldus, nende eesmärgipärasest kasutamisest 
tulenevad tooted ja identifitseerimisvahendid;  
d) eeldatav tulemimäär või tulemimäära kindlaksmääramise meetod;  
e) eeldatav ajavahemik, mille jooksul määratakse kauba eesmärgipärane 
kasutamine;  
f) koht, kus kaupa eesmärgipäraselt kasutatakse.  
5. Kui taotletakse ühtset luba, on vajalik asutuste eelnev nõusolek 
vastavalt järgmisele korrale.  
Taotlus esitatakse selle koha jaoks määratud tolliasutusele,  
— kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis hõlbustab audiitorkon ­
trolle ja kus vähemalt osa loaga hõlmatud toimingutest tehakse; või  
▼M24  
— vastasel juhul kohta, kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis 
hõlbustab auditipõhiseid kontrolle.  
▼M18  
Tolliasutus edastab taotluse ja loa projekti teistele asjaomastele tolliasu ­
tustele, kes teatavad nende saamise kuupäeva 15 päeva jooksul.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 187
 
Teised asjaomased tolliasutused teatavad oma vastuväidetest 30 päeva 
jooksul alates loa projekti saamise kuupäevast. Kui vastuväited on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul esitatud ja kokkuleppele ei ole jõutud, lükatakse taotlus tagasi nende punktide osas, mille kohta vastu ­
väited esitati.
 
Tolliasutused võivad loa välja anda, kui loa projektile ei ole 30 päeva 
jooksul vastuväiteid esitatud.  
Luba välja andev tolliasutus saadab koopia kõikidele asjaomastele tollia ­
sutustele.  
6. Kui kaks või enam tolliametit on ühtse loa andmise kriteeriumide 
ja tingimuste osas üldjoontes kokku leppinud, võivad kõnealused tolliametid kokkuleppe korral asendada eelnevad läbirääkimised lihtsa teatisega. Sellisest teatisest piisab alati, kui ühtset luba uuendatakse või see tühistatakse.  
▼
M21  
7. Taotlejale teatatakse loa väljaandmise otsusest või taotluse tagasi ­
lükkamise põhjustest kolmekümne päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast või kuupäevast, mil tolliasutused said nõutud olulist või lisateavet.
 
Seda tähtaega ei kohaldata ühtse loa puhul, välja arvatud juhul, kui see 
on välja antud lõike 6 alusel.  
▼M18  
Artikkel 293  
1. Lisas 67 esitatud näidisele vastav luba antakse isikutele, kelle elu- 
või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, kui järgmised tingimused on 
täidetud:  
a) kavandatud tegevus vastab ettenähtud eesmärgipärasele kasutusele ja 
artikli 296 kohasele kauba edasitoimetamist käsitlevatele sätetele ning toimingute nõuetekohane tegemine on tagatud;
 
b) taotleja esitab kõik toimingute nõuetekohaseks tegemiseks vajalikud 
tagatised ja kohustub:  
— kasutama kaupa täielikult või osaliselt ettenähtud eesmärgil või 
seda edasi toimetama ja tõendama kauba kasutamist või edasitoi ­
metamist vastavalt kehtivatele sätetele,  
— mitte võtma meetmeid, mis ei ole vastavuses ettenähtud eesm ­
ärgipärase kasutusega,  
— teatama pädevatele tolliasutustele kõikidest teguritest, mis võivad 
luba mõjutada;  
c) tagatakse tõhus tollijärelevalve ja tolli rakendatav halduskord ei ole 
asjaomaste majandushuvide suhtes ebaproportsionaalne;  
d) peetakse ja säilitatakse asjakohast dokumentatsiooni;  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 188
 
e) esitatakse tagatis, kui toll peab seda vajalikuks.  
2. Artikli 292 lõikes 3 nimetatud taotluse puhul antakse luba isikule, 
kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, aktsepteerides tollideklaratsiooni vastavalt lõikes 1 sätestatud tingimustele.
 
3. Luba sisaldab järgmisi punkte, kui sellist teavet ei loeta tarbetuks:  
a) loa omaniku andmed;  
b) vajaduse korral kaupade koondnomenklatuuri või TARICi kood, 
kauba liik ja kirjeldus, eesmärgipärase kasutamise toimingud ning tulemimäära käsitlevad sätted;  
▼
M21  
c) identifitseerimise ja tollijärelevalve vahendid ja meetodid, sealhulgas 
järgmised meetmed:  
— koosladustamine, mille suhtes kohaldatakse  mutatis mutandis  
artikli 534 lõikeid 2 ja 3,  
— kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 27 ja 29 kuuluvate 
toodete kooshoid, mille suhtes eesmärgipärase kasutamise tõttu kohaldatakse tollijärelevalvet, või selliste toodete kooshoid CN-koodi 2709 00 alla kuuluvate toornaftaõlidega;  
▼
M18  
d) ajavahemik, mille jooksul tuleb määrata kauba ettenähtud eesmärgi ­
pärane kasutamine;  
e) tolliasutused, kus kaup vabasse ringlusse deklareeritakse, ja asutused, 
kes meetmete üle järelevalvet teostavad;  
f) kohad, kus tuleb määrata kauba ettenähtud eesmärgipärane kasutus;  
g) vajaduse korral esitatav tagatis;  
h) loa kehtivusaeg;  
i) vajaduse korral võimalus kaupu edasi toimetada vastavalt artikli 296 
lõikele 1;  
j) vajaduse korral kaupade edasitoimetamise lihtsustatud kord vastavalt 
artikli 296 lõike 2 teisele lõigule ja lõikele 3;  
k) vajaduse korral vastavalt seadustiku artiklile 76 lubatud lihtsustatud 
kord;  
l) teabe edastamise vahendid.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 189
 
Kui esimese lõigu punkti c teises taandes nimetatud kaup ei ole sama 
kaheksakohalise CN-koodi, kaubandusliku kvaliteedi ning tehniliste ja füüsiliste näitajatega, siis on kooshoid lubatav ainult juhul, kui kogu kooshoitav kaup peab läbima ühe kaupade koondnomenklatuuri grupi 27 lisamärkustes 4 ja 5 nimetatud töötlemisviisidest.  
▼
M18  
4. Luba hakkab kehtima selle väljaandmise päeval või mõnel loas 
nimetatud hilisemal kuupäeval, ilma et see piiraks artikli 294 kohal ­
damist.  
▼M21  
Kehtivusaeg on maksimaalselt kolm aastat alates loa jõustumise 
kuupäevast, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.  
▼M18  
Artikkel 294  
1. Toll võib välja anda tagasiulatuva loa.  
Tagasiulatuv luba hakkab kehtima taotluse esitamise kuupäevast, ilma et 
see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist.  
2. Kui taotlus käsitleb loa uuendamist sama liiki toimingu ja kauba 
jaoks, võib loa anda tagasiulatuvalt alates algse loa kehtivusaja lõppemise kuupäevast.
 
3. Erandjuhtudel võib loa tagasiulatuvat jõudu pikendada, kuid mitte 
kauemaks kui üks aasta enne taotluse esitamise kuupäeva, tingimusel et selle järele on tõendatud majanduslik vajadus ja:
 
a) taotlus ei ole seotud pettuse ega ilmse hooletusega;  
b) taotleja raamatupidamisarvestus tõendab, et kõik menetlusele esitatud 
nõuded võib lugeda täidetuks ja, kui see on asjakohane, saab kaupa 
kõnealuse ajavahemiku jooksul asendamise vältimiseks identifit ­
seerida, ning raamatupidamisarvestus võimaldab menetlust kontrollida;
 
c) kauba olukorra reguleerimiseks vajalikke formaalsusi on võimalik 
täita, sealhulgas vajaduse korral deklaratsioon kehtetuks tunnistada.  
Artikkel 295  
Loa kehtivusaja lõpp ei mõjuta kaupa, mis oli kõnealuse loa alusel 
vabas ringluses enne selle kehtivusaja lõppemist.  ▼M21  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 190
 
Artikkel 296  
1. Kaupa võib samas loas määratud eri kohtade vahel toimetada ilma 
tolliformaalsusteta.  
2. Kui kaupa toimetatakse kahe eri liikmesriigis asuva loaomaniku 
vahel ja asjaomased tolliasutused ei ole kokku leppinud lihtsustatud korra suhtes vastavalt lõikele 3, kasutatakse lisas 63 esitatud kontrol ­
leksemplari T5 järgmise korra kohaselt:
 
a) üleandja täidab kontrolleksemplari T5 kolmes eksemplaris (ühe orig ­
inaali ja kahe koopiana)  ►M21  __________  ◄; 
b) kontrolleksemplar T5 sisaldab:  
— lahtris A („Lähtetolliasutus”) üleandja loas nimetatud pädeva 
tolliasutuse aadressi,  
— lahtris 2 üleandja nime või ärinime, täielikku aadressi ja tolliloa 
numbrit,  
— lahtris 8 ülevõtja nime või ärinime ja täielikku aadressi,  
— lahtris „Oluline märge” ja lahtris B läbikriipsutatud teksti,  
— lahtrites 31 ja 33 vastavalt kauba kirjeldust kauba edasitoi ­
metamise hetkel, sealhulgas kaubanimetuste arvu ja asjakohast CN-koodi,
 
— lahtris 38 kauba netomassi,  
— lahtris 103 kauba kogust sõnadega,  
— lahtris 104 märget lahtris „Muud (täpsustada)” ja suurtähtedega 
üht järgmistest märkustest:  
— DESTINO ESPECIAL: MERCANCÍAS RESPECTO DE 
LAS CUALES, LAS OBLIGACIONES SE CEDEN AL CE ­
SIONARIO (REGLAMENTO (CEE) N  o 2454/93, ARTÍ ­
CULO 296)  
— SÆRLIGT ANVENDELSESFORMÅL: VARER, FOR 
HVILKE FORPLIGTELSERNE OVERDRAGES TIL ERHVERVEREN (FORORDNING (EØF) Nr. 2454/93, ARTIKEL 296)
 
— BESONDERE VERWENDUNG: WAREN MIT DENEN 
DIE PFLICHTEN AUF DEN ÜBERNEHMER ÜBERTRA ­
GEN WERDEN (ARTIKEL 296 DER VERORDNUNG (EWG) Nr. 2454/93)
 
— ΕΙΔΙΚΟΣ  ΠΡΟΟΡΙΣΜΟΣ : ΕΜΠΟΡΕΓΜΑΤΑ  ΓΙΑ ΤΑ 
ΟΠΟΙΑ  ΟΙ ΥΠΟΧΡΕΩΣΕΙΣ  ΕΚΧΩΡΟΥΝΤΑΙ  ΣΤΟΝ  
ΕΚΔΟΧΕΑ  (ΑΡΘΡΟ  296 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ  (ΕΟΚ ) 
αριθ. 2454/93)  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 191
 
— END-USE: GOODS FOR WHICH THE OBLIGATIONS 
ARE TRANSFERRED TO THE TRANSFEREE (REGULATION (EEC) nr 2454/93, ARTICLE 296)
 
— DESTINATION PARTICULIÈRE: MARCHANDISES 
POUR LESQUELLES LES OBLIGATIONS SONT TRANS ­
FÉRÉES AU CESSIONNAIRE [RÈGLEMENT (CEE) N
 o 2454/93, ARTICLE 296]  
— DESTINAZIONE PARTICOLARE: MERCI PER LE 
QUALI GLI OBBLIGHI SONO TRASFERITI AL CESSIO ­
NARIO (REGOLAMENTO (CEE) N. 2454/93, ARTICOLO 296)
 
— BIJZONDERE BESTEMMING: GOEDEREN WAARVOOR 
DE VERPLICHTINGEN AAN DE OVERNEMER WOR ­
DEN OVERGEDRAGEN (VERORDENING (EEG) Nr. 2454/93, ARTIKEL 296)
 
— DESTINO ESPECIAL: MERCADORIAS RELATIVA ­
MENTE ÀS QUAIS AS OBRIGAÇÕES SÃO TRANSFERI ­
DAS PARA O CESSIONÁRIO [REGULAMENTO (CEE) N.
 o 2454/93, ARTIGO 296.  o ] 
— TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS: TAVARAT, JOIHIN 
LIITTYVÄT VELVOITTEET SIIRRETÄÄN SIIRRON ­
SAAJALLE (ASETUS (ETY) N:o 2454/93, 296 ARTIKLA)  
— ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL: VAROR 
FÖR VILKA SKYLDIGHETERNA ÖVERFÖRS TILL DEN MOTTAGANDE PARTEN (ARTIKEL 296 I FÖRORDNING (EEG) nr 2454/93)  
▼
A2 
— KONE ČNÉ POUŽITÍ: ZBOŽÍ, U KTERÉHO P ŘECHÁZEJÍ 
POVINNOSTI NA P ŘÍJEMCE ( ČLÁNEK 296 
NAŘÍZENÍ (EHS) č. 2454/93)  
— EESMÄRGIPÄRANE KASUTAMINE: KAUP, MILLE 
KORRAL KOHUSTUSED LÄHEVAD ÜLE KAUBA SAAJALE (MÄÄRUSE ((EMÜ) NR 2454/93 ARTIKKEL 296)
 
— IZMANTOŠANAS M ĒR-IS: PRE ČU SAŅĒMĒJS ATBIL ­
DĪGS PAR PRE ČU IZMANTOŠANU (REGULA (EEK) 
NR.2454/93, 296.PANTS)  
— GALUTINIS VARTOJIMAS: PREK ĖS, SU KURIOMIS 
SUSIJUSIOS PRIEVOL ĖS PERDUOTOS J Ų PERĖMĖJUI 
(REGLAMENTAS (EEB) NR. 2454/93, 296 STRAIPSNIS)  
— MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉN Ő FELHASZNÁ ­
LÁS: AZ ÁRUKKAL KAPCSOLATOS KÖTELEZETT ­
SÉGEK AZ ÁRUK ÁTVEV ŐJÉRE SZÁLLTAK ÁT (A 
2454/93/EGK RENDELET 296. CIKKE)  
— UŻU AĦĦARI: OĠĠETTI LI G ĦALIHOM L-OBBLIGI 
HUMA TRASFERITI LIL MIN ISIR IT-TRASFERIMENT (REGOLAMENT (KEE) 2454/93, ARTIKOLU 296)  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 192
 
— PRZEZNACZENIE SZCZEGÓLNE: TOWARY, W ODNIE ­
SIENIU DO KTÓRYCH ZOBOWI ĄZANIA S Ą PRZENO ­
SZONE NA OSOB Ę PRZEJMUJ ĄCĄ 
(ROZPORZ ĄDZENIE (EWG) NR 2454/93, ART. 296)  
— POSEBEN NAMEN: BLAGO, ZA KATERO SE OBVEZ ­
NOSTI PRENESEJO NA PREJEMNIKA (UREDBA (EGS) ŠT. 2454/93, ČLEN 296)
 
— KONE ČNÉ POUŽITIE: TOVAR, S KTORÝM PRECHÁ ­
DZAJÚ POVINNOSTI NA PRÍJEMCU (NARIADENIE (EHS) Č. 2454/93, ČLÁNOK 296)
 
▼M30  
— СПЕЦИФИЧНО  ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ : СТОКИ , ЗА 
КОИТО  ЗАДЪЛЖЕНИЯТА  СА ПРЕХВЪРЛЕНИ  НА 
ЛИЦЕТО , КОЕТО  ГИ ПОЛУЧАВА  (РЕГЛАМЕНТ  
(ЕИО ) № 2454/93, ЧЛЕН  296)  
— DESTINA ȚIE FINAL Ă: MĂRFURI PENTRU CARE OBLI ­
GAȚIILE SUNT TRANSFERATE CESIONARULUI 
(REGULAMENTUL (CEE) Nr. 2454/93, ARTICOLUL 296)  
▼M45  
— POSEBNA UPORABA: ROBA ZA KOJU SU OBVEZE 
PRENESENE NA PRIMATELJA (UREDBA (EEZ) BR. 2454/93, ČLANAK 296)  
▼
M18  
— lahtris 106:  
▼M21  
— kauba maksustamiselemendid, kui toll ei ole kõnealusest 
nõudest loobunud;  
▼M18  
— vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni registrinumbrit ja 
kuupäeva ning selle tolliasutuse nime ja aadressi, kus deklar ­
atsioon esitati;  
c) üleandja saadab ülevõtjale kogu kontrolleksemplaride T5 komplekti;  
d) ülevõtja lisab kontrolleksemplaride T5 komplektile äridokumendi 
originaali, millel on näidatud kauba saamise kuupäev, ja esitab kõik dokumendid oma loas määratud tolliasutusele. Ta teatab kõnealusele tolliasutusele viivitamata kauba ülejäägist, puudujäägist, asendamisest või muust eeskirjade eiramisest;
 
e) ülevõtja loas täpsustatud tolliasutus täidab pärast vastavate äridoku ­
mentide kontrollimist kontrolleksemplari T5 originaalis lahtri J, seal ­
hulgas kuupäeva, mil ülevõtja kauba sai, märgib originaaleksemplari lahtrisse J ning kahe koopia lahtrisse E kuupäeva ja paneb neile pitseri. Tolliasutus säilitab teise koopia oma dokumentides ja tagastab ülevõtjale originaali ja esimese koopia;
 
f) ülevõtja säilitab esimese kontrolleksemplari T5 koopia oma 
raamatupidamises ja saadab originaali üleandjale;  
g) üleandja säilitab originaali oma raamatupidamises.  ▼A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 193
 
Asjaomased tolliasutused võivad kokku leppida lihtsustatud korra suhtes 
vastavalt kontrolleksemplari T5 kasutamist käsitlevatele sätetele.  
3. Kui asjaomased tolliasutused leiavad, et toimingute nõuetekohane 
tegemine on tagatud, võivad nad nõustuda, et kahes eri liikmesriigis asuvate loaomanike vahel võib kaupa edasi toimetada ilma kontrolleks ­
emplari T5 kasutamata.
 
4. Kui kaupa toimetatakse kahe samas liikmesriigis asuva loao ­
maniku vahel, kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.  
5. Kauba vastuvõtmisel võtab ülevõtja endale üleantud kauba suhtes 
käesolevas peatükis sätestatud kohustused.  
6. Üleandja vabastatakse oma kohustustest, kui on täidetud järgmised 
tingimused:  
— ülevõtja on kauba kätte saanud ja talle on teatatud, et selle kauba 
suhtes, mille osas kohustused üle antakse, kohaldatakse eesmärgi ­
pärase kasutamise tollijärelevalvet;  
— ülevõtja tolliasutus on tollikontrolli üle võtnud; kui toll ei ole ette 
näinud teisiti, toimub see siis, kui ülevõtja on kauba oma raamatupi ­
damisarvestusse kandnud.  
Artikkel 297  
1. Nende materjalide puhul, mida rahvusvahelise õhutranspordiga 
tegelevad lennuettevõtjad veavad vahetuskokkulepete alusel või oma vajaduste jaoks õhusõidukite hoolduseks või remondiks, võib kontrol ­
leksemplari T5 asemel kasutada lennuveokirja või samaväärset doku ­
menti.
 
2. Lennuveokiri või samaväärne dokument peab sisaldama vähemalt 
järgmisi andmeid:  
a) saatva lennuettevõtja nimi;  
b) lähtelennujaama nimi;  
c) vastuvõtva lennuettevõtja nimi;  
d) sihtlennujaama nimi;  
e) materjalide kirjeldus;  
f) kaubanimetuste arv.  
Esimeses lõigus osutatud andmeid võib esitada ka koodina või lisatud 
dokumendi viitena.  
3. Lennuveokirja või samaväärse dokumendi esiküljel peab suur ­
tähtedega olema üks järgmistest märkustest:  
— DESTINO ESPECIAL  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 194
 
— SÆRLIGT ANVENDELSESFORMÅL  
— BESONDERE VERWENDUNG  
— ΕΙΔΙΚΟΣ  ΠΡΟΟΡΙΣΜΟΣ  
— END-USE  
— DESTINATION PARTICULIÈRE  
— DESTINAZIONE PARTICOLARE  
— BIJZONDERE BESTEMMING  
— DESTINO ESPECIAL  
— TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS  
— ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL  
▼A2 
— KONE ČNÉ POUŽITÍ  
— EESMÄRGIPÄRANE KASUTAMINE  
— IZMANTOŠANAS M ĒRĶIS 
— GALUTINIS VARTOJIMAS  
— MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉN Ő FELHASZNÁLÁS  
— UŻU AĦĦARI 
— PRZEZNACZENIE SZCZEGÓLNE  
— POSEBEN NAMEN  
— KONE ČNÉ POUŽITIE  
▼M30  
— СПЕЦИФИЧНО  ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ  
— DESTINA ȚIE FINAL Ă 
▼M45  
— POSEBNA UPORABA  
▼M18  
4. Saatev lennuettevõtja säilitab lennuveokirja või samaväärse 
dokumendi eksemplari oma raamatupidamisarvestuses ja hoiab lähteliik ­
mesriigi tolli poolt ettenähtud viisil pädevale tolliasutusele kättesaa ­
davana teise eksemplari.  
Vastuvõttev lennuettevõtja säilitab lennuveokirja või samaväärse 
dokumendi eksemplari oma raamatupidamisarvestuses ja teeb teise eksemplari lähteliikmesriigi tolli poolt ettenähtud viisil pädevale tollia ­
sutusele kättesaadavaks.
 
5. Materjalid puutumatul kujul ja lennuveokirja või samaväärse 
dokumendi eksemplarid antakse vastuvõtvale lennuettevõtjale üle kohtades, mille on kindlaks määranud lennuettevõtja asukoha liik ­
mesriigi toll. Vastuvõttev lennuettevõtja kannab materjalid oma raamatupidamisarvestusse.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 195
 
6. Lõigetest 1–5 tulenevad kohustused lähevad saatvalt lennuette ­
võtjalt üle vastuvõtvale lennuettevõtjale hetkel, mil materjalid esialgsel kujul ja lennuveokirja või samaväärse dokumendi eksemplarid antakse üle vastuvõtvale ettevõtjale.
 
Artikkel 298  
1. Toll võib kauba ekspordi või hävitamise heaks kiita, kui tema 
sätestatud tingimustest ei tulene teisiti.  
2. Põllumajandustoodete eksportimisel peab ühtse haldusdokumendi 
või mõne muu kasutatud dokumendi lahtris 44 olema suurtähtedega üks 
järgmistest märkustest:  
— ARTÍCULO 298, REGLAMENTO (CEE) N  o 2454/93, DESTINO 
ESPECIAL: MERCANCÍAS DESTINADAS A LA EXPORTA ­
CIÓN — NO SE APLICAN RESTITUCIONES AGRÍCOLAS  
— ART. 298 I FORORDNING (EØF) Nr. 2454/93 SÆRLIGT 
ANVENDELSESFORMÅL: VARER BESTEMT TIL UDFØRSEL — INGEN RESTITUTION
 
— ARTIKEL 298 DER VERORDNUNG (EWG) Nr. 2454/93 BE ­
SONDERE VERWENDUNG: ZUR AUSFUHR VORGESEHENE WAREN — ANWENDUNG DER LANDWIRTSCHAFTLICHEN AUSFUHRERSTATTUNGEN AUSGESCHLOSSEN
 
— ΑΡΘΡΟ  298 ΤΟΥ  ΚΑΝ . (CEE) αριθ. 2454/93 ΕΙΔΙΚΟΣ  ΠΡΟ­  
ΟΡΙΣΜΟΣ : ΕΜΠΟΡΕΓΜΑΤΑ  ΠΡΟΟΡΙ ZOMENA ΓΙΑ ΕΞΑΓΩΓΗ  
— ΑΠΟΚΛΕΙΟΝΤΑ  OI ΓΕΩΡΓΙΚΕΣ  ΕΠΙΣΤΡΟΦΕΣ  
— ARTICLE 298 REGULATION (EEC) nr 2454/93 END-USE: 
GOODS DESTINED FOR EXPORTATION — AGRICULTURAL REFUNDS NOT APPLICABLE
 
— ARTICLE 298, RÈGLEMENT (CEE) N  o 2454/93 DESTINATION 
PARTICULIÈRE: MARCHANDISES PRÉVUES POUR L'EXPOR ­
TATION — APPLICATION DES RESTITUTIONS AGRICOLES EXCLUE
 
— ARTICOLO 298 (CEE) N  o 2454/93 DESTINAZIONE PARTICO ­
LARE: MERCI PREVISTE PER L'ESPORTAZIONE — APPLI ­
CAZIONE DELLE RESTITUZIONI AGRICOLE ESCLUSA  
— ARTIKEL 298, VERORDENING (EEG) Nr. 2454/93 BIJZON ­
DERE BESTEMMING: VOOR UITVOER BESTEMDE GOEDE ­
REN — LANDBOUWRESTITUTIES NIET VAN TOEPASSING  
— ARTIGO 298.  o REG. (CEE) N.  o 2454/93 DESTINO ESPECIAL: 
MERCADORIAS DESTINADAS À EXPORTAÇÃO — APLICA ­
ÇÃO DE RESTITUIÇÕES AGRÍCOLAS EXCLUÍDA  
— 298 ART., AS. 2454/93 TIETTY KÄYTTÖTARKOITUS: VIETÄ ­
VIKSI TARKOITETTUJA TAVAROITA — MAATALOUSTU ­
KEA EI SOVELLETA  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 196
 
— ARTIKEL 298 I FÖRORDNING (EEG) nr 2454/93 AVSEENDE 
ANVÄNDNING FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL: VAROR AV ­
SEDDA FÖR EXPORT — JORDBRUKSBIDRAG EJ TILLÄMP ­
LIGA  
▼A2 
— ČLÁNEK 298 NA ŘÍZENÍ (EHS) č. 2454/93 KONE ČNÉ POUŽITÍ: 
ZBOŽÍ UR ČENO K VÝVOZU - ZEM ĚDĚLSKÉ NÁHRADY 
NELZE UPLATNIT  
— MÄÄRUSE (EMÜ) NR 2454/93 ARTIKKEL 298 „EESMÄRGIPÄ ­
RANE KASUTAMINE”: KAUBALE, MIS LÄHEB EKSPOR ­
DIKS, PÕLLUMAJANDUSTOETUSI EI RAKENDATA  
— REGULAS (EEK) NR.2454/93, 298.PANTS: IZMANTOŠANAS 
MĒR-IS: PRECES PAREDZ ĒTAS IZVEŠANAI - LAUKSAIM ­
NIECĪBAS KOMPENS ĀCIJU NEPIEM ĒRO 
— REGLAMENTAS (EEB) NR. 2454/93, 298 STRAIPSNIS, GALU ­
TINIS VARTOJIMAS: EKSPORTUOJAMOS PREK ĖS - ŽEM ĖS 
ŪKIO GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS NETAIKOMOS  
— MEGHATÁROZOTT CÉLRA TÖRTÉN Ő FELHASZNÁLÁS A 
2454/93/EGK RENDELET 298. CIKKE SZERINT: KIVITELI RENDELTETÉS Ű ÁRUK - MEZ ŐGAZDASÁGI VISSZATÉ ­
RÍTÉS NEM ALKALMAZHATÓ
 
— ARTIKOLU 298 REGOLAMENT (KEE) 2454/93 U ŻU AĦĦARI: 
OĠĠETTI DESTINATI G ĦALL-ESPORTAZZJONI RIFU ŻJONI­
JIET AGRIKOLI MHUX APPLIKABBLI  
— ARTYKU Ł 298 ROZPORZ ĄDZENIA (EWG) NR 2454/93 PRZE ­
ZNACZENIE SZCZEGÓLNE: TOWARY PRZEZNACZONE DO WYWOZU - NIE STOSUJE SI Ę DOPŁAT ROLNYCH
 
— ČLEN 298 UREDBE (EGS) ŠT. 2454/93 POSEBEN NAMEN: 
BLAGO DEKLARIRANO ZA IZVOZ - UPORABA KMETIJSKIH IZVOZNIH NADOMESTIL IZKLJU ČENA
 
— ČLÁNOK 298 NARIADENIA (EHS) Č. 2454/93 KONE ČNÉ 
POUŽITIE: TOVAR UR ČENÝ NA VÝVOZ - PO ĽNOHOSPO ­
DÁRSKE NÁHRADY NEMOŽNO UPLATNI Ť 
▼M30  
— ЧЛЕН  298 НА РЕГЛАМЕНТ  (ЕИО ) № 2454/93 СПЕЦИФИЧНО  
ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ : СТОКИ , НАСОЧЕНИ  ЗА ИЗНАСЯНЕ  — 
СЕЛСКОСТОПАНСКИ  ВЪЗСТАНОВЯВАНИЯ  СА НЕПР­  
ИЛОЖИМИ  
— ARTICOLUL 298 REGULAMENTUL (CEE) Nr. 2454/93 
DESTINA ȚIE FINAL Ă: MĂRFURI DESTINATE PENTRU 
EXPORT — NU SE APLIC Ă RESTITUIRI RESTITU ȚII 
AGRICOLE  
▼M45  
— ČLANAK 298. UREDBE (EEZ) BR. 2454/93, POSEBNA 
UPORABA: ROBA NAMIJENJENA IZVOZU – POLJO ­
PRIVREDNE NAKNADE SE NE PRIMJENJUJU  
▼M18  
3. Kauba eksportimisel loetakse see ühenduseväliseks kaubaks alates 
ekspordideklaratsiooni vastuvõtmisest.  
4. Hävitamise puhul kohaldatakse seadustiku artikli 182 lõiget 5.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 197
 
Artikkel 299  
Kui toll nõustub, et kauba kasutamine muul kui loas ettenähtud viisil on 
õigustatud, toob selline kasutamine, välja arvatud eksport või hävi ­
tamine, kaasa tollivõla tekkimise. Seadustiku artikli 208 sätteid kohal ­
datakse  mutatis mutandis . 
Artikkel 300  
1. Artikli 291 lõikes 1 nimetatud kaup jääb tollijärelevalve alla ja 
sellelt tuleb tasuda imporditollimaksu, kuni:  
a) kaubale määratakse ettenähtud eesmärgipärane kasutus;  
b) kaup eksporditakse, hävitatakse või seda kasutatakse muul viisil 
vastavalt artiklitele 298 ja 299.  
Kui kaup sobib korduvkasutuseks ja toll peab seda kuritarvituste välti ­
miseks asjakohaseks, kohaldatakse tollijärelevalvet kuni kahe aasta jooksul alates selle esimesest eesmärgipärase kasutuse määramisest.
 
2. Kauba tootmisest ja töötlemisest tulenevaid jäätmeid ja jääke ning 
loomulikku kadu käsitatakse kaubana, millele on määratud ettenähtud eesmärgipärane kasutus.
 
3. Kauba hävitamisest tulenevate jäätmete või jääkide puhul lõpeb 
tollijärelevalve, kui neile määratakse lubatud tollikäitlusviis.  
▼M12  
3. PEATÜKK  
Tariifikvootide haldamine  
1 . j a g u  
Tollideklaratsioonide vastuvõtukuupäeva alusel kasutatavate 
tariifikvootide korraldus  
Artikkel 308a  
1. Kui tariifikvoodid avatakse ühenduse õigusaktiga ja kui ei ole 
sätestatud teisiti, korraldatakse neid vabasse ringlusse lubamise deklar ­
atsioonide aktsepteerimise kuupäevade järjekorra alusel.  
2. Kui aktsepteeritakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, mis 
sisaldab deklarandi kehtiva taotluse tariifikvoodi kohaldamiseks, taotleb asjaomane liikmesriik komisjoni kaudu sellest tariifikvoodist oma vaja ­
dustele vastava koguse eraldamist.
 
3. Liikmesriigid ei taotle eraldist kvoodist enne, kui artikli 256 
lõigetega 2 ja 3 ette nähtud tingimused on täidetud.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 198
 
4. Lõike 8 kohaselt teeb komisjon eraldise asjakohase vabasse 
ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeva alusel, kui asjakohase tariifikvoodi maht seda võimaldab. Järjekord koostatakse vastuvõtmise kuupäevade alusel.
 
5. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõik kehtivad 
eraldustaotlused. Need teatised sisaldavad lõikes 4 nimetatud kuupäeva ja täpse koguse, mida asjakohases tollideklaratsioonis taot ­
letakse.
 
6. Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel kinnitab komisjon järjekorranumbrid, 
kui tariifikvooti avava ühenduse õigusaktiga pole neid ette nähtud.  
7. Kui kogused, millele tariifikvoodist eraldist taotletakse, ületavad 
olemasoleva kvoodimahu, tehakse eraldised taotletud koguste suhtes 
proportsionaalselt.  
8. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse tolli poolt 1., 2. või 3. 
jaanuaril aktsepteeritud deklaratsiooni 3. jaanuaril aktsepteerituks. Kui üks nimetatud kuupäevadest on laupäev või pühapäev, loetakse deklar ­
atsioon aktsepteerituks 4. jaanuaril.
 
9. Kui avatakse uus tariifikvoot, ei tee komisjon eraldist enne 11. 
tööpäeva, mis järgneb tariifikvoodi kehtestanud õigusakti avaldamise kuupäevale.
 
10. Liikmesriigid tagastavad komisjonile viivitamata kasutamata 
eraldiste koguse. Kui eksliku eraldise tagajärjel tekkinud  ►M31  10 
eurot ◄ suurune või väiksem tollivõlg avastatakse pärast esimest 
kuud, mis järgneb asjaomase tariifikvoodi kehtivusaja lõppemisele, ei pea liikmesriigid kogust tagastama.
 
11. Kui toll tunnistab kehtetuks kauba vabasse ringlusse lubamise 
deklaratsiooni, mille puhul taotletakse tariifikvoodi kohaldamist, tühis ­
tatakse kogu taotlus selle kauba suhtes. Asjaomased liikmesriigid tagastavad komisjonile viivitamata kõik selle kauba suhtes tariifik ­
voodist tehtud eraldised.
 
12. Komisjon ja teised liikmesriigid käsitavad liikmesriikide taotletud 
eraldiste üksikasju konfidentsiaalsetena.  
Artikkel 308b  
1. Komisjon eraldab kvoodid igal tööpäeval, välja arvatud:  
— ühenduse Brüsselis asuvate institutsioonide puhkepäevadel või  ▼M12  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 199
 
— erandkorras muudel päevadel, tingimusel et liikmesriikide pädevatele 
ametiasutustele on sellest eelnevalt teatatud.  
2. Kui artikli 308a lõikest 8 ei tulene teisiti, võetakse eraldiste 
tegemisel arvesse vastamata taotlusi, mis on seotud eelneva kahe 
päeva jooksul aktsepteeritud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioo ­
nidega ning millest on komisjonile teatatud.  
▼M22  
Artikkel 308c  
1. Tariifikvooti loetakse kriitiliseks niipea, kui  ►M31  90 % ◄ 
algsest mahust on ära kasutatud, või kui seda loetakse kriitiliseks pädevate asutuste otsuse põhjal.
 
2. Erandina lõikest 1 loetakse tariifikvooti kriitiliseks alates selle 
avanemisest järgmistel juhtudel:  
a) see avatakse vähemaks kui kolmeks kuuks;  
b) tariifikvoote, mis hõlmavad sama ulatuse ja päritoluga kaupu ning on 
samaväärse kvoodi kehtivusajaga kui kõnealune tariifikvoot (sama ­
väärseid tariifikvoote), pole kahe eelmise aasta jooksul avatud;  
c) kahe eelmise aasta jooksul avatud samaväärne tariifikvoot 
ammendati kvoodi kehtivusaja kolmanda kuu viimasel päeval või enne seda või kvoodi algne maht oli suurem kui kõnealusel kvoodil.
 
3. Tariifikvooti, mille ainus eesmärk on WTO eeskirjade kohase 
kaitse- või survemeetme kohaldamine, loetakse kriitiliseks niipea, kui  
►M31  90 % ◄ algsest mahust on kasutatud, olenemata sellest, kas 
samaväärseid tariifikvoote on kahe eelmise aasta jooksul avatud või mitte.  
▼
M12  
2 . j a g u  
▼M24  
Kaupade järelevalve  
▼M31  
Artikkel 308d  
1. Kui on vajalik ühendusepoolne järelevalve, esitavad liikmesriigid 
komisjonile vähemalt üks kord nädalas andmed vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonide või ekspordideklaratsioonide kohta.
 
Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et määrata kindlaks 
vajalikud andmed vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonidelt 
või ekspordideklaratsioonidelt.  
2. Liikmesriigi lõike 1 alusel edastatud teavet käsitatakse konfident ­
siaalsena.  ▼M12  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 200
 
Liikmesriigi koondandmed on siiski kättesaadavad kõikide liikmes ­
riikide volitatud kasutajatele.  
Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et kehtestada praktilised 
reeglid volitatud juurdepääsuks koondandmetele.  
3. Mõnede kaupade puhul toimub järelevalve konfidentsiaalselt.  
4. Kui artiklites 253–267 ja artiklites 280–289 osutatud lihtsustatud 
korra alusel ei ole käesoleva artikli lõikes 1 viidatud andmed kättesaa ­
davad, esitavad liikmesriigid komisjonile need andmed, mis on aktsep ­
teerimise kuupäeval kättesaadavad täielikust või lisadeklaratsioonist.  
▼B 
II JAOTIS  
▼M19  
KAUBA TOLLISTAATUS JA TRANSIIT  
__________  
▼B 
3. PEATÜKK  
▼M13  
Kauba tollistaatus  
▼M7 
1 . j a g u  
Üldsätted  
▼M36  
Artikkel 313  
1. Kui seadustiku artiklist 180 ja käesoleva artikli lõikes 2 loetletud 
eranditest ei tulene teisiti, käsitatakse ühenduse tolliterritooriumil asuvat kaupa ühenduse kaubana, kui ei ole kindlaks tehtud, et sellel ei ole ühenduse staatust.
 
2. Kui käesoleva määruse artiklite 314–323 kohaselt ei ole määratud 
kauba ühenduse staatust, ei käsitata ühenduse kaubana kaupa:  
a) mis tuuakse ühenduse tolliterritooriumile vastavalt seadustiku 
artiklile 37;  
b) mis on ajutiselt ladustatud või mis asub käesoleva määruse 
artiklis 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos;
 
c) mille suhtes kohaldatakse peatamismenetlust või mis asub käesoleva 
määruse artiklis 799 nimetatud II kontrollitüübile vastavas vabatsoonis.  ▼
M31  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 201
 
3. Erandina lõike 2 punktist a käsitatakse ühenduse kaubana 
ühenduse tolliterritooriumile toodud kaupa, kui ei ole kindlaks tehtud, et sellel ei ole ühenduse staatust:
 
a) kui kaup on peale laaditud või ümber laaditud ühenduse lennujaamas 
selle saatmiseks teise ühenduse tolliterritooriumil asuvasse lennujaama liikmesriigis väljaantud ühtse veodokumendi alusel, tingimusel et vedu toimub õhuteed pidi; või
 
b) kui kaupa veetakse ühest ühenduse tolliterritooriumil asuvast 
sadamast teise artikli 313b kohaselt loa saanud regulaarlaevaliinidel, tingimusel et vedu toimub meritsi.
 
Artikkel 313a  
Laevaliin on regulaarne, kui kaupa veetakse laevadega, mis sõidavad 
ainult ühenduse tolliterritooriumil asuvate sadamate vahel ja mille lähte- või sihtpunktiks ega külastatavaks sadamaks ei või olla ükski punkt väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ega ühenduse tolliterritooriumil asuva sadama artiklis 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavas 
vabatsoonis.
 
Artikkel 313b  
1. Eeldusel et käesoleva artikli ja artikli 313c tingimused on täidetud, 
võib lubada laevaühingul avada laevaliini, kui ta on esitanud selle liik ­
mesriigi tolliasutusele, mille territooriumil ühing on asutatud või, kui see ei ole võimalik, mille territooriumil on ühingu piirkondlik kontor, asjakohase taotluse.
 
2. Luba antakse ainult laevaühingule:  
a) mis on asutatud ühenduse tolliterritooriumil või millel on ühenduse 
tolliterritooriumil piirkondlik kontor ning mille raamatupidamine on 
pädevale tolliasutusele kättesaadav;  
b) mis vastab artiklis 14h sätestatud tingimustele;  
c) kes määrab loa saamise korral kindlaks laevad, mis liinil sõitma 
hakkavad, ning külastatavad sadamad;  
d) kes garanteerib, et regulaarlaevaliini marsruudil ei tehta peatusi 
väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ega ühenduse tolliterritooriumil asuva sadama I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis ning kaupu ei laadita merel ümber;  ▼
M36  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 202
 
e) kes kohustub registreerima luba väljaandvas tolliasutuses regulaarlae ­
valiinil sõitvate laevade nimed ja sadamad, kus peatutakse.  
▼M49  
2a. Kasutades regulaarlaevaliinide elektroonilist teabe- ja sidesüs ­
teemi, säilitavad komisjon ja liikmesriikide tolliasutused järgmist teavet ja omavad sellele ligipääsu:
 
a) taotluste andmed;  
b) regulaarlaevaliinide load ning vajaduse korral nende muudatused või 
tühistused;  
c) vahesadamate nimed ja teenuseid osutavate aluste nimed;  
d) kogu muu asjakohane teave.  
▼M36  
3. ►M49  Regulaarlaevaliini loa taotluses näidatakse ära laevaliiniga 
tegelikult seotud liikmesriigid. Taotluses võib ära näidata ka liikmes ­
riigid, kes võiksid olla potentsiaalselt seotud, kelle puhul omanik kinnitab, et tal on tulevaste teenustega seonduvaid kavatsusi. Selle liik ­
mesriigi toll, kus taotlus esitatakse, (luba andev tolliasutus) teatab sellest laevaliiniga tegelikult või potentsiaalselt seotud teiste liikmesriikide tollile (vastavad tolliasutused) lõikes 2a osutatud regulaarlaevaliinide elektroonilise teabe- ja sidesüsteemi abil. ◄
 
Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, võivad seotud tolliasutused 
taotluse  ►M49  15 ◄ päeva jooksul alates asjakohase teate kättesaa ­
misest tagasi lükata, kui lõike 2 punktis b sätestatud nõue ei ole täidetud, ning teatada taotluse tagasilükkamisest artiklis 14x osutatud elektroonilise teabe- ja sidesüsteemi kaudu. Seotud tolliasutus osutab taotluse tagasilükkamise põhjusele ning rikutud õigusnormidele. Sellisel juhul jätab luba väljaandev tolliasutus loa väljastamata ning teatab sellest taotlejale, osutades loa andmisest keeldumise põhjustele.
 
Kui vastavatelt tolliasutustelt keeldumist või vastust ei tule, väljastab 
luba väljaandev tolliasutus loa, olles eelnevalt kontrollinud, kas loa väljaandmise tingimused on täidetud, ning teised laevaliiniga seotud 
liikmesriigid tunnustavad seda. Loa säilitamiseks ja vastavatele tolliasu ­
tustele loa väljastamisest teatamiseks kasutatakse artiklis 14x osutatud elektroonilist teabe- ja sidesüsteemi.
 
4. Kui laevaühingul on artikli 14a lõike 1 punktis a või c osutatud 
volitatud ettevõtja sertifikaat, käsitatakse käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b sätestatud nõudeid ning lõike 3 sätteid täidetuna.  ▼
M36  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 203
 
Artikkel 313c  
1. Kui laevaühingule antakse artikli 313b alusel regulaarlaevaliini 
luba, nõutakse laevaühingult loa kasutamist sel eesmärgil registreeritud laevadega.
 
2. Laevaühing teatab luba väljaandvale tolliasutusele kõigist pärast 
loa andmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.
 
Kui luba selle väljaandva tolliasutuse algatusel või laevaühingu soovil 
tühistatakse, teatab luba väljaandev tolliasutus sellest seotud tolliasu ­
tustele  ►M49  artikli 313b lõikes 2a osutatud regulaarlaevaliinide elek ­
troonilise teabe- ja sidesüsteemi ◄ abil.  
3. Kui luba on vaja muuta, et lisada sellesse liikmesriik, keda algne 
või senine luba ei hõlma, kohaldatakse artikli 313b lõikes 3 osutatud menetlust. Artikli 313b lõiget 4 kohaldatakse  mutatis mutandis .
 
Artikkel 313d  
1. Laevaühing, mis saab regulaarlaevaliini loa, edastab luba 
väljaandvale tolliasutusele järgmised andmed:  
a) regulaarlaevaliinil sõitvate laevade nimed;  
b) sadam, kust regulaarlaevaliinil sõitev laev alustab teekonda;  
c) sadamad, kus laev peatub;  
d) muudatused punktides a, b ja c osutatud andmetes;  
e) kuupäev ja kellaaeg, millal punktis d osutatud muudatused jõus ­
tuvad.  
2. Luba väljaandev tolliasutus registreerib lõike 1 alusel edastatud 
andmed  ►M49  artikli 313b lõikes 2a osutatud regulaarlaevaliinide elek ­
troonilises teabe- ja sidesüsteemis ◄ ühe tööpäeva jooksul alates nende 
edastamisest. Ühenduse tolliterritooriumil asuvates sadamates teguts ­
evatel tolliasutustel on sellele süsteemile juurdepääs.  
Registreerimine jõustub registreerimisele järgneval tööpäeval.  ▼M36  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 204
 
Artikkel 313e  
Kui regulaarlaevaliini jaoks registreeritud laev on sunnitud temast sõltu ­
matute asjaolude tõttu kaupa ümber laadima merel või jääma ajutiselt ankrusse sadamas, mis ei ole asjaomase laevaliini puhul ette nähtud, sealhulgas väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvates sadamates ja ühenduse tolliterritooriumil asuvate sadamate I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis, teatab laevaühing sellest viivitamata järgmisena külasta ­
tavate ühenduse sadamate, sealhulgas asjaomase laeva marsruudile jäävate sadamate tolliasutustele. Kõnesolevates sadamates peale või ümber laaditud kaupa ei käsitata ühenduse kaubana.
 
Artikkel 313f  
▼C5 
1. Tolliasutused võivad nõuda laevaühingult tõendeid artiklites 
313b–313e sätestatud nõuete järgimise kohta.  
▼M36  
2. Kui tolliasutus tõdeb, et laevaühing ei ole lõiget 1 järginud, teatab 
ta sellest  ►M49  artikli 313b lõikes 2a osutatud regulaarlaevaliinide 
elektroonilise teabe- ja sidesüsteemi ◄ abil kõigile laevaliiniga seotud 
tolliasutustele, et viimased saaksid võtta vajalikke meetmeid.  
▼M13  
Artikkel 314  
▼M42  
1. Kui kaupa ei käsitata ühenduse kaubana artikli 313 tähenduses, 
võib selle ühenduse staatuse artikli 314c lõike 1 kohaselt kehtestada ainult siis, kui nad vastavad mõnele järgmistes punktides sätestatud tingimusele:
 
a) kaup on toodud ühenduse tolliterritooriumi ühest punktist teise nii, et 
see on kõnealuselt territooriumilt ajutiselt välja viidud ilma mõne kolmanda riigi territooriumi läbimata;
 
b) kaup on toodud ühenduse tolliterritooriumi ühest punktist teise mõne 
kolmanda riigi territooriumi kaudu liikmesriigis välja antud ühtse veodokumendi alusel;
 
c) kaup on toodud ühenduse tolliterritooriumi ühest punktist teise mõne 
kolmanda riigi territooriumi kaudu, kus nad on ümber laaditud mõnele muule transpordivahendile kui see, millele see algselt laaditi, ja välja on antud uus, kolmandast riigist toimuvat vedu hõlmav veodokument, mis on esitatud koos ühenduse tolliterri ­
tooriumi ühest punktist teise toimuvat vedu hõlmava originaaldo ­
kumendi koopiaga.  ▼
M36  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 205
 
__________  
▼M42  
2a. Kui kaupu on veetud vastavalt lõike 1 punktile c, viivad kauba 
ühenduse tolliterritooriumile taassisenemise koha pädevad tolliasutused läbi tollivormistusjärgse kontrolli, et teha vastavalt artiklis 314a sätestatud liikmesriikidevahelise koostöö nõuetele kindlaks originaalveo ­
dokumendi koopial märgitud teabe õigsus.  
▼
M13  
3. ►M19  Artikli 314c lõikes 1 kohaselt ◄ nimetatud dokumente 
või eeskirju ei kasutata kauba suhtes, mille puhul ekspordiformaalsused 
on täidetud või mis on suunatud seestöötlemise protseduurile (tagasi ­
maksesüsteemi vormis).  
▼M19  __________  
Artikkel 314a  
Liikmesriikide tolliametid abistavad üksteist, et kontrollida dokumentide 
ehtsust ja õigsust ning käesoleva jaotise sätete kohaselt kauba ühenduse staatuse tõendamiseks kasutatavate protseduuride nõuetekohast kohal ­
damist.
 
2 . j a g u  
Ühenduse staatuse tõendamine  
Artikkel 314b  
Käesolevas jaos on „pädev asutus” tolliasutus, kes vastutab kauba 
ühenduse staatuse tõendamise eest.  
Artikkel 314c  
1. Ilma et see piiraks ettenähtud sätete kohaldamist kauba suhtes, 
mille suhtes rakendatakse ühenduse sisetransiidiprotseduuri, võib kauba ühenduse staatust tõendada üksnes ühel järgneval viisil:
 
a) ühega artiklites 315–317b ettenähtud dokumentidest;  
b) vastavalt artiklites 319-323 sätestatud eeskirjadele;  
c) komisjoni määruses (EMÜ) nr 2719/92 (  1 ) nimetatud saatedoku ­
mendiga;  
d) artiklis 325 ettenähtud dokumendiga;  
e) artikli 462a lõikes 2 ettenähtud etiketiga;  
f) ►M21  Artiklis 812 ◄ ettenähtud dokumendiga, mis tõendab kauba 
ühenduse staatust; või  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 206  
( 1 ) EÜT L 276, 19.9.1992, lk 1.
 g) artiklis 843 kirjeldatud kontrolleksemplariga T5.  
2. Kui lõikes 1 nimetatud dokumente või eeskirju kasutatakse 
ühenduse kauba puhul, mille pakendil ei ole ühenduse staatust, tehakse ühenduse staatust tõendavale dokumendile üks järgmistest märkustest:
 
— envases N  
— N-emballager  
— N-Umschließungen  
— Συσκευασία  Ν 
— N packaging  
— emballages N  
— imballaggi N  
— N-verpakkingen  
— embalagens N  
— N-pakkaus  
— N förpackning  
▼A2 
— obal N  
— N-pakendamine  
— N iepakojums  
— N pakuot ė 
— N csomagolás  
— ippakkjar N  
— opakowania N  
— N embalaža  
— N - obal  
▼M30  
— опаковка  N 
— ambalaj N  
▼M45  
— N pakiranje.  
▼M19  
3. Kui dokumentide väljaandmise tingimused on täidetud, võib 
artiklites 315-323 nimetatud dokumente välja anda tagasiulatuvalt. Sel juhul tuleb nendesse teha punasega üks järgmistest märkustest:
 
— Expedido  a posteriori , 
— Udstedt efterfoelgende,  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 207
 
— Nachträglich ausgestellt,  
— Εκδοθέν  εκ των υστέρων , 
— Issued retroactively,  
— Délivré a posteriori,  
— Rilasciato a posteriori,  
— Achteraf afgegeven,  
— Emitido a posteriori,  
— Annettu jälkikäteen,  
— Utfärdat i efterhand,  
▼A2 
— Vystaveno dodate čně, 
— Välja antud tagasiulatuvalt,  
— Izsniegts retrospekt īvi, 
— Retrospektyvusis išdavimas,  
— Kiadva visszamen őleges hatállyal,  
— Maħruġ retrospettivament,  
— Wystawione retrospektywnie,  
— Izdano naknadno,  
▼M26  
— Vyhotovené dodato čne, 
▼M30  
— Издаден  впоследствие , 
— Eliberat ulterior,  
▼M45  
— Izdano naknadno.  
▼M19  
1 . a l a j a g u  
Dokument T2L  
Artikkel 315  
1. Kauba ühenduse staatus tõendatakse dokumendi T2L esitamisega. 
See dokument koostatakse lõigete 3-5 kohaselt.  
2. Kauba ühenduse staatus, mis on saadetud ühenduse tolliterri ­
tooriumi osasse või osast, kus direktiivi 77/388/EMÜ ei kohaldata, tõendatakse dokumendi T2LF esitamisega.
 
Käesoleva artikli lõikeid 3-5 ja artikleid 316–324f kohaldatakse 
dokumendi T2LF suhtes  mutatis mutandis . 
3. Dokument T2L antakse välja vormil, mis vastab lisas 31 ja 32 
esitatud näidise eksemplarile 4 või 4/5.  
Vajaduse korral võib kõnesolevat vormi täiendada ühe või mitme lisa ­
lehega, mis vastavad lisas 33 ja 34 esitatud näidise eksemplarile 4 või 4/5.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 208
 
Kui liikmesriigid ei luba lisalehti kasutada deklaratsioonide esitamisel 
automaatse andmetöötlussüsteemi abil, lisatakse kõnealusele vormile üks või mitu lisa 31 ja 32 näidise eksemplarile 4 või 4/5 vastavat vormi.
 
4. Asjaomane isik märgib vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise 
„T2L” ja iga kasutatud lisalehe lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise 
„T2Lbis”.  
5. Lisalehtede asemel võib dokumendi T2L kirjeldava osana kasutada 
lisas 45 esitatud näidisel põhinevaid ja lisas 44a esitatud juhiste järgi täidetud lastinimekirju.
 
Artikkel 315a  
Toll võib lubada artiklis 373 esitatud nõudeid täitval isikul kasutada 
lastinimekirjadena selliseid nimekirju, mis ei vasta kõigile lisades 44a ja 45 esitatud nõuetele.
 
Artikli 385 lõike 1 teist lõiku ning lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse  mutatis 
mutandis . 
Artikkel 316  
1. Dokument T2L koostatakse ühes eksemplaris, kui artiklist 324f ei 
tulene teisiti.  
2. Dokumendile T2L ja vajaduse korral ka kõikidele kasutatud lisa ­
lehtedele ja lastinimekirjadele annab asjaomase isiku taotluse korral 
pädev asutus kinnituse. Kinnitusmärge sisaldab järgmist teavet, mis 
võimaluse korral kantakse nimetatud dokumendi lahtrisse C „Lähtetol ­
liasutus”:  
a) dokumendi T2L puhul pädeva asutuse nimi ja pitser, selle asutuse 
ametniku allkiri, kinnituskuupäev ning registreerimisnumber või lähetusdeklaratsiooni number, kui sellist deklaratsiooni nõutakse;
 
b) lisalehtede või lastinimekirjade puhul dokumendil T2L olev number, 
mis kantakse pitsatiga, millel on pädeva asutuse nimi, või käsitsi; kui see kantakse sisse käsitsi, tuleb sellele lisada nimetatud asutuse ametlik pitser.
 
Dokumendid tagastatakse asjaomasele isikule.  
2 . a l a j a g u  
Äridokumendid  
▼B 
Artikkel 317  
▼M13  
1. Kauba ühenduse staatus tõendatakse allpool esitatud tingimuste 
kohaselt kaubaga seonduva kaubaarve või veodokumendi esitamisega.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 209
 
2. Lõikes 1 osutatud kaubaarve või veodokument peab sisaldama 
vähemalt kaubasaatja täieliku nime ja aadressi või asjaomase isiku oma, kui kõnealune isik ei ole kaubasaatja, samuti pakkeüksuste arvu, tüübi, markeeringu ja viitenumbrid, kauba kirjelduse, brutomassi kilo ­
grammides ja vajadusel ka konteinerite numbrid.
 
Asjaomane isik märgib kõnealusesse dokumenti selgelt tähise „T2L” ja 
selle kõrvale oma käsitsi kirjutatud allkirja.  
3. Asjaomase isiku poolt nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud 
kaubaarvele või veodokumendile annab tema taotluse korral pädev 
asutus kinnituse. Kinnitusmärge sisaldab pädeva asutuse nime ja 
pitserit, selle asutuse ametniku allkirja, kinnituskuupäeva ning regis ­
treerimisnumbrit või lähetusdeklaratsiooni numbrit, kui sellist deklar ­
atsiooni nõutakse.  
4. Kui käesoleva artikli lõike 2 või artikli 224 kohaselt koostatud ja 
allkirjastatud kaubaarve või veodokumendiga hõlmatud ühenduse kauba koguväärtus on alla 10 000 euro, ei pea asjaomane isik kõnesolevat dokumenti pädevale asutusele kinnitamiseks esitama.
 
Sel juhul sisaldab kaubaarve või veodokument lisaks lõikes 2 sätestatud 
teabele ka andmeid pädeva asutuse kohta.  
▼B 
5. Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult siis, kui kaubaarve või 
veodokument on seotud ainult ühenduse kaubaga.  
▼M13  
Artikkel 317a  
1. Kauba ühenduse staatust tõendatakse allpool esitatud tingimuste 
kohaselt laevaühingu kauba kohta käiva manifesti esitamisega.  
2. Manifest sisaldab vähemalt järgmist teavet:  
a) laevaühingu nimi ja täielik aadress;  
b) laeva nimi;  
c) laadimise koht ja kuupäev;  
d) mahalaadimise koht.  
Lisaks sisaldab manifest iga saadetise kohta järgmist teavet:  
a) viide konossemendile või muule äridokumendile;  
b) pakendite number, kirjeldus, tähised ja viitenumbrid;  
▼M19  
c) kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identi ­
fitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid;  
▼M13  
d) brutomass kilogrammides;  
e) vajaduse korral konteineri identifitseerimisnumbrid; ja  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 210
 
f) järgmised tähised kauba staatuse kohta:  
— täht „C” (vastab tähisele „T2L”) kauba puhul, mille ühenduse 
staatust saab tõendada,  
— täht „F” (vastab tähisele „T2LF”) kauba puhul, mille ühenduse 
staatust saab tõendada ja mis on saadetud ühenduse tolliterri ­
tooriumi osasse või osast, kus direktiivi 77/388/EMÜ ei kohaldata,
 
— täht „N” muu kauba puhul.  
3. Laevaühingu poolt nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud mani ­
festile annab tema taotluse korral pädev asutus kinnituse. Kinnitusmärge sisaldab pädeva asutuse nime ja pitserit, selle asutuse ametniku allkirja ja kinnituskuupäeva.
 
Artikkel 317b  
Kui kasutatakse  ►M21  artiklites 445 ja 448 ◄ ettenähtud ühenduse 
lihtsustatud transiidiprotseduure, tõendatakse kauba ühenduse staatust tähega „C” (vastab tähisele „T2L”), mis märgitakse manifesti vastavate kaubanimetuste juurde.
 
__________  
3 . a l a j a g u  
Muu tõendamine teatavate vedude puhul.  
▼B 
Artikkel 319  
1. Kui kaupa veetakse TIR- või ATA-märkmike alusel, võib 
deklarant, selleks et tõendada kauba ühenduse staatust  
►M19  __________  ◄, märkida enne kasutatud märkmiku esitamist 
lähtetolliasutuses kinnitamiseks selle kõigil asjakohastel lehtedel kauba kirjelduse jaoks ettenähtud lahtrisse selgesti loetavalt tähise „T2L” ja oma allkirja. Kõikide kõnesoleva märkega lehtede puhul kinnitatakse tähis „T2L” lähtetolliasutuse pitseri ja pädeva ametniku allkirjaga.
 
2. Kui TIR- või ATA-märkmik hõlmab nii ühenduse kui ka ühendus ­
evälist kaupa, märgitakse kõnealused kaks liiki eraldi ja märge „T2L” kirjutatakse sel viisil, et see selgelt seonduks ainult ühenduse kaubaga.
 
Artikkel 320  
Kui on vaja määrata liikmesriigis registreeritud maantee-mootorsõi ­
dukite ühenduse staatus, on mootorsõidukil ühenduse staatus:  
a) kui sellega on kaasas registreerimismärgid ja -dokumendid ning 
kõnealustel märkidel ja dokumentidel olevad registreerimisandmed kinnitavad üheselt selle ühenduse staatust;  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 211
 
b) muudel juhtudel kooskõlas artiklitega 315–319 ja 321, 322 ja 323.  
▼B 
Artikkel 321  
Kui on vaja määrata liikmesriigi raudtee-ettevõtjale kuuluvate kaubava ­
gunite ühenduse staatus, on sellistel kaubavagunitel ühenduse staatus:  
a) kui selle koodnumber ja vagunile märgitud omanikutähis kinnitavad 
üheselt selle ühenduse staatust;  
b) muudel juhtudel ühe  ►M19  artiklites 315–317b ◄ osutatud 
dokumendi esitamisel.  
Artikkel 322  
1. Kui on vaja määrata pakendi, mida kasutatakse ühendusesisesel 
kaubaveol ja mille kuuluvust ühenduses registreeritud isikule saab tõendada ning mis pärast kasutamist saadetakse mõnest teisest liikmes ­
riigist tagasi tühjalt, ühenduse staatus, on sellisel pakendil ühenduse staatus:
 
a) kui see on deklareeritud ühenduse kaubana ja deklaratsiooni tõesuses 
ei ole põhjust kahelda;  
b) muudel juhtudel kooskõlas artiklitega 315–323.  
2. Lõikega 1 ettenähtud võimalust kohaldatakse anumate, pakendite, 
kaubaaluste ja muu sellise varustuse suhtes, välja arvatud konteinerid  
►M20  __________  ◄. 
Artikkel 323  
Kui on vaja määrata reisija pagasis oleva kauba ühenduse staatus, on 
järgmine kaup ühenduse staatusega, tingimusel et see ei ole mõeldud ärilisel eesmärgil kasutamiseks:
 
a) kui see on deklareeritud ühenduse kaubana ja deklaratsiooni tõesuses 
ei ole põhjust kahelda;  
b) muudel juhtudel kooskõlas artiklitega 315–322.  
▼M19  __________  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 212
 
4 . a l a j a g u  
Kauba ühenduse staatuse tõendamine volitatud kaubasaatja poolt  
Artikkel 324a  
1. Iga liikmesriigi toll võib lubada isikul, edaspidi „volitatud kauba ­
saatja”, kes täidab artiklis 373 esitatud nõudeid ja soovib tõendada kauba ühenduse staatust dokumendiga T2L vastavalt artiklile 315 või teatavate artiklites 317–317b sätestatud dokumentidega, edaspidi „ärido ­
kumendid”, kasutada nimetatud dokumente, ilma et need tuleks esitada pädevale asutusele kinnitamiseks.
 
2. Lõikes 1 osutatud loa suhtes kohaldatakse artikleid 374-378  
mutatis mutandis . 
Artikkel 324b  
Loas täpsustatakse eelkõige:  
a) asutus, kes artikli 324c lõike 1 punkti a kohaselt vastutab asjaomaste 
dokumentide jaoks kasutatavate vormide ehtsuse eelneva tõendamise 
eest; 
b) viis, kuidas volitatud kaubasaatja teeb kindlaks, et vorme on nõuete ­
kohaselt kasutatud;  
c) loast väljajäetud kaubakategooriad või kauba liikumine;  
d) ajavahemik, mille jooksul, ning viis, kuidas volitatud kaubasaatja 
teatab pädevale asutusele, et see saaks teha vajalikku kontrolli enne kauba väljaviimist.
 
Artikkel 324c  
1. Loas nähakse ette, et asjaomaste äridokumentide esiküljele või 
dokumendi T2L koostamisel kasutatavate vormide esiküljel olevasse lahtrisse C „Lähtetolliasutus” või vajaduse korral lisalehtedele peab:
 
a) artikli 324b punktis a osutatud asutus eelnevalt panema oma pitseri 
ning kõnealuse asutuse ametnik oma allkirja või  
b) volitatud kaubasaatja panema tolli kinnitatud ja lisas 62 esitatud 
näidisele vastava pitseri erilise metallpitsatiga. Selle pitsati jäljendi võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud selleks volitatud trükikojale.  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 213
 
Lisa 37d punkti 27 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼M19  
2. Volitatud kaubasaatja täidab ja allkirjastab vormi hiljemalt kauba 
lähetamise ajal. Ta märgib ka kasutatud äridokumendi mõnda selgelt märgatavasse kohta või dokumendi T2L lahtrisse D, mis on jäetud lähtetolliasutuse kontrolli kohta tehtava märkuse jaoks, pädeva asutuse nime, dokumendi täitmise kuupäeva ja ühe järgmistest märkustest:
 
— Expedidor autorizado  
— Godkendt afsender  
— Zugelassener Versender  
— Εγκεκριμένος  αποστολέας  
— Authorised consignor  
— Expéditeur agréé  
— Speditore autorizzato  
— Toegelaten afzender  
— Expedidor autorizado  
— Hyväksytty lähettäjä  
— Godkänd avsändare  
▼A2 
— Schválený odesílatel  
— Volitatud kaubasaatja  
— Atzītais nosūtītājs 
— Įgaliotas siunt ėjas 
— Engedélyezett feladó  
— Awtorizzat li jibg ħat 
— Upowa żniony nadawca  
— Pooblaš čeni pošiljatelj  
— Schválený odosielate ľ 
▼M30  
— Одобрен  изпращач  
— Expeditor agreat autorizat autorizat  
▼M45  
— Ovlašteni pošiljatelj.  
▼M19  
Artikkel 324d  
1. Volitatud kaubasaatjal võib lubada jätta allkirjastamata sellised 
dokumendid T2L või äridokumendid, millel on lisas 62 osutatud eripitser ja mis on koostatud elektroonilise või automaatse andmetööt ­
lussüsteemi abil. Luba antakse siis, kui volitatud kaubasaatja on eelnevalt pädevale asutusele esitanud kirjaliku dokumendi, millega ta kohustub vastutama kõikidest kõnealust pitserit kandvatest doku ­
mentidest T2L või muudest äridokumentidest tulenevate õiguslike taga ­
järgede eest.  ▼
M36  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 214
 
2. Lõike 1 kohaselt koostatud dokumenti T2L või muudesse ärido ­
kumentidesse märgitakse volitatud kaubasaatja allkirja jaoks ettenähtud kohta üks järgmistest märkustest:
 
— Dispensa de firma  
— Fritaget for underskrift  
— Freistellung von der Unterschriftsleistung  
— Δεν απαιτείται  υπογραφή  
— Signature waived  
— Dispense de signature  
— Dispensa dalla firma  
— Van ondertekening vrijgesteld  
— Dispensada a assinatura  
— Vapautettu allekirjoituksesta  
— Befriad från underskrift  
▼A2 
— Podpis se nevyžaduje  
— Allkirjanõudest loobutud  
— Derīgs bez paraksta  
— Leista nepasirašyti  
— Aláírás alól mentesítve  
— Firma mhux me ħtieġa 
— Zwolniony ze sk ładania podpisu  
— Opustitev podpisa  
▼M26  
— Oslobodenie od podpisu  
▼M30  
— Освободен  от подпис  
— Dispens ă de semn ătură 
▼M45  
— Oslobo đeno potpisa.  
▼M19  
Artikkel 324e  
1. Liikmesriigi toll võib anda laevaühingule loa koostada kauba 
ühenduse staatust tõendav manifest hiljemalt laeva väljumisele järg ­
nevaks päevaks, kuid igal juhul enne laeva saabumist sihtsadamasse.  
2. Lõikes 1 osutatud luba antakse ainult sellistele rahvusvahelistele 
laevaühingutele, kes:  
a) vastavad artiklis 373 ettenähtud tingimustele; erandina artikli 373 
lõike 1 punktist a ei pea laevaühing olema asutatud ühenduses, kui tal on seal piirkondlik kontor, ja  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 215
 
b) kasutavad ühenduse lähte- ja sihtsadamate vaheliseks teabevahe ­
tuseks elektroonilist andmevahetussüsteemi ja  
c) teenindavad suurel hulgal liikmesriikide vahelisi reise kindlaks ­
määratud marsruutidel.  
3. Kui taotlus esitatakse, teatab selle liikmesriigi toll, kus kõnesolev 
laevaühing asub, sellest teistele liikmesriikidele, kelle territooriumil eeldatavad lähte- ja sihtsadamad paiknevad.
 
Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata, 
annab toll loa kasutada lõikes 4 kirjeldatud lihtsustatud korda.  
Nimetatud luba kehtib kõikides liikmesriikides ja seda kohaldatakse 
ainult selles nimetatud sadamate vaheliste transiitvedude suhtes.  
4. Lihtsustatud korda kohaldatakse järgmiselt:  
a) lähtesadamas koostatud manifest edastatakse elektroonilise andme ­
vahetussüsteemi kaudu sihtsadamale;  
b) laevaühing märgib manifesti artikli 317a lõikes 2 nimetatud andmed;  
▼M36  
c) lähtesadama tolliasutusele esitatakse elektroonilise andmevahetus ­
süsteemi abil manifest hiljemalt laeva väljumisele järgneval tööpäeval, kuid igal juhul enne laeva saabumist sihtsadamasse. Tolliasutus võib nõuda, et talle esitataks elektroonilise andmevahe ­
tussüsteemi kaudu esitatud manifesti väljatrükk, kui tal ei ole juur ­
depääsu heakskiidetud teabesüsteemile, kus manifesti hoitakse;
 
d) sihtsadama tollile esitatakse andmevahetussüsteemi kaudu manifest. 
Tolliasutus võib nõuda, et talle esitataks andmevahetussüsteemi kaudu esitatud manifesti väljatrükk, kui tal ei ole juurdepääsu heaks ­
kiidetud teabesüsteemile, kus manifesti hoitakse.  
▼
M19  
5. ►M21  Artikli 448 lõiget 5 ◄ kohaldatakse  mutatis mutandis . 
Artikkel 324f  
Volitatud kaubasaatja teeb koopia igast käesoleva alajao kohaselt 
väljaantud dokumendist T2L või äridokumendist. Toll määrab kindlaks, millistel tingimustel esitatakse dokumendi koopia kontrolli ­
miseks ja säilitatakse seda vähemalt kaks aastat.  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 216
 
5 . a l a j a g u  
▼M7 
Erisätted merekalapüügisaaduste ja laevade poolt merest püütud muude 
saaduste kohta  
Artikkel 325  
1. ►M19  Käesolevas alajaos ◄ kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) ühenduse kalalaev  — ühenduse tolliterritooriumil asuva liikmesriigi 
territooriumi osas nimekirja ja laevaregistrisse kantud laev, mis sõidab liikmesriigi lipu all, püüab merekalapüügisaadusi ja vajaduse korral töötleb neid oma pardal;
 
b) ühenduse kalatöötlemislaev  — ühenduse tolliterritooriumil asuva 
liikmesriigi territooriumi osas nimekirja ja laevaregistrisse kantud laev, mis sõidab liikmesriigi lipu all, ei püüa merekalapüügisaadusi, kuid töötleb neid saadusi oma pardal.
 
2. Ühenduse staatuse tõendamiseks esitatakse artiklite 327-337 
kohaselt väljaantud T2M vorm:  
a) merekalapüügisaaduste puhul, mis on püütud ühenduse kalalaevaga 
väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuva riigi või territooriumi territoriaalvetest väljaspool;
 
ja 
b) kauba puhul, mis on valmistatud nendest toodetest kalalaeva või 
ühenduse kalatöötlemislaeva pardal ja mille valmistamisel on vajaduse korral kasutatud muid ühenduse staatusega tooteid,
 
mis võivad olla ühenduse staatusega pakendis ja mis tuleb ühenduse 
tolliterritooriumile tuua artiklis 326 sätestatud juhtudel.  
3. Merekalapüügisaaduste ja muude saaduste puhul, mis on püütud 
liikmesriigi lipu all sõitvate ning ühenduse tolliterritooriumil asuva riigi või territooriumi osas nimekirja või laevaregistrisse kantud laevade poolt, või saaduste puhul, mis on püütud ühenduse tolliterritooriumi territoriaalvetest ühendusse mittekuuluvate laevade poolt, tuleb ühenduse staatuse tõendamiseks esitada logiraamat või mõni muu ühenduse staatust kinnitav tõend.
 
Artikkel 326  
1. T2M vorm esitatakse artikli 325 lõikes 2 nimetatud toodete ja 
kaupade puhul, mis veetakse otse ühenduse tolliterritooriumile:  
a) ühenduse kalalaevaga, millega nimetatud saadused on püütud, või 
vastavalt olukorrale, mille pardal neid töödeldi;  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 217
 
b) mõne muu ühenduse kalalaevaga või ühenduse kalatöötlemislaevaga, 
mille pardal kõnealuseid saadusi pärast nende ümberlaadimist punktis a nimetatud aluselt töödeldi;
 
c) mõne muu laevaga, millele kõnealused tooted ja kaubad punktides a 
ja b nimetatud laevadelt ümber laaditi ilma edasiste muudatusteta;  
d) transpordivahendiga, millele on antud üksainus veodokument, mis on 
välja antud riigis või territooriumil, mis ei kuulu ühenduse tolliterri ­
tooriumi alla, kust tooted või kaup on lossitud punktides a, b ja c nimetatud laevadelt.
 
Pärast seda ei või T2M vormi enam kasutada nende toodete või kauba 
ühenduse staatuse tõendamiseks, mida see hõlmab.  
2. Selle sadama toll, kus lõike1 punktis a nimetatud aluselt tooteid 
ja/või kaupa lossitakse, võib loobuda lõike 1 kohaldamisest, kui nende toodete ja/või kauba päritolus ei ole kahtlust või kui kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 (
 1 ) artikli 8 lõikes 1 nimetatud 
deklaratsiooni.  
▼B 
Artikkel 327  
1. Dokumendi T2M vorm vastab lisas 43 esitatud näidisele.  
2. Originaaleksemplar trükitakse puitmassi jääkideta kirjapaberile, 
mis kaalub vähemalt 55 g/m  2 . Selle mõlemale küljele on trükitud 
roheline giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehhaaniliste või 
keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.  
3. Dokumendi T2M vormi suurus on 210 × 297 mm, kusjuures 
pikkuse puhul on lubatud hälve vahemikus –5 kuni +8 mm.  
4. Vorm trükitakse ühenduse ametlikus keeles, mille määravad selle 
liikmesriigi pädevad asutused, kus laev on registrisse kantud.  
5. Dokumendi T2M vormid köidetakse 10 kaupa vihikutesse, kus 
igal vormil on üks rebitav originaaleksemplar ja üks eraldamatu kopeer ­
paberi abil saadud koopiaeksemplar. Vihikukaane sisekülg sisaldab lisas 44 esitatud märkusi.
 
6. Igal vormil T2M on järjekorranumber. Originaal- ja koopiaeks ­
emplaril on üks ja sama number.  ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 218  
( 1 ) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.
 7. Liikmesriigid võivad vorme T2M ise trükkida ja neid vihikutesse 
köita või usaldada kõnealuse töö nende poolt selleks volitatud trükiko ­
dadele. Viimasel juhul peab vihikukaane esiküljel ja iga vormi orig ­
inaalil olema viide kõnesolevale volitusele. Samuti peab vihikukaane esiküljel ja igal originaalil olema trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille abil trükikoda identifitseerida.
 
8. Vorm T2M täidetakse ühes ühenduse ametlikest keeltest kas masi ­
nakirjas või loetavalt käsitsi; käsitsi täitmise korral tuleb kirjutada tindiga ja kasutada suurtähti. Kustutada ega üle kirjutada ei tohi. Kui on vaja teha parandusi, kriipsutatakse vale sõna läbi ja lisatakse vajalikud andmed. Iga paranduse juures peavad olema selle isiku nimetähed, kes on kirjutanud alla parandusi sisaldavale deklaratsioonile.  
▼
M7 
Artikkel 328  
Ühenduse kalalaevale annab asjaomase isiku taotluse korral T2M 
vormid välja tolliasutus, kes vastutab selle laeva kodusadama järelevalve 
eest. 
Vihik antakse välja ainult siis, kui asjaomane isik on täitnud lahtrid 1 ja 
2 vormis kasutatavas keeles ning täitnud ja kirjutanud alla kõikide vihikus olevate vormide originaal- ja koopiaeksemplaride lahtris 3 olevale deklaratsioonile. Vihiku väljaandmisel täidab toll lahtri B vihiku kõikide vormide originaal- ja koopiaeksemplaridel.
 
Vihik kehtib kaks aastat alates selle kaane 2. tiitelleheküljel nimetatud 
väljaandmise kuupäevast. Lisaks tagab vormide kehtivuse iga originaal- ja koopiaeksemplari lahtris A oleva asutuse templijäljend, kes vastutab ühenduse kalalaeva laevaregistrisse kandmise eest, millele vihik välja on antud.
 
Artikkel 329  
Ühenduse kalalaeva kapten täidab vihiku ühe vormi originaal- ja 
koopiaeksemplari lahtri 4 ja kui saaki on töödeldud pardal, lahtri 6, ning täidab lahtris 9 oleva deklaratsiooni ja kirjutab sellele alla, kui ta:
 
a) laadib tooted ümber ühele artikli 326 lõike 1 punktis b nimetatud 
laevadest, mille pardal neid tooteid töödeldakse;  
b) laadib tooted või kauba ümber teisele alusele, mille pardal neid ei 
töödelda, vaid viiakse otse ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sadamasse või mõnda teise sadamasse selle edasiseks saatmiseks ühenduse tolliterritooriumile;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 219
 
c) lossib tooted või kauba ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas, 
ilma et see piiraks artikli 326 lõike 2 kohaldamist;  
d) lossib tooted või kauba väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvas 
sadamas nende edasiseks saatmiseks ühenduse tolliterritooriumile.  
Kõikide eespool nimetatud toodete töötlemise kohta tehakse kanne laeva 
logiraamatusse.  
Artikkel 330  
Artikli 326 lõike 1 punktis b nimetatud laeva kapten täidab T2M vormi 
originaaleksemplari lahtri 6 ning täidab deklaratsiooni lahtris 11 ja kirjutab sellele alla, kui ta lossib kauba ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas või väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvas sadamas selle edasiseks saatmiseks ühenduse tolliterritooriumile või kui ta laadib kauba sel eesmärgil ümber teisele laevale.
 
Laevale ümberlaaditud toodete töötlemise kohta tehakse kanne laeva 
logiraamatusse.  
Artikkel 331  
Kui artikli 329 punktides a ja b osutatud tooted või kaup laaditakse 
ümber esimest korda, täidetakse T2M vormi originaal- ja koopiaeks ­
emplaril lahter 10; artiklis 330 nimetatud edasise ümberlaadimise puhul täidetakse selle T2M vormi originaaleksemplaril ka lahter 12. Ümberlaadimisdeklaratsioonile kirjutavad alla mõlemad asjaomased kaptenid ning dokumendi T2M originaal jääb selle laeva kaptenile, mille pardale tooted või kaup ümber laaditakse. Ümberlaadimise kohta 
tehakse kanne mõlema laeva logiraamatusse.
 
Artikkel 332  
1. Kui T2M vormiga hõlmatud tooted või kaup toimetatakse riiki või 
territooriumile, mis ei kuulu ühenduse tolliterritooriumi hulka, kehtib kõnealune vorm ainult siis, kui vormi lahtris 13 esitatud sertifikaadi on täitnud ja kinnitanud selle riigi või territooriumi toll.
 
2. Kui mõningaid tooteid või kaupu ühenduse tolliterritooriumile ei 
toimetata, märgitakse nende saadetiste nimetus, liik, brutomass ja neile määratud käitlusviis T2M vormi lahtrisse „Märkused”.
 
Artikkel 333  
1. Kui T2M vormiga hõlmatud tooted või kaup toimetatakse riiki või 
territooriumile, mis ei kuulu ühenduse tolliterritooriumi alla, et seda ühenduse tolliterritooriumile osasaadetistena edasi saata, asjaomane isik või tema esindaja:
 
a) märgib esialgse T2M vormi lahtrisse „Märkused” pakendite arvu 
liikide kaupa, brutomassi, saadetisele määratud tollikäitlusviisi ja punktis b nimetatud „väljavõtete” arvu;  ▼
M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 220
 
b) annab välja T2M „väljavõtte”, kasutades selleks vastavalt artiklile 
328 väljaantud T2M vormide vihiku originaalvormi.  
Iga „väljavõte” ja selle koopia, mis jääb T2M vihikusse, sisaldab viidet 
punktis a nimetatud esialgsele T2M vormile ja tähistatakse selgelt ühega järgmistest märkustest:
 
— Extracto,  
— Udskrift,  
— Auszug,  
— Απόσπασμα , 
— Extract,  
— Extrait,  
— Estratto,  
— Uittreksel,  
— Extracto,  
— Ote,  
— Utdrag,  
▼A2 
— Výpis,  
— Väljavõte,  
— Izraksts,  
— Išrašas,  
— Kivonat,  
— Estratt,  
— Wyciąg, 
— Izpisek,  
— Výpis,  
▼M30  
— Извлечение , 
— Extras,  
▼M45  
— Izvod.  
▼M7 
Osasaadetistena ühenduse tolliterritooriumile saadetud kaubaga 
kaasnevas T2M „väljavõttes” märgitakse lahtritesse 4, 5, 6, 7 ja 8 selle saadetise moodustavate toodete või kaupade nimetus, liik, CN-kood ja kogus. Lisaks täidab ja kinnitab selle riigi või territooriumi toll, kuhu tooted või kaubad transiidi ajal jäid, lahtris 13 oleva sertifi ­
kaadi.  ▼
M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 221
 
2. Kui kõik lõike 1 punktis a nimetatud esialgse T2M vormiga 
hõlmatud tooted ja kaup on saadetud ühenduse tolliterritooriumile, täidab ja kinnitab kõnealuses lõikes nimetatud toll vormi lahtris 13 esitatud sertifikaadi. Seejärel saadetakse vorm artiklis 328 nimetatud tolliasutusele.
 
3. Kui mõningaid tooteid või kaupu ühenduse tolliterritooriumile ei 
toimetata, märgitakse esialgse T2M vormi lahtrisse „Märkused” toodete või kaupade nimetus, liik, brutomass ja neile määratud tollikäitlusviis.
 
Artikkel 334  
Kõik T2M vormid, nii esialgsed kui ka „väljavõtted”, esitatakse tollia ­
sutusele, kus asjaomased tooted või kaup ühenduse tolliterritooriumile tuuakse. Kui tooted või kaup tuuakse sisse väljaspool ühenduse tolliter ­
ritooriumi algava transiidiprotseduuri alusel, esitatakse vormid selle protseduuri sihttolliasutuses.
 
Sihttolliasutus võib nõuda vormi tõlget. Lisaks võib ta vormis T2M 
esitatud andmete täpsuse kontrollimiseks nõuda kõikide asjakohaste dokumentide, sealhulgas vajaduse korral laevadokumentide, esitamist. Asutus täidab iga T2M vormi lahtri C, mille koopia saadetakse artiklis 328 nimetatud tolliasutusele.
 
Artikkel 335  
Erandina artiklitest 332, 333 ja 334, kui T2M vormiga hõlmatud tooted 
toimetatakse kolmandasse riiki, mis on ühise transiidiprotseduuri konventsiooni lepinguosaline, „T2” protseduuri alusel täielikult või osasaadetistena ühenduse tolliterritooriumile tagasisaatmiseks, märgitakse kõnealuse protseduuri andmed T2M vormi lahtrisse 
„Märkused”.
 
Kui kõik kõnealuse T2M vormiga hõlmatud tooted ja/või kaup on 
saadetud ühenduse tolliterritooriumile, täidab ja kinnitab toll vormi lahtris 13 esitatud sertifikaadi. Vormi täidetud koopia saadetakse artiklis 328 nimetatud tolliasutusele.
 
Vajaduse korral kohaldatakse artikli 332 lõiget 2.  
Artikkel 336  
Kui toll seda nõuab, esitatakse T2M vorme sisaldav vihik.  ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 222
 
Kui laev, millele artiklis 327 nimetatud T2M vormide vihik välja anti, ei 
täida enne kõikide vormide kasutamist enam ettenähtud tingimusi või kõik vihikus esitatud vormid on kasutatud või vihiku kehtivusaeg lõpeb, tagastatakse vihik viivitamata selle väljaandnud tolliasutusele.  
▼
M19  __________  
▼M7 __________  
▼M19  
4. PEATÜKK  
Ühenduse transiit  
1 . j a g u  
Üldsätted  
Artikkel 340a  
Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühenduse välis- ja sisetransiidi 
suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.  
Suurema pettuseohuga seotud kaubad on loetletud lisas 44c. Kui käes- 
oleva määruse sättes viidatakse sellele lisale, kohaldatakse loetletud kaubaga seotud meetmeid ainult juhul, kui selle kogus ületab vastava miinimumkoguse. Lisa 44c vaadatakse läbi vähemalt üks kord aastas.
 
Artikkel 340b  
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
01. lähtetolliasutus: tolliasutus, kus aktsepteeritakse kauba suhtes 
ühenduse transiidiprotseduuri rakendamise deklaratsioone;  
02. vahetolliasutus:  
a) ühenduse tolliterritooriumilt väljumise kohas paiknev tollia ­
sutus, kui kaubasaadetis viiakse välja kõnesolevalt terri ­
tooriumilt transiitveo käigus, mille teekonnal ületatakse liik ­
mesriigi ja kolmanda riigi, mis ei ole EFTA riik, vaheline piir või
 
b) ühenduse tolliterritooriumile sisenemise kohas paiknev tollia ­
sutus, kui kaup on läbinud transiitveo käigus kolmanda riigi territooriumi;
 
03. sihttolliasutus: tolliasutus, kus ühenduse transiidiprotseduuril olev 
kaup tuleb esitada transiitveo lõpetamiseks;  ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 223
 
04. tagatistolliasutus: iga liikmesriigi tolli määratud tolliasutus, kus 
esitatakse käendaja tagatis;  
05. EFTA riigid: kõik EFTA riigid ja 20. mai 1987. aasta ühistransiidi ­
protseduuri konventsiooniga (  1 ) ühinenud riigid;  
▼M32  
06. transiidi saatedokument: ühenduse transiidiprotseduuril oleva 
kaubaga kaasas olev arvutisüsteemist välja trükitud dokument, mis põhineb transiidideklaratsiooni andmetel;  
▼
M34  
6a. transiidi/julgeoleku saatedokument: ühenduse transiidiprotseduuril 
oleva kaubaga kaasas olev arvutisüsteemist välja trükitud dokument, mis põhineb transiidideklaratsiooni ja sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni andmetel;  
▼
M32  
07. asendustoiming: paberdokumentide kasutamisel põhinev prot ­
seduur, mis on ette nähtud selleks, et võimaldada transiidideklar ­
atsiooni esitamist ja kontrollimist ning transiitvedu, kui elektroo ­
nilist standardprotseduuri ei saa rakendada.  
▼M19  
Artikkel 340c  
▼M32  
1. Ühenduse kauba suhtes rakendatakse ühenduse sisetransiidiprotse ­
duuri, kui kaup saadetakse  
a) ühenduse tolliterritooriumi sellest osast, kus kohaldatakse direktiivi 
2006/112/EÜ, ühenduse tolliterritooriumi sellesse ossa, kus seda ei kohaldata, või
 
b) ühenduse tolliterritooriumi sellest osast, kus direktiivi 2006/112/EÜ 
ei kohaldata, ühenduse tolliterritooriumi sellesse ossa, kus seda kohaldatakse, või
 
c) ühenduse tolliterritooriumi sellest osast, kus ei kohaldata direktiivi 
2006/112/EÜ, ühenduse tolliterritooriumi sellesse ossa, kus seda samuti ei kohaldata.  
▼
M19  
2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, rakendatakse ühenduse 
sisetransiidiprotseduuri ühenduse kauba suhtes, mis saadetakse ühenduse tolliterritooriumi ühest punktist teise ühe või mitme EFTA riigi kaudu ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel.
 
Esimeses lõigus nimetatud täielikult meritsi või õhuteed pidi veetud 
kauba puhul ei nõuta ühenduse sisetransiidiprotseduuri rakendamist.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 224  
( 1 ) EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.
 3. Kui ühenduse kaupa eksporditakse EFTA riiki või see ekspor ­
ditakse ja seda veetakse läbi ühe või mitme EFTA riigi territooriumi ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel, rakendatakse selle suhtes ühenduse välistransiidiprotseduuri järgmistel tingimustel:
 
a) kui kaup on läbinud ekspordiga seotud tolliformaalsused ekspordi ­
toetuste saamiseks selle kolmandatesse riikidesse eksportimisel ühise 
põllumajanduspoliitika alusel või  
b) kui kaup tuleb sekkumisvarudest, kohaldatakse selle suhtes kasu ­
tamise ja/või sihtkohaga seotud kontrollimeetmeid ja need on läbinud ühise põllumajanduspoliitika alusel kolmandatesse riikidesse eksportimisega seotud tolliformaalsused, või
 
c) kui kaup vastab imporditollimaksude tagasimaksmise või nende 
vähendamise nõuetele, tingimusel et see eksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt, või
 
d) kui kaup on läbinud kolmandatesse riikidesse eksportimisel tolli ­
formaalsused kompensatsioonitoodetena või muutmata seisundis kaubana, et lõpetada tagasimaksesüsteemi puhul kohaldatavat sees ­
töötlemise tolliprotseduuri tollimaksude tagasimaksmise või nende vähendamise taotlemiseks.
 
Artikkel 340d  
Kaupa, mille suhtes rakendatakse ühenduse transiidiprotseduuri, võib 
vedada ühest ühenduse tolliterritooriumi punktist teise kolmanda riigi territooriumi kaudu, välja arvatud EFTA riigid, kui seda veetakse nimetatud kolmanda riigi kaudu liikmesriigis väljaantud üheainsa veodokumendi alusel. Sel juhul peatatakse nimetatud transiidiprot ­
seduuri kohaldamine kolmanda riigi territooriumil.
 
Artikkel 340e  
1. Ühenduse transiidiprotseduuri rakendamine on kohustuslik ainult 
õhuteed pidi veetava kauba suhtes, kui kaup laaditakse peale või ümber ühenduse lennujaamas.
 
2. Ilma et see piiraks seadustiku artikli 91 lõike 1 kohaldamist, on 
ühenduse transiidiprotseduuri kasutamine kohustuslik meritsi veetava kauba puhul, kui seda veetakse artiklite 313a ja 313b kohaselt loa saanud laevaliinidega.
 
Artikkel 341  
Seadustiku VII jaotise 1. ja 2. peatüki sätteid ning käes-oleva jaotise 
sätteid kohaldatakse  mutatis mutandis  muude seadustiku artikli 91 lõike 
1 punktis a ettenähtud maksude suhtes.  
Artikkel 342  
1. Printsipaali esitatav tagatis kehtib kogu ühenduses.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 225
 
2. Kui tagatise esitab käendaja, teatab käendaja oma ametliku 
asukoha või nimetab oma esindaja igas liikmesriigis.  
3. Tagatis tuleb esitada ühenduse transiitvedude puhul, mida 
teostavad liikmesriikide raudtee-ettevõtjad muu kui artikli 372 lõike 1 punkti g alapunktis i nimetatud lihtsustuse alusel.  
▼
M32  
4. Kui käendaja esitab tagatise tagatistolliasutuses,  
a) määratakse printsipaalile tagatise viitenumber tagatise kasutamiseks 
ja kõigi käendaja kohustuste kindlakstegemiseks;  
b) määratakse ja edastatakse printsipaalile tagatise viitenumbri juurde 
kuuluv juurdepääsukood.  
Artikkel 343  
Iga liikmesriik kannab ühenduse transiitvedude alal pädevate tollia ­
sutuste nimekirja arvutisüsteemi, märkides ära nende asutuste identifit ­
seerimisnumbrid, kohustused ning lahtioleku päevad ja kellaaja. Ka kõik nende andmete muudatused tuleb arvutisüsteemi kanda.
 
Komisjon edastab selle teabe arvutisüsteemi abil kõigile liikmesriikidele.  
Artikkel 343a  
Iga liikmesriik teavitab komisjoni transiidi keskasutuse loomisest ning 
sellele keskasutusele pandud kohustustest ühenduse transiidiprotseduuri korraldamise ja järelevalve kohta ning dokumentide vastuvõtmisest ja edastamisest, näidates asjaomaste dokumentide liigid.
 
Komisjon teavitab teisi liikmesriike.  
▼M19  
Artikkel 344  
Ühenduse transiidisüsteemis kasutatavate muude kui ühtse haldusdo ­
kumendi vormide nõuded sätestatakse lisas 44b.  
▼M32  
Artikkel 344a  
1. Ühenduse transiidiprotseduuri raames täidetakse formaalsused 
elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 226
 
2. Asutuste vahel edastatavad sõnumid peavad vastama struktuurilt ja 
määratluselt tolliametitevahelisele kokkuleppele.  
▼M19  
2 . j a g u  
Protseduur  
1 . a l a j a g u  
Üksiktagatis  
Artikkel 345  
▼M21  
1. Üksiktagatis katab tekkida võiva tollivõla kogusumma, mis 
arvutatakse lähteliikmesriigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes kohal ­
datavate kõrgeimate maksumäärade alusel. Arvutamisel käsitatakse ühis ­
transiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühen ­
dusevälise kaubana.  
▼M19  
Üksiktagatise arvutamisel aluseks võetavad maksumäärad ei tohi olla 
väiksemad miinimummäärast, juhul kui sellele on osutatud lisa 44c viiendas veerus.
 
2. Sularahasissemaksena esitatavad üksiktagatised esitatakse lähtetol ­
liasutusele. Need makstakse tagasi pärast protseduuri lõpetamist.  
3. Käendaja võib esitada kuni 7 000 euro suuruse üksiktagatise 
maksekviitungina, mille käendaja väljastab printsipaalina tegutsema hakkavatele isikutele.
 
Käendaja vastutus on kuni 7 000 eurot maksekviitungi kohta.  
▼M32  
4. Kui üksiktagatise esitab käendaja, ei tohi printsipaal muuta 
atribuudi „Tagatise viitenumber” juurde kuuluvat juurdepääsukoodi, välja arvatud lisa 47a punktis 3 sätestatud juhtudel.  
▼
M19  
Artikkel 346  
▼M32  
1. Käendaja esitatav üksiktagatis peab vastama lisas 49 esitatud 
näidisele.  
Tagatisdokumenti säilitatakse tagatistolliasutuses.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 227
 
2. Kui riigi õigusnormid või üldine tava seda nõuavad, võib iga 
liikmesriik lubada koostada lõikes 1 osutatud kohustuse teistsuguses vormis, tingimusel et sellel on näidisdokumendis esitatud kohustusega võrdne õiguslik jõud.  
▼
M32  
Artikkel 347  
1. Artikli 345 lõikes 3 nimetatud juhul peab üksiktagatis vastama 
lisas 50 esitatud näidisele.  
Artikli 346 lõiget 2 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
2. Käendaja esitab tolli poolt ette nähtud korras tagatistolliasutusele 
kõik nõutavad üksikasjad enda poolt maksekviitungina esitatud üksikta ­
gatiste kohta.  
Kviitungi viimane kasutuskuupäev ei või olla hilisem kui üks aasta 
alates dokumendi väljaandmise kuupäevast.  
3. Käendaja teatab printsipaalile iga üksiktagatise maksekviitungi 
kohta tagatise viitenumbri. Printsipaal ei tohi selle juurde kuuluvat juur ­
depääsukoodi muuta.  
4. Vastavalt artikli 353 lõike 2 punktile b annab käendaja printsi ­
paalile üksiktagatise maksekviitungid üle paberkandjal ning need 
peavad olema vormistatud lisas 54 esitatud näidise järgi. Maksekvii ­
tungile peab olema märgitud identifitseerimisnumber.  
5. Käendaja võib välja anda üksiktagatise maksekviitungeid, mis ei 
kehti lisas 44c esitatud nimekirjas loetletud kaupa hõlmava ühenduse 
transiitveo korral. Sel juhul teeb käendaja igale paberkandjal esitatavale 
üksiktagatise maksekviitungile diagonaalselt järgmise märkuse:  
— Piiratud kehtivus – 99200.  
6. Printsipaal esitab lähtetolliasutusele sellise arvu üksiktagatise 
maksekviitungeid, mis vastab 7 000 euro täiskordsele, mida on vaja artikli 345 lõikes 1 nimetatud kogusumma katmiseks. Vastavalt artikli 353 lõike 2 punktile b tuleb paberkandjal maksekviitungid esitada lähte ­
tolliasutusele, kes säilitab need ning teatab iga maksekviitungi identifit ­
seerimisnumbri maksekviitungil märgitud tagatistolliasutusele.  
▼
M19  
Artikkel 348  
1. Tagatistolliasutus tühistab oma otsuse, millega ta on aktsep ­
teerinud käendaja võetud kohustuse, kui väljaandmise ajal kehtestatud tingimusi enam ei täideta.
 
Ka käendaja võib enda võetud kohustuse igal ajal kehtetuks tunnistada.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 228
 
2. Tühistamine jõustub kuueteistkümnendal päeval alates käendaja 
või tagatistolliasutuse teavitamisest.  
Alates nimetatud tühistamise jõustumise kuupäevast ei või kauba suhtes 
ühenduse transiidiprotseduuri rakendamisel kasutada varem välja antud maksekviitungeid.  
▼
M32  
3. Selle liikmesriigi tolliasutused, kuhu tagatistolliasutus kuulub, 
sisestavad sellise tühistamise või kehtetuks tunnistamise ja selle jõustu ­
miskuupäeva kohe arvutisüsteemi.  
▼M19  
2 . a l a j a g u  
Transpordivahendid ja deklaratsioonid  
Artikkel 349  
1. Igale transiidideklaratsioonile märgitakse ainult ühele ja samale 
transpordivahendile laaditud või laadimisele kuuluv kaup, mis veetakse ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse.
 
Tingimusel et veetav kaup lähetatakse koos, käsitatakse käesoleva artikli 
kohaldamisel ühe transpordivahendina järgmisi transpordivahendeid:  
a) haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk;  
b) koosseis raudteevaguneid;  
c) ühendatud veesõidukid;  
d) konteinerid, mis on laaditud ühele transpordivahendile käesoleva 
artikli tähenduses.  
2. Ühte ja samasse transpordivahendisse võib kaupa laadida enam kui 
ühes lähtetolliasutuses ja kaupa võib maha laadida enam kui ühes siht ­
tolliasutuses.  
▼M32  __________  
Artikkel 351  
Kui kaubasaadetis sisaldab kaupa, mille suhtes tuleb rakendada 
ühenduse välistransiidiprotseduuri, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendada ühenduse sisetransiidiprotseduuri, lisatakse tähisega „T” tähistatud transiidideklaratsioonile iga kaubaartikli kohta vastavalt tähis „T1”, „T2” või „T2F”.
 
__________  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 229
 
Artikkel 353  
1. Transiidideklaratsioon peab vastama lisas 37a ette nähtud struk ­
tuurile ja juhistele.  
2. Tolliasutused võtavad vastu lisas 31 toodud näidisele vastaval 
vormil esitatud paberkandjal tollideklaratsioone vastastikusel kokku ­
leppel kehtestatud menetluse kohaselt järgmistel juhtudel:  
a) kui kaupa veavad reisijad, kellel puudub otsene juurdepääs tolli 
arvutisüsteemile, vastavalt artiklis 353a kirjeldatud korrale;  
b) kui asendustoimingut on rakendatud lisas 37d sätestatud tingimuste 
ja eeskirjade kohaselt.  
3. Kui printsipaali rakendus ja/või võrk ei tööta, on kirjaliku tran ­
siidideklaratsiooni kasutamiseks lõike 2 punkti b alusel vaja pädeva asutuse heakskiitu.
 
4. Kirjalikule transiidideklaratsioonile võib lisada ühe või mitu lisa ­
lehte, mis vastavad lisas 33 esitatud näidisele. Need lisalehed on deklar ­
atsiooni lahutamatu osa.  
5. Lisalehtede asemel võib kirjaliku transiidideklaratsiooni kirjeldava 
osana kasutada lisas 44a esitatud juhiste kohaselt täidetud ja lisas 45 esitatud näidisel põhinevaid lastinimekirju, mis moodustavad deklar ­
atsiooni lahutamatu osa.
 
Artikkel 353a  
1. Artikli 353 lõike 2 punkti a kohaldamise puhul täidab reisija tran ­
siidideklaratsiooni vastavalt artiklile 208 ja lisale 37.  
2. Tolliasutused tagavad, et transiidiandmeid vahetataks tolliasutuste 
vahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil.  
▼M25  __________  
▼M19  
3 . a l a j a g u  
Formaalsused lähtetolliasutuses  
Artikkel 355  
1. Ühenduse transiidiprotseduuril olev kaup veetakse sihttolliasutusse 
majanduslikult põhjendatud teed pidi.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 230
 
2. Ilma et see piiraks artikli 387 kohaldamist, näeb lähtetolliasutus 
lisas 44c loetletud kauba puhul või juhul, kui toll või printsipaal seda vajalikuks peab, ette kindla teekonna ning märgib transiidideklaratsiooni lahtrisse 44 liikmesriigid, mis tuleb kindlasti läbida, võttes arvesse kõiki printsipaali poolt edastatud üksikasju.
 
Artikkel 356  
1. Lähtetolliasutus määrab kauba sihttolliasutusele esitamise tähtaja, 
võttes arvesse veose teekonda, transpordieeskirju ja muid õigusakte ning vajaduse korral printsipaali poolt edastatud üksikasju.
 
2. Lähtetolliasutuse määratud tähtaeg on siduv nende liikmesriikide 
tolli suhtes, kelle territooriumile ühenduse transiitveo käigus sisenetakse, ning need asutused kõnealust tähtaega muuta ei tohi.  
▼
M32  __________  
▼M19  
Artikkel 357  
▼M32  
1. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, ei või kaupa, mille suhtes 
tuleb rakendada ühenduse transiidiprotseduuri, vabastada, kui sellele ei ole paigaldatud tollitõkendit. Lähtetolliasutus võtab identifitseerimis ­
meetmed, mida ta peab vajalikuks, ning kannab vastavad andmed tran ­
siidideklaratsiooni.  
▼
M19  
2. Tollitõkend paigaldatakse:  
a) koormaruumile, kui transpordivahendile tollitõkendi paigaldamine on 
heaks kiidetud muude eeskirjade alusel või kui lähtetolliasutus on selle tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistanud;
 
b) muudel juhtudel igale üksikpakendile.  
Tollitõkend peab vastama lisas 46a esitatud nõuetele.  
3. Transpordivahendi võib tunnistada tollitõkendi paigaldamiseks 
sobivaks, kui:  
a) tollitõkendit on võimalik paigaldada lihtsalt ja tõhusalt;  
b) see on ehitatud nii, et kaupa ei saa välja võtta ega juurde panna ilma 
avamisjälgi jätmata või tollitõkendeid rikkumata;  
c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 231
 
d) kaubaruum on tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetav.  
Maanteesõidukit, haagist, poolhaagist või konteinerit, mis on tollitõ ­
kendiga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt rahvusvahelisele lepingule, mille osaliseks on Euroopa Ühendus, peetakse tollitõkendi paigalda ­
miseks sobivaks.  
▼
M32  
4. Arvestades muid võimalikke identifitseerimismeetmeid, ei pruugi 
lähtetolliasutus tollitõkendi paigaldamist nõuda, kui transiidideklar ­
atsioonis või täiendavates dokumentides esitatud kauba kirjeldus võimaldab seda kergesti identifitseerida.
 
Kauba kirjeldus on kauba identifitseerimiseks piisav, kui see sisaldab 
kaubakoguse ja laadi identifitseerimiseks piisavalt täpseid andmeid.  
Artikkel 358  
1. Kauba vabastamisel teatab lähtetolliasutus ühenduse transiitveost 
deklareeritud sihttolliasutusele, kasutades sõnumit „Eeldatava saabumise 
teade”, ja igale deklareeritud vahetolliasutusele, kasutades sõnumit „Eel ­
datava transiidi teade”. Need sõnumid põhinevad transiidideklar ­
atsioonist pärinevatel andmetel, mida vajaduse korral muudetakse.  
▼M34  
2. Pärast kauba vabastamist on ühenduse transiidiprotseduuril oleva 
kaubaga kaasas transiidi saatedokument või transiidi/julgeoleku saatedo ­
kument. See vastab lisas 45a sätestatud transiidi saatedokumendi näidisele ja andmetele või juhul, kui lisaks transiidiandmetele esitatakse lisas 30A osutatud andmed, lisas 45e sätestatud transiidi/julgeoleku saatedokumendi ning lisas 45f sätestatud transiidi/julgeoleku kaub ­
animekirja näidisele ja andmetele. See dokument antakse ettevõtja käsutusse järgmistel tingimustel:  
▼
M32  
a) lähtetolliasutus väljastab selle printsipaalile või trükitakse see tollia ­
sutuse loal välja printsipaali arvutisüsteemist;  
b) dokument trükitakse välja volitatud kaubasaatja arvutisüsteemist 
pärast seda, kui lähtetolliasutuselt on saadud kauba vabastamist lubav sõnum.  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 232
 
3. Kui deklaratsioon hõlmab rohkem kui ühte kaubaartiklit, lisatakse 
lõikes 2 osutatud transiidi saatedokumendile lisas 45b sätestatud näidisele vastav kaubanimekiri. Lõikes 2 osutatud transiidi/julgeoleku saatedokumendile lisatakse alati lisas 45f sätestatud kaubanimekiri. Kaubanimekiri on transiidi saatedokumendi või transiidi/julgeoleku saatedokumendi lahutamatu osa.
 
▼M19  
4 . a l a j a g u  
Teekonnal täidetavad formaalsused  
▼M32  
Artikkel 359  
1. Kaubasaadetis ja  ►M34  transiidi saatedokument – transiidi/ ­
julgeoleku saatedokument ◄ tuleb esitada igas vahetolliasutuses.  
2. Vahetolliasutus registreerib piiriületuse lähtetolliasutuselt saadud 
sõnumi „Eeldatava transiidi teade” alusel. Piiriületusest teatatakse lähte ­
tolliasutusele, kasutades sõnumit „Piiriületusteade”.  
3. Vahetolliasutused kontrollivad kaupa, kui nad peavad seda 
vajalikuks. Kauba läbivaatamisel võetakse eelkõige aluseks sõnum „Eel ­
datava transiidi teade”.  
4. Kui kaup veetakse sellise vahetolliasutuse kaudu, mida ei ole 
deklaratsioonis ja  ►M34  transiidi saatedokument – transiidi/julgeoleku 
saatedokument ◄ nimetatud, küsib kõnealune asutus lähtetolliasutuselt 
sõnumit „Eeldatava transiidi teade” ja teatab lähtetolliasutusele piiriüle ­
tusest, saates sõnumi „Piiriületusteade”.  
▼M19  
Artikkel 360  
1. ►M32  Veoettevõtja peab tegema  ►M34  transiidi saatedokument 
– transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ vajalikud kanded ja esitama 
need koos kaubasaadetisega transpordivahendi asukohaliikmesriigi tollile, kui: ◄
 
a) ettenähtud teekonda muudetakse ja kohaldatakse artikli 355 lõiget 2;  
b) veo jooksul on tollitõkendid rikutud veoettevõtjast olenematutel 
põhjustel;  
c) kaup laaditakse ümber teisele transpordivahendile; ümberlaadimine 
peab toimuma tolli järelevalve all, kes võib siiski lubada järelev ­
alveta ümberlaadimist;  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 233
 
d) otsese ohu tõttu on vaja kaup transpordivahendilt kohe osaliselt või 
täielikult maha laadida;  
e) leiab aset vahejuhtum või õnnetusjuhtum, mis võib mõjutada print ­
sipaali või veoettevõtja võimet täita oma kohustusi.  
▼M32  
2. Kui toll otsustab, et ühenduse transiitvedu võib jätkata tavalisel 
viisil, kinnitab ta pärast asjakohaste meetmete võtmist  ►M34  transiidi 
saatedokument – transiidi/julgeoleku saatedokument ◄. 
Ümberlaadimist käsitleva teabe kannavad olukorrast lähtuvalt arvuti ­
süsteemi vahetolliasutus või sihttolliasutus.  
▼M19  
5 . a l a j a g u  
Formaalsused sihttolliasutuses  
▼M32  
Artikkel 361  
1. Kaup ja nõutavad dokumendid tuleb esitada sihttolliasutuses 
lahtiolekupäevadel ja kellaaegadel. Sihttolliasutus võib siiski asjaomase isiku taotlusel ja kulul anda loa esitada need muul ajal. Samuti võib sihttolliasutus anda loa esitada kaup ja nõutavad doku ­
mendid asjaomase isiku taotlusel ja kulul mujal.
 
2. Kui kaup esitatakse sihttolliasutusele pärast lähtetolliasutuse 
määratud tähtaja möödumist ja hilinemine on tingitud veoettevõtjast või printsipaalist olenematutest asjaoludest, mida on sihttolliasutusele rahuldavalt selgitatud, loetakse, et veoettevõtja või printsipaal on ettenähtud tähtajast kinni pidanud.
 
3. Sihttolliasutus säilitab  ►M34  transiidi saatedokument – transiidi/ ­
julgeoleku saatedokument ◄ ja kaupa kontrollitakse peamiselt lähtetol ­
liasutuselt saadud sõnumi „Eeldatava saabumise teade” alusel.  
4. Printsipaali taotluse korral ja protseduuri lõppemise tõendamiseks 
kooskõlas artikli 366 lõikega 1 lisab sihttolliasutus  ►M34  transiidi 
saatedokument – transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ koopiale 
järgmise märkuse:  
— Alternatiivsed tõendid – 99202.  
5. Transiitvedu võib lõppeda tolliasutuses, mida transiidideklar ­
atsioonis ei ole näidatud. Sel juhul on kõnealune tolliasutus sihttollia ­
sutus.  
Kui uus sihttolliasutus asub sellise liikmesriigi jurisdiktsioonis, kuhu 
algselt määratud asutus ei kuulu, taotleb uus sihttolliasutus lähtetollia ­
sutuselt sõnumit „Eeldatava saabumise teade”.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 234
 
Artikkel 362  
1. Sihttolliasutus väljastab kauba ja nõutavate dokumentide esitajale 
viimase nõudmisel saabumistõendi.  
2. Saabumistõend vastab lisas 47 esitatud näidisele.  
3. Kviitungi täidab asjaomane isik eelnevalt. See võib sisaldada muid 
kaubasaadetisega seonduvaid andmeid, välja arvatud lahtris, mille täidab sihttolliasutus. Kviitungit ei tohi kasutada tõendusena protseduuri lõppe ­
misest artikli 366 lõike 1 tähenduses.
 
Artikkel 363  
1. Sihttolliasutus teavitab lähtetolliasutust kauba saabumisest selle 
sihttolliasutuses esitamise kuupäeval, kasutades sõnumit „Saabumis ­
teatis”.  
2. Kui transiitvedu lõpeb tolliasutuses, mida ei ole transiidideklar ­
atsiooni märgitud, teavitab uus sihttolliasutus lähtetolliasutust kauba saabumisest, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”.
 
Esialgu edastab lähtetolliasutus deklaratsiooni märgitud sihttolliasutusele 
kauba saabumise kohta sõnumi „Edasi saadetud saabumisteatis”.  
3. Lõigetes 1 ja 2 käsitletud sõnumit „Saabumisteatis” ei tohi 
kasutada tõendina transiitveo lõppemise kohta artikli 366 lõike 1 tähen ­
duses.  
4. Sihttolliasutus edastab sõnumi „Kontrollitulemid” lähtetolliasu ­
tusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba esitamist sihttolliasu ­
tusele, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Kui aga kohal ­
datakse artiklit 408, saadab sihttolliasutus sõnumi „Kontrollitulemid” 
lähtetolliasutusele hiljemalt kuuendal päeval pärast kauba esitamist.  
__________  
▼M19  
6 . a l a j a g u  
▼M32  
Päringuprotseduur  
Artikkel 365  
1. Kui lähteliikmesriigi tolliasutus ei ole saanud sõnumit „Saabumis ­
teatis” selle aja jooksul, mil kaup tuleb sihttolliasutusele esitada, või kui ta ei ole saanud sõnumit „Kontrollitulemid” kuue päeva jooksul sõnumi „Saabumisteatis” saamisest, algatab ta päringuprotseduuri, et saada vajalikku teavet transiidiprotseduuri lõpetamiseks, või kui see ei ole 
võimalik:
 
— teha kindlaks tollivõla tekkimise võimalus;  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 235
 
— tuvastada võlgnik ning  
— määrata kindlaks tolliasutus, kes vastutab võla sissenõudmise eest.  
2. Päringuprotseduur algatatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul 
pärast ühe lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist, välja arvatud liikmes ­
riikide vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud erandjuhtudel. Kui tolliasutusele on eelnevalt teatatud, et transiitvedu ei ole lõppenud, või kui tal on põhjust seda arvata, algatab ta päringuprotseduuri viivita ­
matult.
 
3. Kui lähteliikmesriigi tolliasutus saab ainult sõnumi „Saabumis ­
teatis”, algatab ta päringuprotseduuri, küsides sõnumi „Saabumisteatis” saatnud sihttolliasutuselt sõnumit „Kontrollitulemid”.
 
4. Kui lähteliikmesriigi tolliasutus ei ole saanud sõnumit „Saabumis ­
teatis”, algatab ta päringuprotseduuri, küsides protseduuri lõpetamiseks vajalikku teavet printsipaalilt või sihttolliasutuselt, kui sihtkohas on piisavalt andmeid, et seal päringuprotseduuri algatada.
 
Printsipaalilt tuleb transiidiprotseduuri lõpetamiseks vajalikku teavet 
küsida 28 päeva jooksul pärast päringuprotseduuri algatamist sihttollia ­
sutuses.  
5. Sihttolliasutus ja printsipaal peavad lõikes 4 nimetatud taotlusele 
vastama 28 päeva jooksul. Kui printsipaal annab selle aja jooksul piisavalt andmeid, peab lähteliikmesriigi tolliasutus neid arvesse võtma või kui saadud andmed võimaldavad, siis transiitveo lõpetama.
 
6. Kui printsipaali esitatud andmed ei võimalda transiidiprotseduuri 
lõpetada, kuid lähteliikmesriigi tolliasutus peab neid päringuprotseduuri jätkamiseks piisavaks, tuleb asjaomasele tolliasutusele kohe taotlus esitada.
 
7. Kui päringuprotseduuri käigus tehakse kindlaks, et transiidiprot ­
seduur on nõuetekohaselt lõppenud, lõpetab lähteliikmesriigi tolliasutus transiitveo ja teavitab viivitamata printsipaali ning vajaduse korral tollia ­
sutusi, kes võivad olla algatanud sissenõudmismenetluse kooskõlas tolli ­
seadustiku artiklitega 217–232.
 
Artikkel 365a  
1. Kui lähteliikmesriigi tolliasutus (edaspidi „taotluse esitanud 
asutus”) saab pärast päringuprotseduuri algatamist ja enne artikli 450a esimeses taandes nimetatud tähtaja möödumist ükskõik mil viisil tõen ­
dusmaterjali seoses kohaga, kus võla põhjustanud sündmus aset leidis, ning kui see koht asub teise liikmesriigi territooriumil, saadab nimetatud asutus kohe kogu kättesaadava teabe asutusele (edaspidi „taotluse saanud asutus”), kes vastutab koha eest, kus kõnealune sündmus aset leidis.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 236
 
2. Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta 
on võla sissenõudmise eest vastutav. Kui vastust ei ole 28 päeva jooksul tulnud, peab taotluse esitanud asutus oma algatatud päringuprotseduuri viivitamata jätkama.
 
Artikkel 366  
1. Printsipaal võib esitada tollile tõendi, et transiitvedu on deklar ­
atsioonis ette nähtud tähtaja jooksul lõppenud, sihtliikmesriigi tolli poolt kinnitatud dokumendina, milles kaup identifitseeritakse ja tõenda ­
takse, et see on esitatud sihttolliasutusele või, artikli 406 kohaldamisel, volitatud kaubasaajale.
 
2. Ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppenuks ka juhul, kui 
printsipaal esitab tolliasutusele ühe järgmistest dokumentidest, milles kaup identifitseeritakse:
 
a) kolmandas riigis väljastatud tollidokumendi, mis tõendab, et kauba 
suhtes on rakendatud tollikäitlusviisi;  
b) kolmandas riigis väljastatud ja selle riigi tolli kinnitatud dokumendi, 
mis tõendab, et kaupa loetakse kõnealuses kolmandas riigis vabas ringluses olevaks.
 
3. Lõikes 2 nimetatud dokumente võib asendada koopiate või valgus ­
koopiatega, mille õigsust on tõestanud originaaldokumendid kinnitanud asutus, asjaomaste kolmandate riikide asutused või ühe liikmesriigi asutus.  
▼
M19  
7 . a l a j a g u  
Lisasätted, mida kohaldatakse, kui tolliasutused vahetavad transiidialaseid 
andmeid infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil  
▼M32  
Artikkel 367  
Sätteid, milles käsitletakse sõnumite vahetamist tolliasutuste vahel info ­
tehnoloogia ja arvutivõrgu abil, ei kohaldata lihtsustatud protseduuride puhul teatud transpordiliikide suhtes ja tolliseadustiku artikli 97 lõikel 2 põhineva ja artikli 372 lõike 1 punktides f ja g osutatud muude liht ­
sustatud protseduuride puhul.
 
▼M29  __________  
▼M32  __________  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 237
 
3 . j a g u  
Tolliformaalsuste lihtsustamine  
1 . a l a j a g u  
Üldsätted tolliformaalsuste lihtsustamise kohta  
▼M32  
Artikkel 372  
1. Toll võib printsipaali või kaubasaaja taotlusel lubada vajaduse 
korral kohaldada järgmisi lihtsustusi:  
a) üldtagatise kasutamine või tagatise esitamisest vabastamine;  
b) eri liiki tõkendite kasutamine;  
c) ettenähtud teekonna kasutamise nõudest vabastamine;  
d) volitatud kaubasaatja staatus;  
e) volitatud kaubasaaja staatus;  
f) lihtsustatud protseduuride kohaldamine kaubale, mida veetakse  
i) raudteel või suurtes konteinerites;  
ii) õhuveoga;  
iii) meritsi;  
iv) torujuhtme kaudu;  
g) tolliseadustiku artikli 97 lõikel 2 põhineva muu lihtsustatud korra 
alusel.  
2. Kui antakse luba lõike 1 punktides a ja f osutatud lihtsustuse 
kohaldamiseks, kohaldatakse seda kõikides liikmesriikides, kui käesolevas jaos või loas ei ole sätestatud teisiti. Kui antakse luba lõike 1 punktides b, c ja d osutatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohal ­
datakse seda ainult loa andnud liikmesriigis alustatud ühenduse tran ­
siidiprotseduuride suhtes. Kui antakse luba lõike 1 punktis e osutatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult liikmesriigis, kus luba on antud.  
▼
M19  
Artikkel 373  
1. Artikli 372 lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:  
a) kelle asukoht on ühenduses, tingimusel et luba kasutada üldtagatist 
antakse ainult selles liikmesriigis asuvatele isikutele, kus tagatis tuleb esitada;  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 238
 
b) kes kasutavad korrapäraselt ühenduse transiidiprotseduure või kelle 
kohta toll teab, et nad on suutelised täitma selle korraga seotud kohustused, või kes võtavad artikli 372 lõike 1 punktis e osutatud lihtsustuse alusel korrapäraselt vastu ühenduse transiidiprotseduuril olevat kaupa ning;  
▼
M19  
c) kes ei ole tõsiselt ega pidevalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi.  
2. Lihtsustuse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks antakse luba 
ainult juhul, kui:  
a) toll on suuteline tegema protseduuri järelevalvet ja kontrolli, ilma et 
sellega kaasneks asjaomase isiku nõuetega võrreldes ülemääraseid haldusprobleeme; ning
 
b) asjaomane isik peab arvestust, mis võimaldab tollil teha tõhusat 
kontrolli.  
▼M29  
3. Kui asjaomasel isikul on artikli 14a lõike 1 punktis a või c 
osutatud volitatud ettevõtja sertifikaat, loetakse käesoleva artikli lõike 1 punkti c ja lõike 2 punkti b nõuded täidetuks.  
▼
M19  
Artikkel 374  
▼M32  
1. Taotlus lihtsustuse kohaldamiseks (edaspidi „taotlus”) kuupäev ­
astatakse ja allkirjastatakse. Selle võib teha kirjalikult või esitada elek ­
trooniliste andmetöötlusvahendite abil tolliasutuste poolt kindlaks määratud tingimustel ja viisil.  
▼
M19  
2. Taotlus peab sisaldama üksikasju, mille alusel toll saab 
kontrollida, kas lihtsustuse kohaldamiseks vajalikud tingimused on 
täidetud.  
Artikkel 375  
1. Taotlus esitatakse taotleja asukoha liikmesriigi tollile.  
2. Luba antakse välja või taotlus lükatakse tagasi kolme kuu jooksul 
taotluse esitamise kuupäevast alates.  
Artikkel 376  
1. Loa kuupäevastatud ja allkirjastatud originaaleksemplar ning üks 
või mitu koopiaeksemplari antakse loa omanikule.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 239
 
2. Loas määratakse kindlaks lihtsustuse kohaldamise tingimused ning 
sätestatakse tegevus- ja kontrollimeetodid. Luba kehtib alates selle väljaandmise kuupäevast.  
▼
M32  
3. Artikli 372 lõike 1 punktides b, c ja f osutatud lihtsustuse puhul 
tuleb lähtetolliasutuse nõudmisel luba alati esitada.  
▼M19  
Artikkel 377  
1. Loa omanik teatab tollile kõikidest pärast loa andmist ilmnenud 
asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.  
2. Otsuse jõustumise kuupäev märgitakse otsusesse, millega luba 
tunnistatakse kehtetuks või muudetakse.  
Artikkel 378  
1. Toll säilitab taotlused ja neile lisatud tõendavad dokumendid ning 
välja antud lubade koopiad.  
2. Kui taotlus jäetakse rahuldamata või luba tühistatakse või tunnis ­
tatakse kehtetuks, säilitatakse taotlust ja vastavalt asjaoludele kas taotluse tagasilükkamise või kehtetuks tunnistamise otsust ning kõiki lisatud tõendavaid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle kalend ­
riaasta lõpust, millal taotlus jäeti rahuldamata või luba tühistati või kehtetuks tunnistati.
 
2 . a l a j a g u  
Üldtagatis ja tagatisest vabastamine  
▼M32  
Artikkel 379  
1. Printsipaal võib kasutada üldtagatist või tagatisest vabastamist 
tollivõla limiidi ulatuses.  
2. Tollivõla limiit võrdub tollivõlaga, mis võib tuleneda kaubast, 
mille printsipaal esitab ühenduse transiidiprotseduurile vähemalt ühe nädala jooksul.
 
Tagatistolliasutus määrab tollivõla limiidi kindlaks kokkuleppel 
asjaomase isikuga, võttes arvesse  
a) teavet isiku poolt varem veetud kauba kohta ning kavandatavate 
ühenduse transiitvedude eeldatavat mahtu, mis on muu hulgas näidatud tema äri- ja raamatupidamisdokumentides;
 
b) tollivõla limiidi kindlaksmääramisel tagatistolliasutuse liikmesriigis 
kohaldatavaid kõrgeimaid tollimaksumäärasid ja muid makse. Ühis ­
transiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetud või veetavat ühenduse kaupa käsitatakse ühendusevälise kaubana.  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 240
 
Iga transiidiveo puhul arvutatakse tekkida võiva tollivõla summa. Kui 
vajalikud andmed ei ole kättesaadavad, on eeldatav summa 7 000 eurot, kui tolliasutuse käsutuses oleva teabe põhjal ei kasutata muud summat.
 
3. Võttes eelkõige arvesse printsipaali taotlust, vaatab tagatistol ­
liasutus tollivõla limiidi läbi ning vajaduse korral kohandab seda.  
4. Võttes arvesse kõiki vedusid, mille puhul protseduur ei ole veel 
lõppenud, peab iga printsipaal tagama, et tollivõlg ei oleks suurem kui tollivõla limiit.
 
Tolliasutuste arvutisüsteemides töödeldakse ja võidakse kontrollida 
tollivõla limiidi kasutamist iga transiitveo puhul.  
▼M19  
Artikkel 380  
1. Üldtagatise tagatissumma võrdub artiklis 379 osutatud tollivõla 
limiidiga.  
2. Üldtagatise tagatissummat võib vähendada:  
a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on 
kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid ja et ta on omandanud ühenduse transiidiprotseduuriga seoses piisavalt kogemusi;
 
b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on 
kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid ja et ta on omandanud ühenduse transiidiprotseduuriga seoses piisavalt 
kogemusi ning ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd.
 
3. Printsipaali võib tagatise esitamisest vabastada, kui ta tõendab, et 
ta täidab lõike 2 punktis b kirjeldatud usaldusnorme, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.
 
4. Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse lisas 46b 
sätestatud kriteeriume.  
▼M32  
Artikkel 380a  
Iga kord, kui kasutatakse üldtagatist ja/või isik vabastatakse tagatise 
esitamisest,  
a) määratakse printsipaalile tagatise viitenumber, mis on seotud kind ­
laksmääratud tollivõla limiidiga;  
b) määratakse ja edastatakse printsipaalile tagatise viitenumbri juurde 
kuuluv esialgne juurdepääsukood.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 241
 
Printsipaal võib enda või oma esindajate jaoks määrata ühe või mitu 
juurdepääsukoodi.  
▼M19  
Artikkel 381  
1. Selleks et saada luba üldtagatise esitamiseks lisas 44c osutatud 
kaubaliikide puhul, peab printsipaal lisaks artiklis 373 sätestatud tingimuste täitmisele tõendama, et tal on kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid, et ta on omandanud ühenduse transiidi ­
protseduuriga seoses piisavalt kogemusi ning ta kas teeb tolliga tihedat koostööd või kontrollib vedusid.
 
2. Lõikes 1 nimetatud üldtagatise tagatissummat võib vähendada:  
a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb 
tolliga tihedat koostööd ja kontrollib vedusid;  
b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb 
tolliga tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste 
täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.  
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab toll arvesse lisas 46b sätestatud 
kriteeriume.  
▼M21  
3a. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka juhul, kui taotlus on otseselt 
seotud üldtagatise kasutamisega ning kui sama üldtagatissertifikaati kasutatakse nii lisas 44c nimetatud kaubaliikide kui ka nende 
kaubaliikide puhul, mis ei ole kõnealuse lisa toodete loetelusse kantud.  
▼
M19  
4. Seadustiku artikli 94 lõigetes 6 ja 7 ettenähtud rakenduseeskirjad 
üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise ajutise kasu ­
tuskeelu kohta on sätestatud käesoleva määruse lisas 47a.  
▼M32  
Artikkel 382  
1. Üldtagatise esitab käendaja.  
2. Selle kohta tuleb esitada lisas 48 esitatud näidisele vastav tagatis ­
dokument. Tagatisdokument säilitatakse tagatistolliasutuses.  
3. Artikli 346 lõiget 2 kohaldatakse  mutatis mutandis . ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 242
 
Artikkel 383  
1. Toll väljastab printsipaalile loa alusel ühe või mitu üldtagatise 
garantiisertifikaati või tagatisest vabastamise sertifikaati, edaspidi „ser ­
tifikaadid”, mis koostatakse lisas 51 esitatud või vajaduse korral lisas 51a esitatud näidise kohaselt ning täiendatakse kooskõlas lisaga 51b, et printsipaalil oleks võimalik üldtagatise olemasolu või tagatise esita ­
misest vabastamist tõendada.  
▼
M32  
2. Sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutus 
võib kõnealust tähtaega üks kord pikendada kuni kahe aasta võrra.  
__________  
▼M19  
Artikkel 384  
1. Üldtagatise kehtetuks tunnistamisel ja tühistamisel kohaldatakse 
artikli 348 lõiget 1 ja artikli 348 lõike 2 esimest lõiku  mutatis mutandis . 
▼M32  
2. Üldtagatise kasutamise või tagatise esitamisest vabastamise loa 
kehtetuks tunnistamine pädeva asutuse poolt või sellise otsuse kehtetuks tunnistamine, millega tagatistolliasutus on käendaja võetud kohustuse aktsepteerinud, või kohustuse tühistamine käendaja enda 
poolt ja selle jõustumiskuupäev tuleb kanda tagatistolliasutuse poolt 
arvutisüsteemi.
 
3. Alates nimetatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise jõus ­
tumise kuupäevast ei tohi kauba suhtes ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamisel enam kasutada ühtki artikli 353 lõike 2 punkti b alusel 
välja antud sertifikaati ja printsipaal peab need viivitamata tagatistollia ­
sutusele tagastama.
 
Iga liikmesriik edastab komisjonile tunnused, mille järgi on võimalik 
identifitseerida kehtima jäänud, kuid veel tagastamata või varastatud, 
kaotatud või võltsitud sertifikaatidena deklareeritud sertifikaate. 
Komisjon teavitab teisi liikmesriike.  
__________  
▼M19  
3 . a l a j a g u  
Spetsiaalsed lastinimekirjad  
▼M32  __________  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 243
 
4 . a l a j a g u  
Eri liiki tõkendite kasutamine  
Artikkel 386  
1. Toll võib lubada printsipaalil kasutada transpordivahenditel ja 
pakkeüksustel eri liiki tõkendeid, kui toll on kinnitanud nende tõkendite vastavust lisa 46a nõuetele.  
▼
M32  
2. Printsipaal märgib transiidideklaratsiooni andmete hulka kasutatud 
tollitõkendite arvu, liigi ja margi.  
Printsipaal paigaldab tõkendid hiljemalt kauba vabastamisel.  
▼M19  
5 . a l a j a g u  
Vabastamine ettenähtud teekonna nõudest  
Artikkel 387  
1. Toll võib vabastada ettenähtud teekonna järgimise nõudest print ­
sipaali, kes tagab, et tollil oleks alati võimalik asjaomaste kaubasaa ­
detiste asukohta jälgida.  
▼M32  __________  
▼M19  __________  
6 . a l a j a g u  
Volitatud kaubasaatja staatus  
Artikkel 398  
▼M32  
Isikule, kes soovib teha transiitvedusid ühenduses, esitamata transiidi ­
deklaratsioonis kirjeldatud kaupa lähtetolliasutusele või muule pädevale asutusele, võib anda volitatud kaubasaatja staatuse.  
▼
M19  
Seda lihtsustust võib kasutada ainult isik, kellel on lubatud kasutada 
üldtagatist või kes on tagatise esitamisest vabastatud.  
Artikkel 399  
Loas täpsustatakse eelkõige:  
a) lähtetolliasutus või -asutused, kes vastutavad tulevaste ühenduse 
transiitvedude eest;  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 244
 
b) tähtaeg, mille jooksul tolliasutus võib vajaduse korral pärast volitatud 
kaubasaatja deklaratsiooni esitamist teha kauba väljumisele eelneva kontrolli;  
▼
M19  
c) kasutatavad identifitseerimismeetmed, mille puhul võib toll ette näha, 
et transpordivahenditele või pakkeüksustele tuleb paigaldada spet ­
siaalsed tõkendid, mille puhul pädev asutus on kinnitanud, et need vastavad II lisas sätestatud nõuetele, ja mille paigaldab volitatud kaubasaatja;
 
d) keelatud kaubakategooriad ja kauba liikumise keeld.  
▼M32  
Artikkel 400  
Volitatud kaubasaatja esitab lähtetolliasutusele transiidideklaratsiooni. 
Kaupa ei või vabastada enne artikli 399 punktis b ette nähtud tähtaja lõppu.
 
__________  
Artikkel 402  
Volitatud kaubasaatja kannab vajaduse korral arvutisüsteemi artikli 355 
lõikes 2 ette nähtud marsruudi ja artiklis 356 ette nähtud tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada, samuti tollitõkendite arvu, liigi ja margi.
 
__________  
▼M19  __________  
7 . a l a j a g u  
Volitatud kaubasaaja staatus  
▼M32  
Artikkel 406  
1. Isikutele, kes soovivad oma valdustes või muus kindlaksmääratud 
kohas võtta vastu ühenduse transiidiprotseduuril olevat kaupa seda siht ­
tolliasutusele koos  ►M34  transiidi saatedokument – transiidi/julgeoleku 
saatedokument ◄ esitamata, võib anda volitatud kaubasaaja staatuse.  
2. Printsipaal on täitnud seadustiku artikli 96 lõike 1 punktist a 
tulenevad kohustused ja ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppenuks siis, kui kaubasaadetisele lisatud  ►
M34  transiidi saatedo ­
kument – transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ koos puutumatu 
kaubaga on ettenähtud tähtaja jooksul antud üle volitatud kaubasaajale tema valdustes või loas kindlaksmääratud kohas, kusjuures identifitseeri ­
mismeetmeid on järgitud nõuetekohaselt.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 245
 
3. Veoettevõtja nõudmisel väljastab volitatud kaubasaaja iga lõike 2 
kohaselt tarnitud kaubasaadetise kohta kviitungi, mis on ette nähtud artikliga 362, mida kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼
M19  
Artikkel 407  
▼M32  
1. Kõnealuses loas täpsustatakse eelkõige  
a) sihttolliasutus või -asutused, kes vastutavad volitatud kaubasaaja 
poolt vastu võetava kauba eest;  
b) aeg, mille jooksul volitatud kaubasaaja saab sihttolliasutuselt sõnumi 
„Mahalaadimisluba” sõnumi „Eeldatava saabumise teade” andmetega, et saaks  mutatis mutandis  kohaldada artikli 361 lõiget 3;
 
c) keelatud kaubakategooriad ja kauba liikumise keeld.  
▼M19  
2. Toll täpsustab kõnealuses loas, kas sihttolliasutus peab võtma 
meetmeid enne seda, kui volitatud kaubasaaja võib saadud kaupa 
käsutama asuda.  
▼M32  
Artikkel 408  
1. Kui kaup jõuab volitatud kaubasaaja valdustesse või loas kindlaks 
määratud kohta, siis volitatud kaubasaaja  
a) teatab pädevale sihttolliasutusele viivitamata kauba saabumisest, 
kasutades sõnumit „Saabumisteade”, milles on andmed veo ajal toimunud vahejuhtumite kohta;
 
b) ootab enne mahalaadimist sõnumit „Mahalaadimisluba”;  
c) saadab pärast sõnumi „Mahalaadimisluba” saamist sihttolliasutusele 
hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba saabumist sõnumi „Maha ­
laadimismärkused”, mis sisaldab kõiki üksikasju kooskõlas loas kindlaks määratud tingimustega;
 
d) annab sihttolliasutuse käsutusse või saadab talle vastavalt loas 
sätestatud tingimustele kaubaga kaasas oleva  ►M34  transiidi saate ­
dokument – transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ eksemplari.  
2. Sihttolliasutus kannab sõnumis „Kontrollitulemid” olevad andmed 
arvutisüsteemi.  
__________  
▼M19  __________  
__________  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 246
 
8 . a l a j a g u  
Lihtsustatud kord, mida kohaldatakse kauba vedamisel raudteel või suurtes 
konteinerites  
A. Kauba raudteevedu käsitlevad üldsätted  
Artikkel 412  
Artiklit 359 ei kohaldata kauba raudteeveo suhtes.  
▼B 
Artikkel 413  
Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamise korral lihtsustatakse seda 
vastavalt artiklitele 414–425, 441 ja 442 kauba puhul, mida raudtee-ettevõtjad veavad CIM-saatelehe alusel ja ekspresspakkides, 
edaspidi „CIM-saatelehe” alusel.  
▼
M19  
Artikkel 414  
CIM-saatelehel on ühenduse transiidideklaratsiooniga võrdne õiguslik 
jõud.  
▼B 
Artikkel 415  
Iga liikmesriigi raudtee-ettevõtja võimaldab oma riigi tollil kontrollida 
oma raamatupidamisdokumente.  
Artikkel 416  
▼M19  
1. Kui raudtee-ettevõtja võtab kauba vedada CIM-saatelehe alusel, 
mis asendab ühenduse transiidideklaratsiooni, on tema nimetatud veose printsipaal.  
▼
B 
2. Selle liikmesriigi raudtee-ettevõtja, kelle territooriumi kaudu 
siseneb kaup ühenduse territooriumile, on kolmanda riigi raudteel võetud kauba suhtes printsipaal.
 
Artikkel 417  
Raudtee-ettevõtjad tagavad, et ühenduse transiidiprotseduuri alusel 
veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on lisas 58 esitatud näidisele vastav piktogramm.
 
Kõnesolevad sildid kinnitatakse CIM-saatelehele ja vastavale raudtee ­
vagunile, kui see on täis laaditud, ning muudel juhtudel pakkeüksusele või pakkeüksustele.  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 247
 
Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, 
millel on kujutatud lisas 58 esitatud piktogramm.  
▼B 
Artikkel 418  
Kui veolepingut muudetakse nii, et:  
— vedu, mis pidi lõppema väljaspool ühenduse tolliterritooriumi, lõpeb 
selle piires,  
— vedu, mis pidi lõppema ühenduse tolliterritooriumil, lõpeb 
väljaspool seda,  
ei täida raudtee-ettevõtjad muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasu ­
tusega on eelnevalt kokku lepitud.  
Kõikidel muudel juhtudel võivad raudtee-ettevõtjad muudetud lepinguid 
täita; nad teatavad muudatusest lähtetolliasutusele.  
Artikkel 419  
1. CIM-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele kõikide vedude puhul, 
mille suhtes kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuri ja mis algavad 
ja peavad lõppema ühenduse tolliterritooriumil.  
▼M13  
2. Lähtetolliasutus kannab CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 
tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse järgmise tähise:  
a) tähise „T1”, kui kaup liigub ühenduse välistransiidiprotseduuri 
alusel,  
b) tähise „T2”, kui kaup, välja arvatud  ►M19  artikli 340c 
lõikega 1 ◄ nimetatud kaup, liigub ühenduse sisetransiidiprot ­
seduuri alusel kooskõlas seadustiku artikliga 165;  
c) tähise „T2F”, kui kaup liigub ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel 
kooskõlas seadustiku  ►M19  artikli 340c lõikes 1 ◄. 
Tähiste „T2” või „T2F” ehtsust kinnitatakse lähtetolliasutuse templiga.  
▼B 
3. CIM-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.  ▼M12  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 248
 
4. Liikmesriikide kindlaksmääratud korras kohaldatakse  
►M19  artikli 340c lõikes 2 ◄ osutatud kauba suhtes ühenduse sise ­
transiidiprotseduuri kogu teekonna vältel ühenduse lähtejaamast kuni ühenduse tolliterritooriumil paikneva sihtjaamani, ilma et kauba kohta oleks lähtetolliasutusele vajA esitada CIM-saatelehte ega kinnitada artiklis 417 osutatud silte. Kõnealune vabastus ei hõlma siiski  
►
M18  artiklis 843 ◄ osutatud kauba kohta koostatud CIM-saatelehti.  
5. Lõikes 2 nimetatud kauba puhul on sihttolliasutus sihtjaama tollia ­
sutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnesoleva jaama eest vastutav tolliasutus.
 
►M19  Artikli 340c lõikes 2 ◄ osutatud kauba suhtes ei ole vaja täita 
tolliformaalsusi sihttolliasutuses.  
6. Artiklis 415 osutatud kontrollimiseks hoiavad raudtee-ettevõtjad 
sihtriigis tollile kättesaadavana kõik CIM-saatelehed, mis hõlmavad lõikes 4 nimetatud vedusid, vastavalt tolliga sõlmitud vastastikuse kokkuleppega määratletud tingimustele.
 
7. Kui ühenduse kaupa veetakse raudteel ühe liikmesriigi mingist 
punktist teise liikmesriigi mingisse punkti läbi sellise kolmanda riigi territooriumi, mis EFTA riikide hulka ei kuulu, kohaldatakse ühenduse sisetransiidiprotseduuri. Sellisel juhul kohaldatakse lõike 4, lõike 5 teise lõigu ning lõike 6 sätteid  mutatis mutandis .
 
Artikkel 420  
Üldjuhul ja arvestades raudtee-ettevõtjate poolt kohaldatavaid identifit ­
seerimismeetmeid, ei pane lähtetolliasutus transpordivahenditele ega pakkeüksustele tollitõkendeid.
 
Artikkel 421  
1. Artikli 419 lõike 5 esimeses lõigus osutatud juhtudel edastab siht ­
tolliasutuse liikmesriigi raudtee-ettevõtja kõnesolevale asutusele CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3.
 
2. Sihttolliasutus tagastab eksemplari 2 raudtee-ettevõtjale pärast selle 
tembeldamist ja jätab eksemplari 3 endale.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 249
 
Artikkel 422  
1. Artikleid 419 ja 420 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad 
ühenduse tolliterritooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.  
2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu tran ­
siitkaup ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse.  
3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.  
Artikkel 423  
1. Kui vedu algab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ja peab 
lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup ühenduse tolliterritooriumile toimetatakse.
 
Kõnesolevas lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.  
▼M4 
2. Sihttolliasutus on sihtjaama tolliasutus. Artiklis 421 nimetatud 
tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.  
3. Kui kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele 
teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnesoleva jaama tolliasutus. Nimetatud tolliasutus tembeldab eksemplarid 2 ja 3 ning raudtee-ettevõtja edastatud eksemplari 3 lisakoopia ning teeb neile ühe järgmistest märkustest:
 
— Cleared,  
— Dédouané,  
— Verzollt,  
— Sdoganato,  
— Vrijgemaakt,  
— Toldbehandlet,  
— Εκτελωνισμένο , 
— Despachado de aduana,  
— Desalfandegado,  
▼M21  
— Tulliselvitetty,  
— Tullklarerat,  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 250
 
— Propušt ěno, 
— Lõpetatud,  
— Nomuitots,  
— Išleista,  
— Vámkezelve,  
— Mgħoddija,  
— Odprawiony,  
— Ocarinjeno,  
— Prepustené,  
▼M30  
— Оформено , 
— Vămuit,  
▼M45  
— Ocarinjeno.  
▼M4 
Kõnealune asutus tagastab eksemplarid 2 ja 3 pärast nende tembeldamist 
viivitamata raudtee-ettevõtjale ja jätab eksemplari 3 lisakoopia endale.  
4. Lõikes 3 nimetatud protseduuri ei kohaldata nõukogu direktiivi 
92/12/EMÜ artikli 3 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 määratletud aktsiisi ­
maksuga maksustatavate toodete suhtes. (  1 ) 
5. Lõikes 3 nimetatud juhtudel võivad sihtjaama pädevad tollia ­
sutused nõuda järelkontrolli vahejaama pädevate tolliasutuste eksemplaridele 2 ja 3 tehtud märkuste üle.  
▼
B 
Artikkel 424  
1. Kui vedu algab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ja peab seal 
ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 423 lõikes 1 ja artikli 422 lõikes 2 osutatud tolliasutused.
 
2. Kõnealustes lähte- ja sihttolliasutustes ei ole tarvis täita tolliforma ­
alsusi.  
Artikkel 425  
Artikli 423 lõike 1 või artikli 424 lõike 1 kohaselt veetavat kaupa 
käsitatakse veetavana ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel, kui kauba ühenduse staatus ei ole määratud vastavalt artiklitele 313–340.  ▼
A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 251  
( 1 ) EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.
 B. Suurtes konteinerites veetavat kaupa käsitlevad sätted  
▼M12  
Artikkel 426  
Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamisel lihtsustatakse kõnealuse 
protseduuri tolliformaalsusi kooskõlas artiklitega 427–442 kauba suhtes, mida raudtee-ettevõtjad veavad suurtes konteinerites saatelehtede alusel, mida nimetatakse „saatelehtedeks TR”, kusjuures vahendajatena kasutatakse veoettevõtjaid. Kõnealused veod hõlmavad ka kauba ­
saadetisi, mida veoettevõtjad lähetavad pealelaadimiskohale lähimasse sobivasse raudteejaama ning mahalaadimiskohale lähimast sobivast raudteejaamast mingil muul viisil kui raudteetranspordiga, samuti kõiki kahe nimetatud jaama vahelisi merevedusid.  
▼
B 
Artikkel 427  
Artiklite 426–442 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1. veoettevõtja  — raudtee-ettevõtja asutatud äriühing, mille aktsiad ja 
osad kuuluvad talle ja mille eesmärk on vedada kaupa suurte konteineritega saatelehe TR alusel;
 
2. suur konteiner —  konteiner  ►M20  __________  ◄: 
— mis on valmistatud nii, et sellele on võimalik korralikult panna 
tollitõkend, kui artikli 435 kohaldamine seda nõuab,  
— mille suurus on selline, et põhja pindala ei ole väiksem kui 7 m  2 ; 
3. TR-saateleht  — dokument, mis hõlmab veolepingut, mille alusel 
veoettevõtja korraldab ühe või mitme suure konteineri vedu kauba ­
saatjalt kaubasaajale rahvusvaheliste vedude raames. TR-saatelehe üleval parempoolses nurgas on järjekorranumber, mille järgi seda on võimalik identifitseerida. Kõnealune number on kaheksakohaline, millele eelnevad tähed TR.
 
TR-saateleht koosneb järgmistest eksemplaridest vastavalt numbrite 
järjekorrale:  
— 1: veoettevõtja peakontori eksemplar,  
— 2: sihtjaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar,  
— 3A: tolli eksemplar,  
— 3B: kaubasaaja eksemplar,  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 252
 
— 4: veoettevõtja peakontori eksemplar,  
— 5: lähtejaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar,  
— 6: kaubasaatja eksemplar.  
TR-saatelehe igal eksemplaril, välja arvatud eksemplaril 3A, on 
parempoolses servas umbes 4 cm laiune roheline riba.  
4. suurte konteinerite loend , edaspidi „loend” — TR-saatelehele lisatud 
dokument, moodustab saatelehe lahutamatu osa ja hõlmab mitmest suurest konteinerist koosneva saadetise saatmist ühest lähtejaamast ühte sihtjaama, kusjuures tolliformaalsused täidetakse kõnealustes jaamades.
 
Loendi eksemplare esitatakse sellega seonduva TR-saatelehe 
eksemplaridega võrdne arv.  
Loendite arv märgitakse TR-saatelehe üleval parempoolses nurgas 
selleks ettenähtud lahtrisse.  
Lisaks sellele märgitakse vastava TR-saatelehe järjekorranumber iga 
loendi ülemisse parempoolsesse nurka.  
▼M12  
5. lähim sobiv raudteejaam  – peale- või mahalaadimiskohale lähim 
raudteejaam või terminaal, kus on punktis 2 määratletud suurte konteinerite laadimiseks vastav varustus.
 
▼M19  
Artikkel 428  
Veoettevõtjate poolt kasutataval TR-saatelehel on transiidideklar ­
atsiooniga võrdne õiguslik jõud.  
▼B 
Artikkel 429  
1. Kõikide liikmesriikide veoettevõtjad võimaldavad oma kohaliku 
esindaja või -esindajate kaudu kontrollida tollil oma raamatupidamis ­
dokumente või kohaliku esindaja või -esindajate dokumente.  
2. Tolli nõudmisel esitavad veoettevõtja või selle kohalik esindaja 
või -esindajad kõik dokumendid ja raamatupidamisandmed, mille esitamist toll peab vajalikuks, samuti teabe lõpetatud või pooleliolevate vedude kohta.
 
3. Kui artikli 428 kohaselt käsitatakse TR-saatelehti võrdsetena  
►M19  ühenduse transiidideklaratsioonidega ◄, teatab veoettevõtja 
või selle kohalik esindaja:  
a) sihttolliasutusele kõikidest TR-saatelehtede eksemplaridest 1, mis on 
neile lähetatud ilma tolli kinnitusmärketa;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 253
 
b) lähtetolliasutusele kõikidest TR-saatelehtede eksemplaridest 1, mida 
ei ole talle tagastatud ja mille puhul ei ole olnud võimalik kindlaks määrata, kas kõnealune saadetis on sihttolliasutusele nõuetekohaselt esitatud või eksporditud ühenduse tolliterritooriumilt kolmandasse riiki vastavalt artiklile 437.
 
Artikkel 430  
1. Artiklis 426 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teostab 
liikmesriigis, on printsipaal kõnealuse liikmesriigi raudtee-ettevõtja.  
2. Artiklis 426 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teostab 
kolmandas riigis, on printsipaal selle liikmesriigi raudtee-ettevõtja, kelle territooriumi kaudu toimetatakse kaup ühenduse tolliterritoori ­
umile.
 
Artikkel 431  
Kui tolliformaalsusi täidetakse veo puhul, mis toimub muul viisil kui 
raudteetranspordivahenditega lähtejaama või sihtjaamast, hõlmab iga TR-saateleht ainult üht suurt konteinerit.
 
Artikkel 432  
Veoettevõtja tagab, et ühenduse transiidiprotseduuri kohaselt toimuvad 
vedusid oleks võimalik identifitseerida sildi abil, millel on lisa 58 näidisele vastav piktogramm. Kõnealused sildid lisatakse TR-saatelehele ja asjaomasele suurele konteinerile või konteineritele.  
▼
M12  
Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, 
millel on kujutatud lisas 58 esitatud piktogramm.  
▼B 
Artikkel 433  
Kui veolepingut muudetakse nii, et:  
— vedu, mis pidi lõppema väljaspool ühenduse tolliterritooriumi, lõpeb 
selle piires,  
— vedu, mis pidi lõppema ühenduse tolliterritooriumil, lõpeb 
väljaspool seda,  
ei täida veoettevõtjad muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutusega 
on eelnevalt kokku lepitud.  
Kõikidel muudel juhtudel võib veoettevõtja muudetud lepinguid täita; ta 
teatab muudatusest lähtetolliasutusele.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 254
 
Artikkel 434  
1. Kui vedu, mille suhtes kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuri, 
algab ühenduse tolliterritooriumil ja peab seal ka lõppema, esitatakse lähtetolliasutusele TR-saateleht.  
▼
M13  
2. Lähtetolliasutus kannab TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B 
tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse järgmise tähise:  
a) tähise „T1”, kui kaup liigub ühenduse välistransiidiprotseduuri 
alusel;  
b) tähise „T2”, kui kaup, välja arvatud  ►M19  artikli 340c lõikega 1 ◄ 
nimetatud kaup, liigub ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel 
kooskõlas seadustiku artikliga 165;  
c) tähise „T2F”, kui kaup liigub ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel 
kooskõlas seadustiku  ►M19  artikli 340c lõikega 1 ◄. 
Tähiste „T2” või „T2F” ehtsust kinnitatakse lähtetolliasutuse templiga.  
3. Lähtetolliasutus viitab TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ning 
3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtris kõnesoleva(te)le konteineri(te)le vastavalt neis sisalduvale kaubaliigile, ning lisab kõnealustele viidetele vastavad tähised „T1”, „T2” või „T2F”, kui TR-saateleht hõlmab:
 
a) konteinereid, milles veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri 
alusel liikuvat kaupa;  
b) konteinereid, milles veetakse seadustiku artikli 165 kohaselt 
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel liikuvat kaupa, välja 
arvatud  ►M19  artikli 340c lõikes 1 ◄ nimetatud kaupa;  
c) konteinereid, milles veetakse  ►M19  artikli 340c lõike 1 ◄ kohaselt 
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel liikuvat kaupa.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 255
 
4. Lõikes 3 osutatud juhtudel, kui kasutatakse suurte konteinerite 
loendeid, koostatakse iga konteineriliigi kohta eraldi loend ning kõnealus(t)e loendi(te) seerianumber või -numbrid kantakse TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse. Vastavalt konteineriliigile lisatakse kõnealus(t)e loendi(te) seerianumbrile või -numbritele tähis „T1”, „T2” või „T2 F”.  
▼
B 
5. TR-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.  
6. Liikmesriikide kindlaksmääratud korras kohaldatakse  
►M19  artikli 340c lõikes 2 ◄ osutatud kauba suhtes ühenduse sise ­
transiidiprotseduuri kogu teekonna vältel, ilma et lähtetolliasutusele oleks kõnealuse kauba kohta tarvis esitada TR-saatelehte ega kinnitada artiklis 432 nimetatud silte. Kõnealune vabastus ei hõlma siiski  
►
M18  artikli 843 ◄ sätetega hõlmatud kauba kohta koostatud 
TR-saatelehti.  
7. Lõikes 2 osutatud kauba kohta tuleb esitada TR-saateleht selles 
sihttolliasutuses, kus kõnealune kaup deklareeritakse vabasse ringlusse 
lubamiseks ning muudeks tolliprotseduurideks.  
►M19  Artikli 340c lõikes 2 ◄ osutatud kauba suhtes ei ole sihttollia ­
sutuses vaja täita tolliformaalsusi.  
8. Artiklis 429 osutatud kontrollimiseks hoiab veoettevõtja sihtriigis 
tollile kättesaadavana kõik TR-saatelehed, mis hõlmavad lõikes 6 nimetatud vedusid, vastavalt tolliga sõlmitud vastastikuse kokkuleppega määratletud tingimustele.
 
9. Kui ühenduse kaupa veetakse raudteel ühe liikmesriigi mingist 
punktist teise liikmesriigi mingisse punkti läbi sellise kolmanda riigi territooriumi, mis EFTA riikide hulka ei kuulu, kohaldatakse ühenduse sisetransiidiprotseduuri. Sellisel juhul kohaldatakse lõike 6, 
lõike 7 teise lõigu ning lõike 8 sätteid  mutatis mutandis .
 
Artikkel 435  
Kauba identifitseeritavus tagatakse kooskõlas  ►M19  artikliga 357 ◄. 
Kui aga raudtee-ettevõtjad võtavad identifitseerimismeetmeid, ei pane lähtetolliasutus suurtele konteineritele tollitõkendeid. Kui konteineritele pannakse tollitõkend, tehakse sellekohane märge TR-saatelehe eksemplaride 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse.  ▼
M13  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 256
 
Artikkel 436  
1. Artikli 434 lõike 7 esimeses lõigus osutatud juhtudel edastab 
veoettevõtja sihttolliasutusele TR-saatelehtede eksemplarid 1, 2 ja 3A.  
2. Sihttolliasutus kinnitab eksemplarid 1 ning 2 ja tagastab need 
kõnealusele veoettevõtjale ning jätab eksemplari 3A endale.  
Artikkel 437  
1. Kui vedu algab ühenduse tolliterritooriumil ja peab lõppema 
väljaspool seda, kohaldatakse artikli 434 lõikeid 1–5 ning artiklit 435.  
2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup 
ühenduse tolliterritooriumilt välja toimetatakse.  
3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.  
Artikkel 438  
1. Kui vedu algab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi ja peab 
lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup ühenduse tolliterritooriumile toimetatakse. Kõne ­
solevas lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.
 
2. Sihttolliasutus on see tolliasutus, kus kaup esitatakse.  
Artiklis 436 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.  
▼M6 
3. Kui kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse vahejaamas 
mõnele muule tolliprotseduurile, tegutseb selle jaama tolliasutus sihttol ­
liasutusena. See tolliasutus tembeldab veoettevõtja esitatud saatelehe TR lehed 1, 2 ja 3 A ning kinnitab need, kandes neile vähemalt ühe järg ­
mistest märkustest:
 
— Despachado de aduana,  
— Toldbehandlet,  
— Verzollt,  
— Σκτελωνισμένο , 
— Cleared,  
— Dédouané,  
— Sdoganato,  
— Vrijgemaakt,  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 257
 
— Desalfandegado,  
— Tulliselvitetty,  
— Tullklarerat ,  
▼A2 
— Propušt ěno, 
— Lõpetatud,  
— Nomuitots,  
— Išleista,  
— Vámkezelve,  
— Mgħoddija,  
— Odprawiony,  
— Ocarinjeno,  
— Prepustené,  
▼M30  
— Оформено , 
— Vămuit,  
▼M45  
— Ocarinjeno.  
▼M6 
Kõnealune asutus tagastab lehed 1 ja 2 pärast nende tembeldamist 
viivitamata transpordiettevõttele ja jätab lehe 3 A endale.  
4. Artikli 423 lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼B 
Artikkel 439  
1. Kui vedu algab väljapool ühenduse tolliterritooriumi ja peab seal 
ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 438 lõikes 1 ning artikli 437 lõikes 2 osutatud tolliasutused.
 
2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliforma ­
alsusi.  
Artikkel 440  
Artikli 438 lõike 1 ja artikli 439 lõike 1 kohaselt veetavat kaupa käsi ­
tatakse veetavana ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel, kui kauba ühenduse staatust ei ole määratud vastavalt artiklitele 313–340.  ▼
M6 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 258
 
C. Muud sätted  
▼B 
Artikkel 441  
▼M32  
1. Artikli 353 lõiget 5 ja lisa 37d punkti 23 kohaldatakse 
CIM-saatelehele ja TR-saatelehele lisatud lastinimekirjade suhtes.  
▼B 
Peale selle sisaldab lastinimekiri CIM-saatelehega hõlmatud vaguni 
numbrit või vajaduse korral kaupa sisaldava konteineri numbrit.  
2. Kui vedu algab ühenduse tolliterritooriumil ja hõlmab kaupa, mida 
veetakse nii ühenduse välis- kui ka sisetransiidiprotseduuri alusel, koos ­
tatakse eraldi lastinimekirjad; TR-saatelehe alusel suurtes konteinerites veetava kauba puhul koostatakse eraldi lastinimekirjad iga suure konteineri kohta, mis sisaldab mõlemasse kategooriasse kuuluvat kaupa.
 
Kaht erinevasse kategooriasse kuuluvat kaupa hõlmavate lastinime ­
kirjade järjekorranumbrid kantakse vastavalt CIM-saatelehe või TR-saatelehe kauba kirjelduseks ettenähtud lahtrisse.
 
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel ning artiklites 413–442 
ettenähtud korra kohaldamisel moodustavad CIM-saatelehele või TR-saatelehele lisatud lastinimekirjad nende lahutamatu osa ja neil on samasugune õiguslik jõud.
 
Lastinimekirjade originaalid tembeldatakse lähtejaamas.  
▼M19  
D. Tavalise korra ja lihtsustatud korra ulatus  
▼B 
Artikkel 442  
▼M32  
1. Ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamise korral ei välista 
artiklite 412–441 kohaldamine artiklites 344–362 ja artiklis 367 ning lisa 37d punktis 22 sätestatud protseduuri kasutamist ning artiklite 415 ja 417 või 429 ja 432 sätteid kohaldatakse sellest hoolimata.  ▼
M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 259
 
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel, kui koostatakse CIM-saateleht või 
TR-saateleht, tehakse lisatud dokumentide andmete jaoks ettenähtud lahtrisse selge märge ühenduse transiididokumentide kohta. Märge sisaldab dokumendi tüüpi, selle välja andnud asutust, väljaandmis ­
kuupäeva ja iga dokumendi registreerimisnumbrit.
 
Lisaks sellele tõendab raudtee-ettevõtja, kellele kuulub transiitveo 
käigus läbitav viimane raudteejaam, CIM-saatelehe eksemplari 2 või TR-saatelehe eksemplaride 1 ja 2 ehtsust. Kõnealune ettevõtja tõendab dokumendi ehtsust pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud ühenduse transiididokumendi või -dokumentide alusel.
 
3. Kui ühenduse transiitvedu toimub TR-saatelehe alusel vastavalt 
artiklitele 426–440, siis lõiked 1 ja 2 ning artiklid 413–425 ei kehti kõnealuse veo puhul kasutatud CIM-saatelehe kohta. CIM-saatelehele tehakse lisatud dokumentide andmete jaoks ettenähtud lahtrisse selge märge TR-saatelehe kohta. Märge sisaldab sõnu „TR-saateleht”, millele järgneb järjekorranumber.  
▼
M19  
Artikkel 442a  
1. Kui kauba puhul, mida lähetatakse CIM-saatelehe või 
TR-saatelehe alusel artiklite 413-442 kohaselt, ei ole vaja lähtetolliasu ­
tusele esitada ühenduse transiidideklaratsiooni, määrab toll kindlaks vajalikud meetmed, millega tagada et CIM-saatelehe eksemplaridele 1, 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplaridele 1, 2, 3A ning 3B oleks vastavalt asjaoludele märgitud kas tähis „T1”, „T2” või „T2F”.
 
2. Kui artiklite 413-442 kohaselt veetav kaup lähetatakse volitatud 
kaubasaajale, võib toll erandina artikli 406 lõikest 2 ning artikli 408 lõike 1 punktist b ette näha, et raudtee- või mõni muu veoettevõtja toimetaks CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3A otse sihttolliasutusele.
 
9 . a l a j a g u  
Õhutranspordi lihtsustatud kord  
__________  
Artikkel 444  
1. Lennuettevõtjal võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina 
kaubamanifesti, kui selle sisu vastab rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa 3. liites esitatud näidisele (lihtsustatud kord — 1. tasand).  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 260
 
Ühenduse transiitvedude korral määratakse loas kindlaks manifesti vorm 
ning lähte- ja sihtlennujaam. Lennuettevõtja saadab iga asjaomase lennujaama tollile loa tõestatud koopia.
 
2. Kui vedu hõlmab üheaegselt kaupa, mille suhtes tuleb rakendada 
ühenduse välistransiidiprotseduuri, ja kaupa, mille suhtes tuleb 
rakendada ühenduse sisetransiidiprotseduuri artikli 340c lõike 1 kohaselt, loetletakse kaup eraldi manifestides.
 
3. Lennuettevõtja kinnitab manifesti kuupäeva ja allkirjaga ning lisab 
sellele:  
— tähise „T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri 
alusel, või  
— tähise „T2F”, kui kaupa veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud 
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel.  
4. Manifest sisaldab järgmist teavet:  
a) kõnealust kaupa vedava lennuettevõtja nimi,  
b) lennunumber,  
c) lennu kuupäev,  
d) lennujaama nimi, kus laaditakse kaup peale (lähtelennujaam) või 
maha (sihtlennujaam).  
Iga kaubasaadetise kohta märgitakse:  
a) lennuveokirja number,  
b) pakkeüksuste arv,  
c) kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identi ­
fitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid,  
d) brutomass.  
Grupisaadetiste puhul asendatakse nende kirjeldus vajaduse korral 
märkega „Segalaadung”, mida võib lühendada. Sel juhul sisaldavad lennuveokirjad manifestiga hõlmatud kaubasaadetiste puhul kauba tava ­
pärast kaubanduslikku kirjeldust, mis sisaldab kauba identifitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid.
 
5. Manifest esitatakse vähemalt kahes eksemplaris lähtelennujaama 
tollile, kes säilitab ühe eksemplari.  
6. Üks manifesti eksemplar esitatakse sihtlennujaama tollile.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 261
 
7. Kord kuus pärast loendi kinnitamist edastab iga sihtlennujaama 
toll iga lähtelennujaama tollile lennuettevõtja koostatud loendi talle eelmise kuu jooksul esitatud manifestidest.
 
Kõnesolev loend peab iga manifesti kohta sisaldama järgmist teavet:  
a) manifesti viitenumber;  
b) tähis, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina 
vastavalt lõikele 3;  
c) kaupa vedava lennuettevõtja nimi (võib olla lühendatud);  
d) lennunumber; ja  
e) lennu kuupäev.  
Loas võib ka ette näha, et lennuettevõtjad ise peavad edastama esimeses 
lõigus osutatud teabe.  
Eeskirjade eiramise korral, mis tuvastatakse seoses kõnealuses loendis 
nimetatud manifestidele märgitud teabega, teatab sihtlennujaama toll 
sellest lähtelennujaama tollile ja loa andnud asutusele, viidates 
eelkõige kõnealust kaupa hõlmavatele lennuveokirjadele.  
Artikkel 445  
1. Lennuettevõtjal, kes teenindab olulist arvu liikmesriikide vahelisi 
lende, võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina andmesidesüs ­
teemide abil edastatud manifesti (lihtsustatud kord — 2. tasand).  
Erandina artikli 373 lõike 1 punktist a ei pea lennuettevõtja olema 
asutatud ühenduses, kui tal on seal piirkondlik kontor.  
2. Loa taotluse saanud toll teatab sellest teistele liikmesriikidele, kelle 
territooriumil asuvad elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu ühendatud lähte- ja sihtlennujaamad.
 
Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata, 
annab tolliasutus loa.  
Nimetatud luba kehtib kõikides asjaomastes liikmesriikides ja seda 
kohaldatakse ainult loas nimetatud lennujaamade vaheliste ühenduse transiitvedude suhtes.
 
3. Lihtsustamise eesmärgil edastatakse lähtelennujaamas koostatud 
manifest elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu sihtlennujaamale.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 262
 
Lennuettevõtja märgib manifesti vastava kaubanimetuse kohta:  
a) tähise „T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri 
alusel;  
b) tähise „TF”, kui kaupa veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud 
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel;  
c) tähed „TD”, kui kaup on juba transiidiprotseduuril või kui kaupa 
veetakse seestöötlemise, tolliladustus- või ajutise impordi protseduuri alusel. Niisugustel juhtudel märgib lennuettevõtja vastavale lennu ­
veokirjale tähed „TD” ja kasutatud protseduuri, transiidi- või ümber ­
laadimisdokumendi viitenumbri, selle väljaandmise kuupäeva ja selle väljaandnud asutuse nime;
 
d) tähe „C” (vastab tähisele „T2L”) kauba puhul, mille ühenduse 
staatust saab tõendada;  
e) tähe „X” eksporditava ühenduse kauba puhul, mille suhtes ei 
rakendata transiidiprotseduuri.  
Manifest peab sisaldama ka artikli 444 lõikes 4 sätestatud teavet.  
4. Ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppenuks, kui sihtlen ­
nujaama tollile esitatakse andmesidesüsteemi abil edastatud manifest ning kaup.
 
Lennuettevõtja raamatupidamisdokumendid peavad sisaldama vähemalt 
lõike 3 teises lõigus osutatud teavet.  
Vajaduse korral edastab sihtlennujaama toll lähtelennujaama tollile 
kontrollimiseks elektroonilise andmevahetussüsteemi abil edastatud manifesti asjakohased üksikasjad.
 
5. Ilma et see piiraks artiklite 365 ja 366, artiklite 450a–450d ja 
seadustiku VII jaotise kohaldamist:  
a) teatab lennuettevõtja tollile kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade 
eiramistest;  
b) teatab sihtlennujaama toll lähtelennujaama tollile ja loa välja andnud 
asutusele esimesel võimalusel kõikidest õigusrikkumistest ja 
eeskirjade eiramistest.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 263
 
1 0 . a l a j a g u  
Mereveo lihtsustatud kord  
Artikkel 446  
Kui kohaldatakse artikleid 447 ja 448, ei ole vaja tagatist esitada.  
Artikkel 447  
1. Laevaühingul võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina 
kaubamanifesti (lihtsustatud kord — 1. tasand).  
Ühenduse transiitvedude korral määratakse loas kindlaks manifesti vorm 
ning lähte- ja sihtsadamad. Laevaühing saadab iga asjaomase sadama tollile loa tõestatud koopia.
 
2. Kui vedu hõlmab üheaegselt kaupa, mille suhtes tuleb rakendada 
ühenduse välistransiidiprotseduuri, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendada ühenduse sisetransiidiprotseduuri artikli 340c lõike 1 kohaselt, loetletakse kaup eraldi manifestides.
 
3. Laevaühing kinnitab manifesti kuupäeva ja allkirjaga ning lisab 
sellele:  
a) tähise „T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri 
alusel; või  
b) tähise „T2F”, kui kauba veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud 
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel.  
4. Manifest sisaldab järgmist teavet:  
a) kaupa vedava laevaühingu nimi ja täielik aadress;  
b) laeva andmed;  
c) laadimise koht;  
d) lossimise koht.  
Iga kaubasaadetise kohta märgitakse:  
a) viide konossemendile;  
b) pakkeüksuste arv, liik, markeering ja identifitseerimisnumbrid;  
c) kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identi ­
fitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid;  
d) brutomass kilogrammides;  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 264
 
e) vajaduse korral konteinerite identifitseerimisnumbrid.  
5. Manifest tuleb esitada vähemalt kahes eksemplaris lähtesadama 
tollile, kes säilitab ühe eksemplari.  
6. Üks manifesti eksemplar esitatakse sihtsadama tollile.  
7. Kord kuus pärast loendi kinnitamist edastab iga sihtsadama toll iga 
lähtesadama tollile laevaühingu koostatud loendi talle eelmise kuu jooksul esitatud manifestidest.
 
Kõnesolev loend peab iga manifesti kohta sisaldama järgmist teavet:  
a) manifesti viitenumber,  
b) tähis, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina 
vastavalt lõikele 3,  
c) kaupa vedava laevaühingu nimi (võib olla lühendatud),  
d) mereveo kuupäev.  
Loas võib ka ette näha, et laevaühingud ise peavad edastama esimeses 
lõigus osutatud teabe.  
Eeskirjade eiramise korral, mis tuvastatakse seoses kõnealuses loendis 
nimetatud manifestidele märgitud teabega, teatab sihtsadama toll sellest lähtesadama tollile ja loa andnud asutusele, viidates eelkõige kõnealust kaupa hõlmavatele konossementidele.
 
Artikkel 448  
1. Laevaühingul, kes teenindab olulist arvu liikmesriikide vahelisi 
reise, võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina ühtset manifesti (lihtsustatud kord — 2. tasand).
 
Erandina artikli 373 lõike 1 punktist a ei pea laevaühing olema asutatud 
ühenduses, kui tal on seal piirkondlik kontor.  
2. Loa taotluse saanud toll teatab sellest teistele liikmesriikidele, kelle 
territooriumil lähte- ja sihtsadamad asuvad.  
Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata, 
annab toll loa.  
Nimetatud luba kehtib kõikides asjaomastes riikides ja seda kohal ­
datakse ainult selles nimetatud sadamate vaheliste ühenduse transiit ­
vedude suhtes.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 265
 
3. Lihtsustamise eesmärgil võivad laevaühingud kasutada kõikide 
kaupade veoks ühtset manifesti; sel juhul märgib ta manifesti vastava kaubanimetuse kohta:
 
a) tähise „T1”, kui kaupa veetakse ühenduse välistransiidiprotseduuri 
alusel;  
b) tähise „TF”, kui kaupa veetakse artikli 340c lõikes 1 ettenähtud 
ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel;  
c) tähed „TD”, kui kaup on juba transiidiprotseduuril või kui kaupa 
veetakse seestöötlemise, tolliladustus- või ajutise impordi protseduuri 
alusel. Niisugustel juhtudel märgib laevaühing vastavale konosse ­
mendile või muule asjakohasele äridokumendile tähed „TD” ja kasutatud protseduuri, transiidi- või ümberlaadimisdokumendi viite ­
numbri, selle väljaandmise kuupäeva ja selle väljaandnud asutuse nime;
 
d) tähe „C” (vastab tähisele „T2L”) kauba puhul, mille ühenduse 
staatust saab tõendada;  
e) tähe „X” eksporditava ühenduse kauba puhul, mille suhtes ei 
rakendata transiidiprotseduuri.  
Manifest peab sisaldama ka artikli 447 lõikes 4 sätestatud teavet.  
4. Ühenduse transiidiprotseduur loetakse lõppenuks, kui sihtsadama 
tollile esitatakse manifest ning kaup.  
Laevaühingu artikli 373 lõike 2 punkti b kohased raamatupidamisdoku ­
mendid sisaldavad vähemalt lõike 3 esimeses lõigus osutatud teavet.  
Vajaduse korral edastab sihtsadama toll lähtesadama tollile kontrolli ­
miseks manifesti asjakohased üksikasjad.  
5. Ilma et see piiraks artiklite 365 ja 366, artiklite 450a–450d ja 
seadustiku VII jaotise kohaldamist, esitatakse järgmised teated:  
a) laevaühing teatab tollile kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade 
eiramistest;  
b) sihtsadama toll teatab lähtesadama tollile ja loa välja andnud 
asutusele esimesel võimalusel kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade eiramistest.
 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 266
 
__________  
▼M19  
1 1 . a l a j a g u  
Torutranspordi lihtsustatud kord  
▼B 
Artikkel 450  
1. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, esitab seadustiku artikli 215 
kohaselt määratud tolliasutus järgmised teated:  
a) kaheteistkümne kuu jooksul alates transiidideklaratsiooni aktsep ­
teerimise kuupäevast käendajale, et protseduuri ei ole lõpetatud;  
b) kolme aasta jooksul transiidideklaratsiooni aktsepteerimise 
kuupäevast alates käendajale, et temalt nõutakse või võidakse nõuda võlasumma tasumist, mille eest ta kõnesoleva ühenduse tran ­
siitveo puhul vastutab; teates esitatakse deklaratsiooni number ja kuupäev, lähtetolliasutuse nimi, printsipaali nimi ja asjaomane summa.
 
2. Kui kumbagi lõikes 1 sätestatud teadet nimetatud tähtaja jooksul ei 
saadeta, vabaneb käendaja oma kohustustest.  
3. Lõikes 2 nimetatud kauba veol on printsipaal kas selles liikmes ­
riigis asuv torujuhtme käitaja, mille territooriumil kaup tuuakse ühenduse tolliterritooriumile, või selle liikmesriigi torujuhtme käitaja, mille territooriumilt kaupa lähetatakse.
 
4. Seadustiku artikli 96 lõike 2 kohaldamisel käsitatakse veoette ­
võtjana selles liikmesriigis asuvat torujuhtme käitajat, mille territooriumi kaudu kaupa torujuhtme kaudu veetakse.
 
5. Ühenduse transiitvedu loetakse lõppenuks, kui torujuhtme kaudu 
veetav kaup jõuab kaubasaaja valdusesse või kui kaubasaaja asub seda oma jaotusvõrgu kaudu laiali saatma, ning kui see kantakse tema raamatupidamisdokumentidesse.
 
6. Kaubaveoga seotud äriühingud peavad raamatupidamisarvestust ja 
vajaduse korral esitavad selle tollile kontrollimiseks seoses lõigetes 2–4 osutatud transiitvedudega.  ▼
M13  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 267
 
4 . j a g u  
Tollivõlg ja selle tasumine 
▼M32  
Artikkel 450a  
Tolliseadustiku artikli 215 lõike 1 kolmandas taandes osutatud tähtaeg 
on 
— seitse kuud alates kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasu ­
tusele esitada, välja arvatud siis, kui on saadetud artikli 365a kohane sissenõudmistaotlus – sel juhul pikendatakse seda perioodi kõige rohkem ühe kuu võrra, või
 
— üks kuu pärast artikli 365 lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu, kui print ­
sipaal ei ole andnud andmeid või ei ole neid andnud piisavalt.  
▼M19  
Artikkel 450b  
1. Kui seadustiku artikli 215 kohaselt määratud tolliasutus, edaspidi 
„taotluse esitanud asutus”, saab pärast muude maksude sissenõudmise 
menetluse algatamist ükskõik mil viisil tõendusmaterjali seoses kohaga, 
kus tollivõla põhjustanud sündmus aset leidis, saadab nimetatud asutus kohe kõik vajalikud dokumendid kinnitust leidnud asjaolude kohta, sealhulgas nende dokumentide tõestatud koopiad, asutusele, edaspidi „taotluse saanud asutus”, kes vastutab koha eest, kus kõnealune sündmus aset leidis.
 
Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta on 
vastutav võla sissenõudmise eest. Kui vastust ei ole saadud kolme kuu jooksul, jätkab taotluse esitanud asutus viivitamata tema poolt algatatud sissenõudmismenetlust.
 
2. Kui taotluse saanud asutus on selleks pädev, algatab ta pärast lõike 
1 teises lõigus osutatud kolme kuu möödumist vajaduse korral kohe uue muude maksude sissenõudmise menetluse, andes sellest viivitamata teada taotluse esitanud asutusele.
 
Kõik taotluse esitanud asutuse poolt algatatud ja lõpule viimata muude 
maksude sissenõudmise menetlused peatatakse kohe, kui taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele oma otsusest võtta võla sisse ­
nõudmiseks asjakohased meetmed.
 
Niipea kui taotluse saanud asutus on esitanud tõendi kõnealuste 
summade tasumise kohta, maksab taotluse esitanud asutus tagasi kõik muud juba sissenõutud maksud või tühistab sissenõudmismenetluse.
 
Artikkel 450c  
▼M32  
1. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, peab lähteriigi tolliasutus üheksa 
kuu jooksul alates kuupäevast, millal kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, käendajale teatama, et protseduuri ei ole lõpetatud.
 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 268
 
1a. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, peavad seadustiku artikli 215 
kohaselt kindlaksmääratud tolliasutused kolme aasta jooksul alates tran ­
siidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast käendajale teatama, et temalt nõutakse või võidakse nõuda võlasumma tasumist, mille eest ta kõnesoleva ühenduse transiitveo puhul vastutab; teates esitatakse deklar ­
atsiooni number ja kuupäev, lähtetolliasutuse nimi, printsipaali nimi ja asjaomane summa.
 
2. Kui kumbagi lõigetes 1 ja 1a sätestatud teadet nimetatud tähtaja 
jooksul ei saadeta, vabaneb käendaja oma kohustustest.  
▼M19  
3. Kui saadetakse üks nimetatud teade, teatatakse käendajale tollivõla 
tasumisest või protseduuri lõpetamisest.  
Artikkel 450d  
Liikmesriigid abistavad üksteist võlgade sissenõudmiseks pädevate 
asutuste määramisel.  
▼M32  
Need asutused teavitavad lähtetolliasutust ja tagatistolliasutust 
kõikidest tollivõlgadest, mis on tekkinud seoses lähtetolliasutuse poolt aktsepteeritud ühenduse transiidideklaratsioonidega, ning meetmetest, mida on võlgniku suhtes võetud nimetatud summa sissenõudmiseks. Lisaks teavitavad nad lähtetolliasutust tolli ­
maksude ja teiste maksude sissenõudmisest, et nimetatud asutus saaks transiitveo lõpetada.
 
▼B 
9. PEATÜKK  
▼M22  
Vedu TIR- või ATA-protseduuri kohaselt  
▼B 
1 . j a g u  
Ühissätted  
Artikkel 451  
▼M22  
1. Kui vastavalt rahvusvahelise kaubaveo protseduurile veetakse 
kaupa TIR-märkmiku (TIR-konventsiooni) või ATA-märkmiku (ATA- konventsiooni  ►
M26  /Istanbuli konventsiooni ◄) alusel ühenduse 
ühest punktist teise, käsitatakse ühenduse tolliterritooriumi TIR-märkmiku ja ATA-märkmiku kasutamist reguleerivate eeskirjade kohaldamisel ühtse territooriumina.  ▼
M21  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 269
 
2. Kui ATA-märkmikku kasutatakse transiididokumendina, tähistab 
„transiit” kaubavedu ühenduse tolliterritooriumi ühest tolliasutusest teise.
 
Artikkel 452  
Kui ühenduse tolliterritooriumi ühest punktist teise vedamisel läbib kaup 
kolmanda riigi territooriumi, kontrollitakse kaupa ja täidetakse TIR- või ATA-korraga seotud formaalsused seal, kus kõnealune kaup ühenduse tolliterritooriumilt ajutiselt välja viiakse ning sinna taas sisse tuuakse.
 
Artikkel 453  
1. Kaupa, mida veetakse ühenduse tolliterritooriumi piires TIR- või 
ATA-märkmike alusel, käsitatakse ühendusevälise kaubana, kui ühenduse staatust ei ole nõuetekohaselt määratud.  
▼
M7 
2. Lõikes 1 nimetatud kauba ühenduse staatus määratakse kooskõlas  
►M22 ►M32  artikkel 314 ◄–324f ◄ või vajaduse korral artiklitega 
325—334 artiklis 326 sätestatud tingimustel.  
▼M22  
2 . j a g u  
TIR-protseduur  
▼M32  
Artikkel 454  
1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse TIR-märkmike alusel 
toimuva kaubaveo suhtes ühenduse tolliterritooriumil.  
2. Käesolevas jaotises osutatud teated vastavad tolliasutuste kokku ­
leppel määratletud struktuurile ja andmetele.  
3. TIR-märkmiku valdaja esitab TIR-märkmiku andmed andmetööt ­
lustehnika abil sisenemis- või lähtetolliasutuses vastavalt lisades 37a ja 37c sätestatud struktuurile ja andmetele.
 
4. Kaupade vabastamisel TIR-veoetapiks trükib sisenemis- või lähte ­
tolliasutus  ►M34  transiidi saatedokument – transiidi/julgeoleku saate ­
dokument ◄, mida tuleb hoida koos märkmiku lehega nr 2, ning 
edastab elektroonilised andmed deklareeritud siht- või väljumistolliasu ­
tusele, kasutades sõnumit „Eeldatava saabumise teade”.  
5. TIR-märkmiku andmeid kasutatakse elektrooniliste TIR-märkmiku 
andmete ja TIR-märkmiku andmete lahknevustest tulenevate õiguslike tagajärgede kindlaksmääramiseks.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 270
 
6. Kohustusest esitada TIR-märkmiku andmed andmetöötlustehnika 
abil võib loobuda vaid järgmistel erandjuhtudel:  
a) tolliasutuse arvutipõhine transiidisüsteem ei tööta;  
b) TIR-märkmiku andmete esitamise arvutiprogramm ei tööta;  
c) TIR-märkmiku andmete esitamise arvutiprogrammi ja tolliasutuste 
vaheline ühendus ei toimi.  
7. Lõike 6 punktiga b ja c ette nähtud erand tehakse tolliasutuste 
heakskiidul.  
▼M26  
Artikkel 454a  
1. Kaubasaaja taotluse alusel võib toll lubada TIR-protseduuri alusel 
veetavat kaupa vastu võtta kaubasaaja valdustes või mõnes muus kind ­
laksmääratud kohas, andes kaubasaajale volitatud kaubasaaja staatuse.  
2. Lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:  
a) kelle asukoht on ühenduses;  
b) kes saavad korrapäraselt kaupa, millele on kohaldatud 
TIR-protseduuri või kelle puhul toll teab, et nad suudavad täita korraldusest tulenevaid kohustusi;
 
c) kes ei ole oluliselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi, ja  
▼M32  
d) kasutama sihttolliasutusega suhtlemisel andmetöötlustehnikat.  
▼M26  
Artikli 373 lõige 2 kehtib  mutatis mutandis . Luba kohaldatakse 
eranditult ainult selles liikmesriigis, kus luba välja anti.  
Luba kohaldatakse ainult nendel TIR-veoetappidel, mille lõplik maha ­
laadimiskoht on selles loas sätestatud valdustes.  
3. Artikleid 374, 375, artikli 376 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 377 ja 
378 kohaldatakse  mutatis mutandis  lõikes 1 ette nähtud taotluse 
esitamise korra suhtes.  
4. Artiklit 407 kohaldatakse  mutatis mutandis  lõikes 1 ette nähtud 
loas sätestatud korra suhtes.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 271
 
5. Kui asjaomasel isikul on artikli 14a lõike 1 punktis a või c 
osutatud volitatud ettevõtja sertifikaat, loetakse käesoleva artikli lõike 2 punktis c ja artikli 373 lõikes 2 osutatud nõuded täidetuks.
 
▼M32  
Artikkel 454b  
1. Kauba jõudmisel tema valdustesse või artiklis 454a osutatud loas 
märgitud kohta tuleb volitatud kaubasaajal täita vastavalt loas sätestatud korrale järgmised kohustused:
 
a) teavitab sõnumiga „Saabumisteade” viivitamata sihttolliasutust 
kaupade saabumisest, sealhulgas kõigist eeskirjade eiramistest veo ajal;
 
b) ootab enne mahalaadimist sõnumit „Mahalaadimisluba”;  
c) kirjendab viivitamata mahalaadimise andmed dokumentidesse;  
d) saadab sihttolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kaupade 
saabumist märkused mahalaadimise kohta, sealhulgas eeskirjade mis tahes eiramiste kohta.
 
2. Volitatud kaubasaaja tagab, et TIR-märkmik ja  ►M34  transiidi 
saatedokument – transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ esitatakse viivi ­
tamata sihttolliasutusele. Kõnealune asutus täidab TIR-märkmiku kontrollkontsu nr 2 ja tagab, et TIR-märkmik tagastataks 
TIR-märkmiku valdajale või tema poolt volitatud isikule. Siht- või 
väljumistolliasutus säilitab lehe nr 2.
 
3. TIR-veoetapi lõpetamise kuupäevana käsitatakse lõike 1 punktis c 
osutatud dokumentides märgitud kuupäeva.  
Juhul kui veo ajal toimus eeskirjade rikkumisi või vahejuhtumeid, käsi ­
tatakse TIR-veoetapi lõpetamise kuupäevana artikli 455 lõike 4 osutatud sõnumis „Kontrollitulemid” märgitud kuupäeva.
 
4. TIR-märkmiku valdaja nõudel väljastab volitatud kaubasaaja kvii ­
tungi, millega tõendatakse kauba saabumist volitatud kaubasaaja valdustesse ja milles on viide  ►
M34  transiidi saatedokument – 
transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ ja TIR-märkmikule. Kviitungit 
ei kasutata tõendusena TIR-veoetapi lõpetamise kohta TIR-konventsiooni artikli 1 punkti d ega artikli 455b tähenduses.
 
5. Sihttolliasutus sisestab arvutisüsteemi andmed sõnumi „Kontrolli ­
tulemid” kohta.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 272
 
Tolliasutused edastavad ka TIR-konventsiooni lisaga 10 ette nähtud 
andmed.  
6. Kui volitatud kaubasaaja andmetöötlussüsteem ei toimi, võivad 
pädevad asutused lubada kasutada sihttolliasutusega suhtlemiseks muid meetodeid.  
▼
M26  
Artikkel 454c  
1. TIR-märkmiku valdaja peab olema täitnud TIR-konventsiooni 
artikli 1 punktist o tulenevad kohustused, kui TIR-märkmik koos maan ­
teesõiduki, autorongi või konteineri ja puutumatul kujul kaubaga on 
esitatud volitatud kaubasaajale tema valdustes või loas kindlaksmääratud kohas.  
▼
M32  
2. TIR-veoetapp on TIR-konventsiooni artikli 1 punkti d tähenduses 
lõpetatud, kui artikli 454b lõikes 1 ja lõike 2 esimeses lauses sätestatud nõuded on täidetud.
 
Artikkel 455  
1. Siht- või väljumistolliasutus täidab kontrollkontsu nr 2, säilitab 
TIR-märkmiku lehe nr 2 ja  ►M34  transiidi saatedokument – transiidi/ ­
julgeoleku saatedokument ◄ ning kasutab sõnumit „Saabumisteade”, et 
teavitada lähte- või sisenemistolliasutust kauba saabumisest samal päeval, kui see esitatakse siht- või väljumistolliasutusele.
 
2. Kui TIR-veoetapp lõpetatakse muus kui transiidideklaratsioonis 
algselt deklareeritud asutuses, teavitab uus siht- või väljumistolliasutus lähte- või sisenemistolliasutust kaupade kohalejõudmisest sõnumiga „Saabumisteade”.
 
Lähte- või sisenemistolliasutus teavitab algselt deklareeritud siht- või 
väljumistolliasutust kaupade kohalejõudmisest sõnumiga „Edastatud saabumisteade”.
 
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud sõnumit „Saabumisteade” ei tohi kasutada 
tõendusena protseduuri lõpetamise kohta artikli 455b tähenduses.  
4. Siht- või väljumistolliasutus edastab sõnumi „Kontrollitulemid” 
lähte- või sisenemistolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba esitamist siht- või väljumistolliasutusele, välja arvatud nõueteko ­
haselt põhjendatud juhul. Kui kohaldatakse artiklit 454b, edastab siht ­
tolliasutus sõnumi „Kontrollitulemid” lähte- või sisenemistolliasutusele hiljemalt kuuendal päeval pärast kauba saabumist volitatud kaubasaaja valdustesse.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 273
 
Tolliasutused edastavad ka TIR-konventsiooni lisaga 10 ette nähtud 
andmed.  
5. Kui kohaldatakse artikli 454 lõiget 6, tagastavad siht- või välju ­
misliikmesriigi tolliasutused viivitamata ning hiljemalt kaheksa päeva jooksul pärast TIR-veoetapi lõpetamist lähte- või sisenemisliikmesriigi tolliasutustele TIR-märkmiku lehe nr 2 asjakohase osa.
 
Artikkel 455a  
1. Kui lähte- või sisenemisliikmesriigi tolliasutused ei ole saanud 
sõnumit „Saabumisteade” ajavahemiku jooksul, mil kaubad tuleb esitada siht- või väljumistolliasutusele, või ei ole saanud sõnumit „Kon ­
trollitulemid” kuue päeva jooksul pärast sõnumi „Saabumisteade” kätte ­
saamist, kaaluvad kõnealused asutused päringuprotseduuri algatamist, et saada teavet TIR-veoetapi lõpetamiseks või, juhul kui see ei ole võimalik, selleks et
 
— teha kindlaks tollivõla tekkimise võimalus;  
— tuvastada võlgnik;  
— määrata kindlaks tolliasutus, kes vastutab arvestuskande tegemise 
eest. 
2. Päringuprotseduur algatatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul 
pärast ühe lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist, välja arvatud erand ­
juhtudel, mis on liikmesriikide vahel kokku lepitud. Kui tolliasutusele on eelnevalt teatatud, et TIR-veoetapp ei ole lõppenud, või kui tal on põhjust nii arvata, algatab ta kohe päringuprotseduuri.
 
3. Kui lähte- või sisenemisliikmesriigi tolliasutused on saanud ainult 
sõnumi „Saabumisteade”, algatavad nad päringuprotseduuri, nõudes sõnumi „Saabumisteade” saatnud siht- või väljumistolliasutuselt sõnumit „Kontrollitulemid”.
 
4. Kui lähte- või sisenemistolliasutused ei ole saanud sõnumit „Saa ­
bumisteade”, algatavad nad päringuprotseduuri, nõudes siht- või väljum ­
istolliasutuselt TIR-veoetapi lõpetamiseks vajalikku teavet. Kõnealune 
asutus vastab taotlusele 28 päeva jooksul.  
5. Kui TIR-veoetappi ei saa lõpetada, peab TIR-märkmiku valdaja 
siht- või väljumistolliasutuse nõudel esitama TIR-protseduuri lõpeta ­
miseks vajaliku teabe hiljemalt 28 päeva jooksul pärast päringuprot ­
seduuri alustamist. TIR-märkmiku valdaja vastab taotlusele 28 päeva jooksul. TIR-märkmiku valdaja taotluse korral võib seda ajavahemikku veel 28 päeva võrra pikendada.
 
Lähte- või sisenemisliikmesriigi tolliasutused teavitavad ka asjaomast 
garantiiühingut, ilma et see piiraks TIR-konventsiooni artikli 11 lõikega 1 ette nähtud teatamist, ja nõuavad ühingult TIR-veoetapi lõppemise tõendamist.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 274
 
6. Kui kohaldatakse artikli 454 lõiget 6, algatavad lähte- või sisen ­
emisliikmesriigi tolliasutused lõikes 1 osutatud päringuprotseduuri, kui nad ei ole saanud tõendust selle kohta, et TIR-veoetapp on lõppenud kahe kuu jooksul pärast TIR-märkmiku vastuvõtmist. Kõnealused asutused esitavad siht- või väljumisliikmesriigi tolliasutustele taotluse koos kogu vajaliku teabega. Kui tolliasutused saavad eelnevalt teavet või kahtlustavad, et TIR-veoetapp ei ole lõppenud, algatavad nad viivi ­
tamata päringuprotseduuri. Päringuprotseduur algatatakse ka siis, kui 
tagantjärele selgub, et TIR-veoetapi lõppemise tõend oli võltsitud ning 
päringuprotseduuri on vaja lõikega 1 ette nähtud eesmärkide saavuta ­
miseks.
 
Lõikega 5 ette nähtud menetlust kohaldatakse  mutatis mutandis . 
Siht- või väljumisliikmesriigi tolliasutused vastavad 28 päeva jooksul.  
7. Kui päringuprotseduuriga tehakse kindlaks, et TIR-veoetapp on 
nõuetekohaselt lõppenud, lõpetavad lähte- või sisenemisliikmesriigi tolliasutused protseduuri ja teavitavad viivitamata garantiiühingut ning vajaduse korral tolliasutusi, kes võivad olla algatanud sissenõudmis ­
menetluse vastavalt seadustiku artiklitele 217–232.
 
Artikkel 455b  
1. Tõendi TIR-veoetapi lõppemise kohta TIR-märkmikus ette nähtud 
tähtaja jooksul võib tolliasutusele esitada siht- või väljumisliikmesriigi tolliasutuse poolt kinnitatud dokumendina, milles kaup identifit ­
seeritakse ja tõendatakse, et see on esitatud siht- või väljumistolliasu ­
tusele või, artikli 454a kohaldamisel, volitatud kaubasaajale.
 
2. Samuti käsitatakse TIR-veoetappi lõppenuna, kui TIR-märkmiku 
valdaja või garantiiühing esitab tolliasutusele ühe järgmistest doku ­
mentidest:  
a) kolmandas riigis väljastatud tollidokumendi, mis tõendab, et kauba 
suhtes on rakendatud tollikäitlusviisi;  
b) kolmandas riigis välja antud ja kõnealuse riigi tolliasutuste kinnitatud 
tollidokumendi, milles kinnitatakse, et kaubad suunatakse vabasse ringlusse asjaomases kolmandas riigis.
 
3. Punktides a ja b nimetatud dokumente võib asendada koopiate või 
valguskoopiatega, mille õigsust on tõestanud originaaldokumendid kinnitanud asutus, asjaomase kolmanda riigi asutus või ühe liikmesriigi asutus.
 
▼M22  __________  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 275
 
Artikkel 456  
1. Kui TIR-konventsiooni puudutav seaduserikkumine või eeskirjade 
eiramine tekitab ühenduses tollivõla, kohaldatakse käesoleva jaotise sätteid  mutatis mutandis  muude tolliseadustiku artikli 91 lõike 1 
punktis a märgitud maksude suhtes.  
▼
M32  
Tolliseadustiku artikli 215 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud tähtaeg 
on seitse kuud alates viimasest kuupäevast, mil kaubad oleks tulnud esitada siht- või väljumistolliasutusele.
 
2. TIR-protseduuriga seotud sissenõudmismenetluse suhtes kohal ­
datakse artikleid 450b ja 450d  mutatis mutandis . 
▼M22  
Artikkel 457  
1. Kui TIR-vedu viiakse läbi ühenduse tolliterritooriumil, võib 
TIR-konventsiooni artikli 8 lõike 4 kohaselt iga garantiiühing, mille registrijärgne asukoht on ühenduses, muutuda vastutavaks asjasse ­
puutuva TIR-veoga seotud kaupade tollivõlast tuleneva tagatud 
maksusumma tasumise eest kuni 60 000 euro või sellega võrdväärse 
omavääringulise summa ulatuses TIR-märkmiku kohta.
 
2. Liikmesriigis asutatud garantiiühing, kes tolliseadustiku artikli 215 
kohaselt vastutab tollivõla tasumise eest, on kohustatud maksma tolli ­
võlast tuleneva tagatud maksusumma.  
3. Tolliseadustiku artikli 215 lõike 1 kolmanda taande kohaselt 
tasumise eest vastutavaks tunnistatud liikmesriigi tolliasutuse kehtiv teade selle asutuse poolt volitatud garantiiühingule TIR-veo lõpetamata jätmise kohta kehtib ka siis, kui tolliseadustiku artikli 215 lõike 1 esimese või teise taande kohaselt pädevaks tunnistatud teise liikmesriigi tolliasutus jätkab sissenõudmist viimati nimetatud asutuse poolt volitatud garantiiühingult.
 
▼M7 
Artikkel 457a  
Kui liikmesriigi toll otsustab TIR-konventsiooni artikli 38 alusel isikul 
keelata TIR-protseduuri kasutamine, kohaldatakse seda otsust ühenduse tolliterritooriumi kõikides osades.
 
Selleks edastab liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma 
otsuse koos selle kohaldamiskuupäevaga.  
See otsus kehtib kõikide tollile aktsepteerimiseks esitatud 
TIR-märkmike suhtes.  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 276
 
Artikkel 457b  
1. Kui TIR-veoetapp hõlmab artiklis 340a nimetatud kaupu või kui 
tolliasutused peavad seda vajalikuks, võib lähte- või sisenemistolliasutus ette näha kaubasaadetise teekonna.
 
2. Selle liikmesriigi tolliasutused, kus kaubasaadetis asub, märgivad  
►M34  transiidi saatedokument – transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ 
ja TIR-märkmiku kontrollkontsule nr 1 asjakohased üksikasjad järg ­
mistel juhtudel:  
a) TIR-märkmiku valdaja on muutnud kaubasaadetise teekonda;  
b) vedaja on ettenähtud teekonnast kõrvale kaldunud vääramatu jõu 
tõttu.  
Siht- või väljumistolliasutus sisestab asjakohased andmed arvutisüs ­
teemi.  
3. Lõike 2 punktis b osutatud juhul tuleb kaubasaadetis,  
►M34  transiidi saatedokument – transiidi/julgeoleku saatedokument ◄ 
ja TIR-märkmik esitada viivitamata lähimale tolliasutusele.  
▼B 
3 . j a g u  
▼M22  
ATA-protseduur  
Artikkel 457c  
1. Käesoleva artikli kohaldamine ei piira ATA-konventsiooni  
►M26  ega Istanbuli konventsiooni ◄ garantiiühingu vastutust käsit ­
levate erisätete kohaldamist, kui vedu toimub ATA-märkmiku alusel.  
2. Kui ATA-märkmiku alusel toimuva transiitveo käigus või sellega 
seoses leitakse, et konkreetses liikmesriigis on toimunud seaduserik ­
kumine või eeskirjade eiramine, siis on selle liikmesriigi kohuseks sisse nõuda tollimaksud ja muud sissenõudmisele kuuluvad maksud vastavalt ühenduse või siseriiklikele sätetele, ilma et see piiraks krimi ­
naalmenetluse algatamist.
 
3. Kui ei ole võimalik kindlaks teha, missugusel territooriumil seadu ­
serikkumine või eeskirjade eiramine toime pandi, loetakse niisugune seaduserikkumine või eeskirjade eiramine sooritatuks liikmesriigis, kus see avastati, välja arvatud juhul, kui artikli 457d lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul esitatakse tolliasutust rahuldav tõend selle kohta, et vedu toimus eeskirjade kohaselt, või selle kohta, kus eeskirjade eiramine tegelikult toimus.
 
Kui niisugust tõendit ei esitata ja nimetatud seaduserikkumine või 
eeskirjade eiramine loetakse toimunuks liikmesriigis, kus see avastati, nõuab tollimaksud ja muud kõnealuse kaubaga seotud maksud sisse see liikmesriik vastavalt ühenduse või siseriiklikele sätetele.  ▼
M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 277
 
Kui pärast seda tehakse kindlaks liikmesriik, kus nimetatud seaduserik ­
kumine või eeskirjade eiramine tegelikult aset leidis, maksab liikmesriik, kes tollimaksud ja muud kõnealuse kauba suhtes selles liikmesriigis kehtivad maksud (peale nende, mis nõuti sisse vastavalt teisele lõigule kui ühenduse omavahendid) esialgselt sisse nõudis, need talle tagasi. Sel juhul tagastatakse enammakstud maksud isikule, kes need algselt maksis.
 
Kui ühes liikmesriigis esialgselt sisse nõutud ja tagastatud tollimaksude 
ja muude maksude summa on väiksem tollimaksude ja muude maksude 
summast, mis on ette nähtud liikmesriigis, kus seaduserikkumine või eeskirjade eiramine tegelikult aset leidis, nõuab viimane liikmesriik vahe sisse vastavalt ühenduse või siseriiklikele sätetele.
 
Liikmesriikide tolliasutused võtavad vajalikud meetmed igasuguse 
seaduserikkumise või eeskirjade eiramise suhtes ja kohaldavad tõhusaid sanktsioone.
 
Artikkel 457d  
1. Kui avastatakse seaduserikkumine või eeskirjade eiramine, mis on 
sooritatud ATA-märkmiku alusel toimunud transiitveo käigus või sellega seoses, teatab tolliasutus sellest ATA-märkmiku omanikule ja garantiiühingule ATA-konventsiooni artikli 6 lõikes 4 ettenähtud ajava ­
hemiku jooksul  ►
M26  või Istanbuli konventsiooni lisa A artikli 8 
lõikes 4 ettenähtud ajavahemiku jooksul ◄. 
2. Tõend ATA-märkmiku alusel toimunud veo eeskirjadele vastavuse 
kohta artikli 457c lõike 3 esimese lõigu tähenduses esitatakse ATA-konventsiooni artikli 7 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud ajavahemiku jooksul  ►
M26  või Istanbuli konventsiooni lisa A artikli 9 lõike 1 
punktides a ja b ettenähtud ajavahemiku jooksul ◄. 
3. Tollile esitatakse lõikes 2 nimetatud tõend, kasutades üht alljärg ­
nevaist meetodeist:  
a) esitatakse tolliasutuse kinnitatud tolli- või äridokument, mis tõendab, 
et kõnealune kaup on esitatud sihttolliasutusele;  
b) esitatakse kaupa kolmandas riigis tolliprotseduurile suunav tollido ­
kument või selle koopiaeksemplar või valguskoopia, mille koopiaõigsust tõendab originaaldokumendi kinnitanud asutus või asjaomase kolmanda riigi asutus või mõne liikmesriigi asutus;
 
c) esitatakse ATA-konventsiooni artiklis 8 osutatud tõend  ►M26  või 
Istanbuli konventsiooni lisa A artiklis 10 osutatud tõend ◄. 
Punktide a ja b esimeses lõigus osutatud dokumendid sisaldavad teavet, 
mis võimaldab kõnealuseid kaupu identifitseerida.  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 278
 
Artikkel 458  
1. Iga liikmesriigi toll määrab koordineerimiskeskuse, kes tegeleb 
ATA-märkmikega seotud eeskirjade rikkumiste või eiramistega.  
Liikmesriigi toll teatab koordineerimiskeskuse määramisest ja selle 
täieliku aadressi komisjonile.  ►M32  Komisjon edastab selle teabe 
teistele liikmesriikidele Euroopa veebilehe kaudu Internetis. ◄ 
2. Selleks et kindlaks määrata liikmesriik, kus tuleb tasuda tasumisele 
kuuluvad tolli- ja muud maksud, loetakse liikmesriigiks, kus ATA-märkmiku alusel toimunud transiidi käigus eeskirjade rikkumine või eiramine tuvastati  ►
M22  artikli 457c lõike 3 ◄ tähenduses, see 
liikmesriik, kus kaup leiti, või kui seda leitud ei ole, siis see liikmesriik, kelle koordineerimiskeskuse käes on märkmiku viimane leht.
 
Artikkel 459  
1. Kui liikmesriigi toll on tollivõla tekkimise kindlaks teinud, 
esitatakse nõue nimetatud liikmesriigiga seotud garantiiühingule võimalikult kiiresti. Kui võlg on tekkinud seetõttu, et ATA-märkmikuga hõlmatud kaupa ei ole reeksporditud ja sellele ei ole tollikäitlusviisi määratud ATA-konventsioonis  ►
M26  või Istanbuli 
konventsioonis ◄ sätestatud tähtaja jooksul, esitatakse nõue kolm kuud 
pärast märkmiku kehtivusaja lõppu.  
2. Võimalikult samal ajal saadab nõude esitanud koordineerimis ­
keskus teatise, mis on koostatud lisas 59 esitatud näidise kohaselt, sellele koordineerimiskeskusele, kelle tegevuspiirkonda kuulub ajutise 
impordi tolliasutus.
 
Kõnealusele teatisele lisatakse lõpetamata lehe koopia, kui see on koor ­
dineerimiskeskusel olemas. Teatist võib vajadusel alati kasutada.  
Artikkel 460  
1. Artiklis 459 osutatud nõudest tulenev tolli- ja muude maksude 
summa arvutatakse lisas 60 kehtestatud maksustamisvormi kasutades, mis täidetakse vastavalt esitatud juhistele.
 
Maksustamise vormi võib saata hiljem kui võlanõude, kuid siiski 
vähemalt kolme kuu jooksul pärast selle nõude esitamist ja mitte mingil juhul hiljem kui kuus kuud pärast võla nõudemenetluse alga ­
tamist tolli poolt.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 279
 
2. Kooskõlas artikliga 461 ja vastavalt selle sätetele, ei vabasta 
asjaolu, et tolliamet saadab asjaomasele garantiiühingule, millega ta seotud on, kõnealuse vormi, teisi ühenduse garantiiühinguid tolli- ja muude maksude tasumise kohustusest, kui ilmneb, et eeskirjade rikkumine või eiramine toimus mõnes teises liikmesriigis kui eespool nimetatud menetluse algatanud liikmesriik.
 
3. Maksustamisvorm täidetakse vastavalt vajadusele kas kahes või 
kolmes eksemplaris. Esimene eksemplar on selle liikmesriigiga seotud tagatisasutuse jaoks, kus nõue esitatakse. Teine eksemplar jääb selle väljaandnud koordineerimiskeskusele. Vajaduse korral saadab väljaandev koordineerimiskeskus kolmanda eksemplari sellele koordi ­
neerimiskeskusele, kelle tegevuspiirkonnas ajutise väljaveo tolliasutus asub.
 
Artikkel 461  
1. Kui on tuvastatud, et eeskirjade rikkumine või eiramine toimus 
menetluse algatanud liikmesriigi asemel mõnes teises liikmesriigis, lõpetab asjaomase liikmesriigi koordineerimiskeskus omalt poolt menetluse.
 
2. Menetluse lõpetamisel saadab ta teise liikmesriigi koordineerimis ­
keskusele oma valduses oleva toimiku sisu ja vajaduse korral maksab endaga seotud garantiiühingule tagasi kõik summad, mida kõnealune ühing võib olla deponeerinud või eelnevalt tasunud.
 
Toimik lõpetatakse siiski ainult sel juhul, kui selle liikmesriigi koordi ­
neerimiskeskus, kus eeskirjade rikkumine või eiramine toimus, saab teise liikmesriigi koordineerimiskeskuselt kinnituse selle kohta, et nõudemenetlus on asjaomases liikmesriigis algatatud vastavalt ATA-  
►
M26  konventsiooniga kehtestatud eeskirjadelevõi Istanbuli konvent ­
siooniga ◄ kehtestatud eeskirjadele. Kõnesolev kinnitus koostatakse 
lisa 61 näidise kohaselt.  
3. Selle liikmesriigi koordineerimiskeskus, kus eeskirju rikuti või 
eirati, võtab üle võla sissenõudmise menetluse ja vajaduse korral nõuab endaga seotud garantiiühingult tasumata tolli- ja muude maksude tasumist vastavalt selles liikmesriigis kehtivale määrale, kus nimetatud keskus asub.
 
4. Menetlus tuleb üle anda ühe aasta jooksul alates märkmiku 
kehtivusaja lõppemisest, tingimusel et ATA-konventsiooni artikli 7 lõigete 2 või 3 kohaselt  ►
M26  või Istanbuli konventsiooni lisa A 
artikli 9 lõike 1 punktide b ja c kohaselt ◄ ei ole summat lõplikult 
tasutud. Kui tähtajast kinni ei peeta, kohaldatakse  ►M22  artikli 457c 
lõike 3 ◄ kolmandat ja neljandat lõiku.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 280
 
10. PEATÜKK  
Vedu vormi 302 alusel  
Artikkel 462  
1. Kui vastavalt seadustiku artikli 91 lõike 2 punktile e ja artikli 163 
lõike 2 punktile e veetakse kaupa ühenduse tolliterritooriumi ühest punktist teise vormi 302 alusel, mis on ette nähtud Põhja-Atlandi lepingu liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsioonis, mis on alla kirjutatud 19. juunil 1951 Londonis, käsitatakse ühenduse tolliterritooriumi kõnealuse vormi kasutamist reguleerivate eeskirjade kohaldamisel ühtse territooriumina.
 
2. Kui lõikes 1 osutatud veo käigus läbib kaup kolmanda riigi terri ­
tooriumi, kontrollitakse kaupa ja täidetakse tolliformaalsused vastavalt vormi 302 eeskirjadele nendes kohtades, kui kaup ühenduse tolliterri ­
tooriumilt välja viiakse ning kui ta sinna taas sisse tuuakse.
 
3. Kui ilmneb, et vormi 302 alusel toimunud veo käigus või sellega 
seoses on teatud liikmesriigis eeskirju rikutud või eiratud, tuleb tasu ­
misele kuuluvad tolli- ja muud maksud tasuda kõnealuses liikmesriigis kooskõlas ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega, ilma et see takistaks kriminaalõiguslike meetmete võtmist.
 
4. ►M22  Artikli 457c lõiget 3 ◄ kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼M19  
10a PEATÜKK  
Postisaadetiste suhtes kohaldatav kord  
Artikkel 462a  
1. Kui seadustiku artikli 91 lõike 2 punkti f kohaselt veetakse ühen ­
dusevälist kaupa ühenduse tolliterritooriumil ühest punktist teise postiga (sealhulgas postipakiga), peab lähteliikmesriigi toll kinnitama pakendile ja saatedokumentidele lisas 42 esitatud näidisele vastava sildi või laskma niisuguse sildi kinnitada.
 
2. Kui ühenduse kaupa veetakse postiga (sealhulgas postipakiga) 
ühenduse tolliterritooriumi osasse või osast, kus direktiivi 77/388/EMÜ ei kohaldata, peab lähteliikmesriigi toll kinnitama pakendile ja saatedo ­
kumentidele lisas 42b esitatud näidisele vastava sildi või laskma niisuguse sildi kinnitada.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 281
 
__________  
▼M20  
III JAOTIS  
MAJANDUSLIKU MÕJUGA TOLLIPROTSEDUURID  
1. PEATÜKK  
Rohkem kui üht protseduuri hõlmavad põhisätted  
1 . j a g u  
Mõisted  
Artikkel 496  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) protseduur — majandusliku mõjuga tolliprotseduur;  
b) luba — tolli antud luba protseduuri rakendada;  
▼M32  __________  
▼M20  
d) loa omanik — isik, kellele on antud luba;  
e) järelevalveasutus — loas nimetatud tolliasutus, kes on volitatud 
protseduure kontrollima;  
f) protseduurile suunav tolliasutus — loas nimetatud tolliasutus või 
-asutused, kes on volitatud kauba protseduurile suunamise deklar ­
atsioone aktsepteerima;  
g) protseduuri lõpetav tolliasutus — loas nimetatud tolliasutus või 
-asutused, kes on volitatud aktsepteerima deklaratsioone, mille alusel määratakse kaubale pärast protseduuri rakendamist uus lubatav tollikäitlusviis, või välistöötlemise puhul vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni;
 
h) kolmnurkliikumine — liikumine, mille puhul protseduuri lõpetav 
tolliasutus ja protseduurile suunav tolliasutus ei ole üks ja sama;  
i) raamatupidamine — loa omaniku või tema nimel säilitatavad äri-, 
maksu- või muud raamatupidamisdokumendid;  
j) arvestus — mis tahes kandjal andmed, mis sisaldavad kogu 
vajalikku teavet ja tehnilisi üksikasju ning võimaldavad tollil prot ­
seduure jälgida ja kontrollida, eriti kaubavoogude ja kauba staatuse 
muutumise osas; tolliladustamisprotseduuride puhul nimetatakse 
arvestust laoarvestuseks;  
k) põhilised kompensatsioonitooted — kompensatsioonitooted, mille 
tootmiseks on antud luba protseduure rakendada;  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 282
 
l) teisesed kompensatsioonitooted — kompensatsioonitooted, välja 
arvatud loas täpsustatud põhilised kompensatsioonitooted, mis on töötlemisprotseduuri olulised kõrvalsaadused;
 
m) protseduuri lõpetamise tähtaeg — tähtaeg, mille jooksul tuleb 
kaubale määrata uus lubatav tollikäitlusviis, et taotleda imporditol ­
limaksude tagasimaksmist pärast seestöötlemist (tagasimakse ­
süsteem) või saada imporditollimaksudest täielik või osaline 
vabastus pärast välistöötlemist vabasse ringlusse lubamisel.  
2 . j a g u  
Loataotlus  
Artikkel 497  
1. Loataotlus esitatakse kirjalikult, kasutades lisas 67 esitatud näidist.  
2. Toll võib lubada loa uuendamist või muutmist lihtsa kirjaliku 
taotluse alusel.  
3. Loataotluse võib tavapärast menetlust kasutades esitada kirjaliku 
tollideklaratsiooni või automaatse andmetöötluse meetodite abil järg ­
mistel juhtudel:  
a) seestöötlemise puhul, kui majanduslikud tingimused loetakse 
vastavalt artiklile 539 täidetuks, välja arvatud ekvivalentkaupa käsitlevad taotlused;
 
b) tollikontrolli all töötlemise puhul, kui majanduslikud tingimused 
loetakse vastavalt artikli 552 lõikele 1 täidetuks;  
c) ajutise impordi puhul, sealhulgas ATA- või CPD-märkmiku kasu ­
tamine;  
d) välistöötlemise puhul, kui töötlemistoimingud on seotud paran ­
dusega, sealhulgas standardvahetussüsteem ilma eelneva impor ­
timiseta:  
— vabasse ringlusse lubamise puhul pärast välistöötlemist, 
kasutades standardvahetussüsteemi eelneva importimisega,  
— vabasse ringlusse lubamise puhul pärast välistöötlemist, 
kasutades standardvahetussüsteemi ilma eelneva importimiseta, kui olemasolev luba sellist süsteemi ei hõlma ja toll lubab loa muutmist,
 
— vabasse ringlusse lubamise puhul pärast välistöötlemist, kui tööt ­
lemistoimingud on seotud mittekaubanduslikku laadi kaubaga.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 283
 
Loataotluse võib esitada ajutise impordi suulise deklaratsiooni abil 
vastavalt artiklile 229, kui esitatakse artikli 499 kolmanda lõigu kohaselt koostatud dokument.
 
Loataotluse võib esitada ajutise impordi tollideklaratsiooni või muu 
toimingu abil vastavalt artikli 232 lõikele 1.  
4. Ühtse loa taotlused, välja arvatud ajutiseks impordiks, esitatakse 
vastavalt lõikele 1.  
5. Toll võib nõuda, et ajutise impordi taotlused artikli 578 alusel 
täieliku imporditollimaksudest vabastamisega esitataks vastavalt lõikele 1.  
Artikkel 498  
Artikli 497 kohaselt esitatakse loataotlus:  
a) tolliladustamise puhul: selle koha jaoks määratud tolliasutustele, mis 
tollilaona heaks kiidetakse või kus on taotleja keskne raamatupi ­
damine;  
b) seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemise puhul: selle koha jaoks 
määratud tolliasutustele, kus töötlemistoiming tehakse;  
c) ajutise impordi puhul: selle koha jaoks määratud tolliasutustele, kus 
kaupa kavatsetakse kasutada, ilma et see piiraks artikli 580 lõike 2 teise lõigu kohaldamist;
 
d) välistöötlemise puhul: selle koha jaoks määratud tolliasutustele, kus 
ajutiseks ekspordiks deklareeritav kaup asub.  
Artikkel 499  
Kui toll peab taotluses esitatud teavet ebapiisavaks, võib ta taotlejalt 
nõuda täiendavaid üksikasju.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 284
 
Kui taotlust võib esitada tollideklaratsiooni abil, nõuab toll eelkõige, 
ilma et see piiraks artikli 220 kohaldamist, et taotlusele lisataks deklarandi koostatud dokument, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet, välja arvatud juhul, kui sellist teavet loetakse tarbetuks või selle võib lisada kirjaliku deklaratsiooni puhul kasutatavale vormile:
 
a) taotleja, deklarandi ja ettevõtja nimi ja aadress;  
b) kauba töötlemise või kasutamise laad;  
c) kauba ja kompensatsiooni- või töödeldud toodete tehniline kirjeldus 
ja nende identifitseerimise vahendid;  
d) majanduslike tingimuste koodid vastavalt lisale 70;  
e) eeldatav tulemimäär või selle määramise viis;  
f) eeldatav protseduuri lõpetamise tähtaeg;  
g) ettepandud protseduuri lõpetav tolliasutus;  
h) töötlemise või kasutamise koht;  
i) kauba ettepandud üleandmisformaalsused;  
j) suulise tollideklaratsiooni puhul, kauba väärtus ja kogus.  
Kui teises lõigus nimetatud dokument esitatakse koos ajutise impordi 
suulise tollideklaratsiooniga, koostatakse see kahes eksemplaris ning toll kinnitab ühe eksemplari ja annab selle deklarandile.
 
3 . j a g u  
Ühtne luba  
Artikkel 500  
1. Kui taotletakse ühtset luba, on vajalik asjaomaste asutuste eelnev 
nõusolek vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatud korrale.  
2. Ajutise impordi puhul esitatakse taotlus tolliasutusele, kes on 
pädev kohas, kus kaupa esimest korda kasutatakse, ilma et see piiraks artikli 580 lõike 2 teise lõigu kohaldamist.
 
Muudel juhtudel esitatakse see tolliasutustele, kes on pädev kohas, kus 
on taotleja keskne raamatupidamine, hõlbustades seega protseduuri auditipõhist kontrolli, ja kus toimub vähemalt osa loas hõlmatavast ladustamisest, töötlemisest või ajutise ekspordi toimingutest.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 285
 
Kui pädevaid tolliasutusi ei ole võimalik esimese või teise lõigu alusel 
kindlaks määrata, esitatakse taotlus selle koha jaoks määratud tolliasu ­
tusele, kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis hõlbustab protse ­
duuride auditipõhiseid kontrolle.  
▼M20  
3. Lõike 2 kohaselt määratud tolliasutused edastavad taotluse ja loa 
projekti teistele asjaomastele tolliasutustele, kes teatavad nende laekumise kuupäeva 15 päeva jooksul.
 
Teised asjaomased tolliasutused esitavad oma võimalikud vastuväited 30 
päeva jooksul alates loa projekti saabumise kuupäevast. Kui kõnealuse tähtaja jooksul on esitatud vastuväiteid, kuid kokkuleppele ei jõuta, lükatakse taotlus tagasi nende punktide osas, mille kohta vastuväited esitati.
 
4. Tolliasutused võivad loa välja anda, kui nad ei ole 30 päeva 
jooksul loa projekti suhtes vastuväiteid saanud.  
Nad saadavad kooskõlastatud loa koopia kõikidele asjaomastele tollia ­
sutustele.  
Artikkel 501  
1. Kui kaks või enam tolliasutust on ühtse loa andmise kriteeriumide 
ja tingimuste suhtes üldiselt kokku leppinud, võivad kõnealused asutused samuti kokku leppida, et artikli 500 lõike 1 kohase eelneva nõusoleku ja vastavalt artikli 500 lõike 4 teisele lõigule esitatava teabe 
võib asendada teatisega.
 
2. Teatisest piisab, kui:  
a) ühtset luba uuendatakse, sellesse tehakse väiksemaid muudatusi, see 
tühistatakse või tunnistatakse kehtetuks;  
b) ühtse loa taotlus on seotud ajutise impordiga ja seda ei koostata 
vastavalt lisas 67 esitatud näidisele.  
3. Teatist ei ole vaja, kui:  
a) selle ainus eri tolliasutusi puudutav osa on kolmnurkliikumine sees- 
või välistöötlemise raames, ilma et sealjuures kasutataks koondteabe ­
lehti;  
b) kasutatakse ATA- või CPD-märkmikke;  
c) ajutise impordi luba antakse suulist või muu toimingu abil esitatud 
deklaratsiooni aktsepteerides.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 286
 
4 . j a g u  
Majanduslikud tingimused  
Artikkel 502  
1. Välja arvatud juhul, kui majanduslikud tingimused loetakse 
täidetuks vastavalt 3., 4. või 6. peatükile, ei anta luba, ilma et toll majanduslikke tingimusi kontrolliks.
 
2. Seestöötlemise korra puhul (3. peatükk) peab kontroll tegema 
kindlaks, et ühenduse ressursside kasutamine ei ole majanduslikult võimalik, võttes eelkõige arvesse järgmisi kriteeriume, mille üksikasjad on sätestatud lisa 70 B osas:
 
a) ühenduses toodetud kaup, mille kvaliteet ja tehnilised näitajad 
vastavad kaubale, mis on ette nähtud importimiseks selle kavanda ­
tavate töötlemistoimingute eesmärgil, ei ole kättesaadav;  
b) ühenduses toodetud kauba ja importimiseks ettenähtud kauba 
hinnaerinevused;  
c) lepingulised kohustused.  
3. Tollikontrolli all töötlemise puhul (4. peatükk) peab kontroll 
tegema kindlaks, kas ühenduseväliste ressursside kasutamine 
võimaldab töötlemistoimingute alustamist või jätkamist.  
4. Välistöötlemise puhul (6. peatükk) peab kontroll tegema kindlaks, 
kas: 
a) töötlemistoimingute tegemine väljaspool ühendust võib märkimis ­
väärselt kahjustada ühenduse tootjate huve; või  
b) töötlemistoimingute tegemine ühenduses on majanduslikult, 
tehnilistel põhjustel või lepinguliste kohustuste tõttu võimatu.  
Artikkel 503  
Komisjon võib majanduslike tingimuste kontrollis osaleda:  
a) kui asjaomased tolliasutused soovivad enne või pärast loa 
väljaandmist nõu pidada;  
b) kui mõni teine tolliasutus on väljaantud loa vastu;  
c) omal algatusel.  
Artikkel 504  
1. Kui algatatakse artikli 503 kohane kontroll, saadetakse juhtum 
komisjonile. Sellele lisatakse juba tehtud kontrolli tulemused.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 287
 
2. Komisjon saadab kättesaamistõendi või, kui ta tegutseb omal alga ­
tusel, teavitab tolliasutust. Ta määrab tolliasutustega konsulteerides kindlaks, kas majanduslikke tingimusi on vaja komitees kontrollida.
 
3. Kui juhtum esitatakse komiteele, teatavad tolliasutused taotlejale 
või loa omanikule, et selline menetlus on algatatud ja, kui taotluse menetlemist ei ole lõpetatud, et artiklis 506 sätestatud tähtaja kohal ­
damine on peatatud.
 
4. Asjaomased tolliasutused ja teised samalaadsete lubade või taot ­
lustega tegelevad tolliasutused võtavad komitee otsust arvesse.  
Kõnealuses otsuses võib ette näha selle avaldamise  Euroopa Ühenduste 
Teataja  C-seerias.  
5 . j a g u  
Otsus loa kohta  
Artikkel 505  
Tolliasutused, kes on pädevad otsustama, annavad loa järgmiselt:  
a) artikli 497 lõikes 1 nimetatud taotluse puhul vastavalt lisas 67 
esitatud näidisele;  
b) artikli 497 lõikes 3 nimetatud taotluse puhul tollideklaratsiooni 
aktsepteerides;  
c) uuendamist või muutmist käsitlevate taotluste puhul mis tahes asja ­
kohaseid meetmeid rakendades.  
Artikkel 506  
Taotlejale teatatakse loa väljaandmise otsusest või taotluse tagasilük ­
kamise põhjustest 30 päeva jooksul või tolliladustamisprotseduuri korral 60 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast või kuupäevast, kui tolliasutused said sellekohast olulist või lisateavet.
 
Neid tähtaegu ei kohaldata ühtse loa puhul, välja arvatud juhul, kui see 
on välja antud artikli 501 alusel.  
Artikkel 507  
1. Ilma et see piiraks artikli 508 kohaldamist, jõustub luba selle 
väljaandmise päeval või loas nimetatud hilisemal kuupäeval. Eratollilao puhul võivad tolliasutused erandkorras teatada oma nõusolekust prot ­
seduuri kasutada enne loa tegelikku väljaandmist.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 288
 
2. Tolliladustamisprotseduuriks antud loa kehtivusaeg ei ole piirit ­
letud.  
3. Seestöötlemise, tollikontrolli all töötlemise ja välistöötlemise puhul 
on kehtivusaeg maksimaalselt kolm aastat alates loa jõustumise kuupäevast, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
 
4. Erandina lõikest 3 on lisa 73 A osas nimetatud seestöötlemise 
protseduuril oleva kauba puhul kehtivusaeg maksimaalselt kuus kuud.  
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 (  1 ) artiklis 1 nimetatud piima ja 
piimatoodete puhul on kehtivusaeg maksimaalselt kolm kuud.  
Artikkel 508  
1. Tolliasutused võivad loa välja anda tagasiulatuvalt, välja arvatud 
tolliladustamisprotseduuri puhul.  
Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, jõustub tagasiulatuv luba 
kõige varem taotluse esitamise kuupäeval.  
2. Kui taotluse sisuks on loa uuendamine sama liiki toimingu ja 
kauba jaoks, võib loa anda tagasiulatuva jõuga alates algse loa kehtivusaja lõppemisest.
 
3. Erandlikel asjaoludel võib loa tagasiulatuvat jõudu pikendada, kuid 
maksimaalselt ühe aastani enne taotluse esitamise kuupäeva, tingimusel et selleks on põhjendatud majanduslik vajadus ja:
 
a) taotlus ei ole seotud pettuskatse ega ilmse hooletusega;  
b) kehtivusaega, mis oleks määratud artikli 507 alusel, ei pikendata;  
c) taotleja raamatupidamine tõendab, et kõik protseduuri nõuded võib 
lugeda täidetuks, vajaduse korral saab kaupa kõnealuse aja jooksul identifitseerida ja raamatupidamine võimaldab protseduuri kontrollida; ja
 
d) kõik kauba olukorra lahendamiseks vajalikud formaalsused on 
võimalik täita, sealhulgas vajaduse korral deklaratsiooni kehtetuks tunnistamine.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 289  
( 1 ) EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48.
 6 . j a g u  
Muud protseduuri toimimist käsitlevad sätted  
1 . a l a j a g u  
Üldsätted  
Artikkel 509  
1. Ühenduse õigusaktidega ettenähtud kaubanduspoliitilisi meetmeid 
kohaldatakse ühendusevälise kauba suhtes protseduuri rakendamisel ainult sel määral, kui need on seotud kauba toomisega ühenduse tolli ­
territooriumile.
 
2. Kui muud kui lisas 75 nimetatud seestöötlemise protseduuri alusel 
saadud kompensatsioonitooted vabasse ringlusse lubatakse, kohaldatakse 
nende suhtes samu kaubanduspoliitilisi meetmeid kui importkauba vabasse ringlusse lubamisel.
 
3. Kui tollikontrolli all töötlemise protseduuri alusel saadud 
töödeldud tooted vabasse ringlusse lubatakse, kohaldatakse nende suhtes kohaldatavaid kaubanduspoliitilisi meetmeid ainult juhul, kui kõnealuseid meetmeid kohaldatakse ka importkauba suhtes.
 
4. Kui ühenduse õigusaktidega on ette nähtud vabasse ringlusse 
lubamist käsitlevad kaubanduspoliitilised meetmed, ei kohaldata neid meetmeid pärast välistöötlemist vabasse ringlusse lubatud kompens ­
atsioonitoodete suhtes, kui:
 
— need on säilitanud ühenduse päritolustaatuse seadustiku artiklite 23 
ja 24 tähenduses,  
— need on seotud parandusega, sealhulgas standardvahetussüsteem,  
— nende suhtes on kohaldatud järjestikuseid töötlemisoperatsioone 
seadustiku artikli 123 tähenduses.  
Artikkel 510  
Ilma et see piirakse seadustiku artikli 161 lõike 5 kohaldamist, võib 
järelevalveasutus lubada tollideklaratsiooni esitamist ka muus kui loas nimetatud tolliasutuses. Järelevalveasutus määrab kindlaks, kuidas talle sellest teatada.
 
2 . a l a j a g u  
Kauba üleandmine  
Artikkel 511  
Loas täpsustatakse, kas ja millistel tingimustel võib peatamismenetlusel 
olevaid kaupu või tooteid ühest kohast teise või mõne teise loa omaniku valdustesse toimetada, ilma protseduuri lõpetamata (üleandmine), kui nende kohta tuleb pidada arvestust, välja arvatud ajutise impordi puhul.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 290
 
Üleandmine ei ole võimalik, kui kauba lähte- või saabumiskoht on 
B-tüüpi ladu.  
Artikkel 512  
1. Samas loas määratud eri kohtade vahel võib üleandmine toimuda 
ilma tolliformaalsusteta.  
2. Üleandmine protseduurile suunavast tolliasutusest loa omaniku või 
ettevõtja rajatisse või kasutamiskohta võib toimuda protseduurile suunamise deklaratsiooni alusel.
 
3. Üleandmine väljumistolliasutusse reeksportimise eesmärgil võib 
toimuda protseduuri raames. Sellisel juhul ei lõpetata protseduuri enne, kui reekspordiks deklareeritud kaubad või tooted on tegelikult ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud.
 
Artikkel 513  
Üleandmine ühelt loa omanikult teisele võib toimuda ainult juhul, kui 
viimane rakendab üleantud kaupade või toodete suhtes protseduuri kohapeal toimuva tollivormistuse kasutamise loa alusel. Tolli teavi ­
tatakse ja artiklis 266 nimetatud kaupade või toodete suhtes tehakse 
laoarvestuskanne, kui need teise loa omaniku valdustesse tuuakse. Sellisel juhul pole lisadeklaratsiooni vaja.
 
Ajutise impordi puhul võib üleandmine ühelt loa omanikult teisele 
toimuda ka juhul, kui viimane suunab kauba protseduurile kirjaliku tollideklaratsiooni abil, kohaldades tavapärast menetlust.
 
Täidetavad formaalsused on ette nähtud lisas 68. Kui teine loa omanik 
on kaubad või tooted kätte saanud, on ta kohustatud nende suhtes protseduuri rakendama.
 
Artikkel 514  
Lisas 44c sätestatud kõrgendatud riskiga üleandmise puhul esitatakse 
tagatis, mis on võrdne transiidiprotseduuri puhul esitatava tagatisega.  
3 . a l a j a g u  
Arvestus  
Artikkel 515  
Toll nõuab, et loa omanik, ettevõtja või määratud laopidaja peaksid 
arvestust, välja arvatud ajutise impordi puhul või juhtudel, kui nad seda vajalikuks ei pea.
 
Toll võib lubada arvestuse asendamist vajalikke andmeid sisaldava 
olemasoleva raamatupidamisega.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 291
 
Järelevalveasutus võib nõuda kogu või osa protseduuril oleva kauba 
inventeerimist.  
Artikkel 516  
Artiklis 515 nimetatud arvestus ja vajaduse korral artikli 581 lõike 2 
kohaselt ajutise impordi kohta peetav arvestus sisaldavad järgmist teavet:
 
a) lisas 37 ettenähtud miinimumloendi lahtrites sisalduv teave protse ­
duurile suunamise deklaratsiooni kohta;  
b) nende deklaratsioonide andmed, millega kaubale määratakse prot ­
seduuri lõpetav tollikäitlusviis;  
c) kuupäev ja viited muudele tollidokumentidele ja muudele protse ­
duurile suunamise ja protseduuri lõpetamisega seotud dokumentidele;  
d) töötlemistoimingute laad ja käitlemise või ajutise kasutamise liigid;  
e) tulemimäär või vajaduse korral selle arvutamise viis;  
f) kauba kontrolli võimaldav teave, sealhulgas teave selle asukoha ja 
võimaliku üleandmise kohta;  
g) kauba identifitseerimiseks vajalik kaubanduslik või tehniline 
kirjeldus;  
h) seestöötlemise protseduuril oleva ekvivalentkauba liikumise jälgimist 
võimaldavad andmed.  
Toll võib osa kõnealuse teabe nõudmisest loobuda, kui see ei mõjuta 
otseselt säilitatava, töödeldava või kasutatava kauba suhtes rakenda ­
tavate protseduuride jälgimist või kontrollimist.  
4 . a l a j a g u  
Tulemimäär ja selle arvutamise valem  
Artikkel 517  
1. Kui see on 3., 4. ja 6. peatükis nimetatud protseduuride puhul 
asjakohane, kehtestatakse tulemimäär või selle määramise viis, seal ­
hulgas keskmised määrad, loas või kauba suhtes protseduuri rakenda ­
misel. See määr määratakse võimaluse piires tootmis- või tehniliste andmete alusel või, kui sellised andmed pole kättesaadavad, sama liiki toimingutega seotud andmete alusel.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 292
 
2. Konkreetsetel asjaoludel võib toll kehtestada tulemimäära pärast 
seda, kui kaup on protseduurile esitatud, kuid mitte hiljem kui neile uue tollikäitlusviisi määramisel.
 
3. Lisas 69 sätestatud seestöötlemise tulemimäärasid kohaldatakse 
kõnealuses lisas nimetatud toimingute suhtes.  
Artikkel 518  
1. Kompensatsioonitoodetes sisalduva imporditud või ajutiselt 
eksporditud kauba osa arvutatakse eesmärgiga:  
— määrata tasumisele kuuluvad imporditollimaksud,  
— määrata tollivõla tekkimise puhul mahaarvatav summa või  
— kohaldada kaubanduspoliitilisi meetmeid.  
Need arvutused tehakse vastavalt kogusemeetodile või väärtusmeetodile 
või mõnele muule samalaadseid tulemusi andvale meetodile.  
Arvutamisel hõlmavad kompensatsioonitooted ka töödeldud tooteid või 
vahesaadusi.  
2. Kogusemeetodit kohaldatakse, kui:  
a) töötlemistoimingute käigus saadakse ainult üht liiki kompens ­
atsioonitooteid; sel juhul imporditava/ajutiselt eksporditud kauba kogus, mis loetakse sisalduvat kompensatsioonitoodete koguses, mille suhtes tollivõlg on tekkinud, vastab viimasena nimetatud toote ­
kategooria protsendile kompensatsioonitoodete üldkogusest;
 
b) töötlemistoimingute käigus saadakse mitut liiki kompensatsiooni ­
tooteid ja kõigis nendes leidub imporditud/ajutiselt eksporditud 
kauba koostisosi; sel juhul imporditud/ajutiselt eksporditud kauba 
kogus, mis loetakse sisalduvat selliste kompensatsioonitoote koguses, mille suhtes tollivõlg on tekkinud, vastab:
 
i) sellist liiki kompensatsioonitoote ja kõikide kompensatsiooni ­
toodete üldkoguse vahelisele suhtele, sõltumata asjaolust, kas tollivõlg on tekkinud või mitte, ja
 
ii) nende kompensatsioonitoodete koguse, mille suhtes tollivõlg on 
tekkinud, ja sama liiki kompensatsioonitoodete üldkoguse vahelisele suhtele.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 293
 
Otsustades selle üle, kas punktides a ja b kirjeldatud meetodite kohal ­
damise tingimused on täidetud, kadusid arvesse ei võeta. Ilma et see piiraks artikli 862 kohaldamist, mõeldakse kadude all töötlemistoim ­
ingute käigus eelkõige aurustumise, kuivamise, gaasistumise või ligunemise tagajärjel hävinud või kadunud imporditud/ajutiselt eksporditud kauba osa. Välistöötlemise puhul käsitatakse kadudena teiseseid kompensatsioonitooteid, nagu jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid, lõikejäägid ja kasutuselt kõrvaldatud kaup.
 
3. Väärtusmeetodit kohaldatakse juhul, kui kogusemeetodit ei ole 
võimalik kohaldada.  
Imporditud/ajutiselt eksporditud kauba kogus, mis loetakse sisalduvat 
kompensatsioonitoote koguses, mille suhtes tollivõlg on tekkinud, 
vastab:  
a) sellist liiki kompensatsioonitoote väärtusele protsendina kõikide 
kompensatsioonitoodete üldkogusest, sõltumata asjaolust, kas tollivõlg on tekkinud või mitte; ja
 
b) nende kompensatsioonitoodete, mille suhtes tollivõlg on tekkinud, 
väärtusele protsendina sama liiki kompensatsioonitoodete üldko ­
gusest.  
Iga väärtusmeetodite kohaldamisel kasutatava kompensatsioonitoote 
väärtus on selle viimane tehasehind ühenduses või identsete või sama ­
laadsete toodete viimane müügihind ühenduses, tingimusel et seda ei ole mõjutanud ostja ja müüja vaheline seotus.
 
4. Kui väärtust ei ole võimalik lõike 3 kohaselt kindlaks määrata, 
tehakse seda mõne muu otstarbeka meetodi abil.  
5 . a l a j a g u  
Tasandusintress  
Artikkel 519  
1. Kui tollivõlg tekib seestöötlemise või ajutise impordi protseduuril 
olevate kompensatsioonitoodete või importkauba suhtes, tuleb tasandu ­
sintressi tasuda kõnealuse ajavahemiku imporditollimaksude summa alusel.
 
2. Kohaldatakse Euroopa Keskpanga kuuväljaande statistilises lisas 
avaldatud rahaturgude kolme kuu intressimäärasid.  
Kohaldatav määr on määr, mida kohaldatakse kaks kuud enne seda 
kuud, mille jooksul tollivõlg tekkis, selle liikmesriigi suhtes, kus loas sätestatud esimene toiming või kasutamine toimus või oleks pidanud toimuma.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 294
 
3. Intress arvutatakse iga kuu, alates selle kuu esimesest päevast, mis 
järgneb kuule, mille jooksul importkauba suhtes, mille suhtes tollivõlg tekkis, esimest korda protseduuri rakendati. Ajavahemik lõpeb selle kuu viimasel päeval, mille jooksul tollivõlg tekkis.
 
Kui küsimus on seestöötlemises (tagasimaksesüsteem) ja vabasse 
ringlusse lubamist taotletakse seadustiku artikli 128 lõike 4 alusel, algab ajavahemik selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuule, mille jooksul imporditollimaksud tagasi maksti või neid vähendati.
 
4. Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:  
a) kui arvesse võetav ajavahemik on lühem kui üks kuu;  
b) kui kohaldatava tasandusintressi määr ei ületa 20 eurot iga tekkinud 
tollivõla kohta;  
c) kui tekib tollivõlg, mis võimaldab kohaldada tariifset sooduskoht ­
lemist ühenduse ja kolmanda riigi vahelise kokkuleppe alusel, mis käsitleb sellesse riiki importimist;
 
d) kui hävitamise tagajärjel tekkinud jäätmed ja jäägid lubatakse 
vabasse ringlusse;  
e) kui lisas 75 nimetatud teisesed kompensatsioonitooted lubatakse 
vabasse ringlusse, tingimusel et need on võrdelised põhiliste kompensatsioonitoodete eksporditud kogustega;
 
f) kui tollivõlg tekib seadustiku artikli 128 lõike 4 alusel taotletud 
vabasse ringlusse lubamise tulemusena, kui kõnealustelt toodetelt maksmisele kuuluvaid imporditollimakse pole tegelikult tagasi makstud või vähendatud;
 
g) kui loa omanik taotleb vabasse ringlusse lubamist ja esitab tõendid, 
et teatavad asjaolud, mis ei tulene tema hooletusest või pettusest, 
teevad reeksporditoimingud võimatuks või ebamajanduslikuks tingi ­
mustel, mida ta oli loa taotlemisel ette näinud ja piisavalt põhjendanud;
 
h) sel määral, kui on tekkinud tollivõlaga seoses on tagatis esitatud 
sularahasissemaksena;  
i) kui tollivõlg tekib kooskõlas seadustiku artikli 201 lõike 1 punktiga 
b või käesoleva määruse artiklite 556-561, 563, 565, 568, artikli 573 punkti b ja artikli 576 alusel ajutise impordi protseduuril oleva kauba vabasse ringlusse lubamise tagajärjel.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 295
 
5. Selliste seestöötlemise toimingute puhul, mille importkauba ja/või 
kompensatsioonitoodete arv muudab lõigete 2 ja 3 kohaldamise ebaö ­
konoomseks, võib toll asjaomase isiku taotluse korral lubada tasandusin ­
tressi arvutamisel kasutada samalaadseid tulemusi andvaid lihtsustatud meetodeid.
 
6 . a l a j a g u  
Protseduuri lõpetamine  
Artikkel 520  
1. Kui imporditud või ajutiselt eksporditud kaup suunatakse protse ­
duurile kahe või enama deklaratsiooni, kuid ühe loa alusel:  
— loetakse peatamismenetluse puhul, et kaubale või toodetele uue tolli ­
käitlusviisi määramine lõpetab protseduuri kõnealusel protseduuril oleva importkauba puhul,
 
— loetakse seestöötlemise (tagasimaksesüsteem) või välistöötlemise 
protseduuri puhul, et kompensatsioonitooted on saadud varaseima deklaratsiooni alusel kõnealusel protseduuril olevast imporditud või ajutiselt eksporditud kaubast.
 
Esimese lõigu kohaldamine ei tohi kaasa tuua põhjendamatuid impor ­
ditollimaksusoodustusi.  
Loa omanik võib taotleda protseduuri lõpetamist seoses konkreetse 
imporditud või ajutiselt eksporditud kaubaga.  
2. Kui protseduuril olev kaup on pandud kokku muu kaubaga ja see 
hävib täielikult või saab pöördumatult kahjustada, võib toll aktsepteerida loa omaniku esitatud tõendeid, kus on nimetatud protseduuril oleva hävinenud või kahjustatud kauba tegelik kogus. Kui loa omanikul ei ole võimalik selliseid tõendeid esitada, tehakse hävinud või kadunud kauba kogus kindlaks hävimise või kadumise toimumise ajal protse ­
duuril olnud sama liiki kauba proportsiooni alusel.
 
Artikkel 521  
1. Hiljemalt protseduuri lõpetamise tähtajaks, sõltumata sellest, kas 
kasutatakse seadustiku artikli 118 lõike 2 teise lõigu kohast summeerimist:
 
— esitatakse seestöötlemise (peatamismenetlus) või tollikontrolli all 
töötlemise puhul protseduuri kokkuvõte järelevalveasutusele 30 päeva jooksul,  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 296
 
— esitatakse seestöötlemise (tagasimaksesüsteem) puhul tollimaksude 
tagasimaksmise või vähendamise nõue järelevalveasutusele kuue kuu jooksul.
 
Kui olukord seda nõuab, võib toll tähtaega pikendada ka pärast selle 
möödumist.  
2. Kokkuvõte või nõue peab sisaldama järgmisi andmeid, kui järelev ­
alveasutus ei ole teisiti otsustanud:  
a) loa andmed;  
b) iga sellise importkauba liigi, mille suhtes nõutakse protseduuri lõpe ­
tamist või tollimaksude tagasimaksmist või vähendamist, või kolm ­
nurkliikumise süsteemi raames protseduuril oleva importkauba kogus;
 
c) importkauba CN-kood;  
d) importkauba suhtes kohaldatavate imporditollimaksude määr ja 
vajaduse korral nende tolliväärtus;  
e) importkauba protseduurile suunamise deklaratsioonide andmed;  
f) kompensatsiooni- või töödeldud toodete või muutmata kujul kauba 
liik ja kogus ning neile määratud tollikäitlusviis, sealhulgas vastavate deklaratsioonide, muude tollidokumentide või mis tahes muude prot ­
seduuri lõpetamist ja selle tähtaegu käsitlevate dokumentide andmed;
 
g) kompensatsiooni- või töödeldud toodete väärtus, kui protseduuri 
lõpetamiseks kasutatakse väärtusmeetodit;  
h) tulemimäär;  
i) tasumisele või tagasimaksmisele kuuluvate imporditollimaksude 
summa ja vajaduse korral mis tahes tasumisele kuuluv tasandusin ­
tress. Kui kõnealune summa on seotud artikli 546 kohaldamisega, tuleb seda mainida;
 
j) tollikontrolli all töötlemise puhul töödeldud toodete CN-kood ja tolli ­
väärtuse määramiseks vajalikud andmed.  
3. Järelevalveasutus võib koostada protseduuri kokkuvõtte.  
7 . j a g u  
Halduskoostöö  
Artikkel 522  
Tolliasutused edastavad komisjonile lisas 70 sätestatud juhtudel, 
tähtajaks ja vormis järgmise teabe:  
a) seoses seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemisega:  
i) väljaantud load;  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 297
 
ii) taotlused, mis on tagasi lükatud, või load, mis on tühistatud või 
kehtetuks tunnistatud täitmata majanduslike tingimuste tõttu;  
b) seoses välistöötlemisega:  
i) seadustiku artikli 147 lõike 2 kohaselt väljaantud load;  
ii) taotlused, mis on tagasi lükatud, või load, mis on tühistatud või 
kehtetuks tunnistatud täitmata majanduslike tingimuste tõttu.  
Komisjon teeb need andmed tolliasutustele kättesaadavaks.  
Artikkel 523  
Et teha asjakohane teave teistele rakendamises osalevatele tolliasutustele 
kättesaadavaks, võib asjaomase isiku taotluse korral või tolliasutuste algatusel välja anda lisas 71 ettenähtud teabelehed, kui tolliasutused ei ole otsustanud kasutada muid teabevahetusviise:
 
a) tolliladustamise puhul teabeleht INF 8, et edastada kauba suhtes enne 
tavalisi käitlemistoiminguid tekkinud tollivõla arvutamiseks vajalikke andmeid;
 
b) seestöötlemise puhul:  
i) teabeleht INF 1, et edastada tollimaksu summasid, tasandusin ­
tressi, tagatist ja kaubanduspoliitilisi meetmeid käsitlevat teavet;  
ii) teabeleht INF 9, et edastada teavet, mis käsitleb kompens ­
atsioonitoodetele mõne muu tollikäitlusviisi määramist kolm ­
nurkliikumise raames;  
iii) teabeleht INF 5, et edastada kolmnurkliikumise raames toimuvat 
eelnevat eksporti käsitlevat teavet, eesmärgiga saada importkauba suhtes tollimaksuvabastus;
 
iv) teabeleht INF 7 sellise teabe edastamiseks, mis võimaldab tagasi ­
maksesüsteemi alusel tollimakse tagasi maksta või vähendada;  
c) ajutise impordi puhul teabeleht INF 6, et edastada tollimaksu ­
summade arvutamiseks vajalikke andmeid tollivõla või juba maksustatud veetavale kaubale kohaldatavate tollimaksusummade kohta;  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 298
 
d) välistöötlemise puhul teabeleht INF 2, et edastada kolmnurkliikumise 
raames ajutiselt eksporditavat kaupa käsitlevat teavet, eesmärgiga saada kompensatsioonitoodete suhtes tollimaksudest täielik või osaline vabastus.
 
2. PEATÜKK  
Tolliladustamine  
1 . j a g u  
Üldsätted  
Artikkel 524  
Käesolevas peatükis ja seoses põllumajandustoodetega tähendab „eelfi ­
nantseeritud kaup” ühenduse kaupa, mis on ettenähtud eksportimiseks muutmata seisundis ja mille suhtes tuleb enne kauba eksportimist tasuda eksporditoetusega võrdne summa, kui selline tasumine on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 565/80 (
 1 ). 
Artikkel 525  
1. Avaliku tollilao puhul kohaldatakse järgmist liigitust:  
a) A-tüüpi ladu, kui vastutus lasub laopidajal;  
b) B-tüüpi ladu, kui vastutus lasub ladustajal;  
c) F-tüüpi ladu, kui ladu peab toll.  
2. Eratollilao puhul, kui vastutus lasub laopidajal, kes on samaaegselt 
ka ladustaja, kuid mitte tingimata kauba omanik, kohaldatakse järgmist 
liigitust:  
a) D-tüüpi ladu, kui vabasse ringlusse lubamiseks kasutatakse kohapeal 
toimuvat tollivormistust ja selle aluseks võib olla kauba laad, tolli ­
väärtus ja kogus, mida tuleb arvesse võtta kauba protseduurile 
suunamise ajal;  
b) E-tüüpi ladu, kui rakendatakse protseduuri, kuigi kaupa ei pruugi 
ladustada tollilaoks määratud kohas;  
c) C-tüüpi ladu, kui ei kohaldata kumbagi punktides a ja b nimetatud 
eriolukorda.  
3. E-tüüpi ladu käsitlevas loas võib ette näha, et rakendatakse 
D-tüüpi lao suhtes kehtivaid protseduure.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 299  
( 1 ) EÜT L 62, 7.3.1980, lk 5.
 2 . j a g u  
Loa andmist käsitlevad lisatingimused  
Artikkel 526  
1. Loa andmisel nimetab toll need ruumid või muud kohad, mis on 
A-, B-, C- või D-tüüpi tollilaona heaks kiidetud. Toll võib ka ajutise ladustamise rajatised kõnealuse tollilaona heaks kiita või pidada neid F-tüüpi laona.
 
2. Ühte kohta ei või üheaegselt määrata enamaks kui üheks tolli ­
laoks.  
3. Kui kaup võib kujutada endast ohtu või tõenäoliselt rikkuda muud 
kaupa või on erirajatiste kasutamist vaja muudel põhjustel, võib loas täpsustada, et kaupa võib ladustada ainult selle vastuvõtmiseks spet ­
siaalselt varustatud kohas.
 
4. A-, C-, D- ja E-tüüpi lao võib heaks kiita komisjoni määruse (EÜ) 
nr 800/99 (  1 ) artiklis 40 nimetatud pardavarulaona.  
5. Ühtse loa võib anda ainult eratollilao puhul.  
Artikkel 527  
1. Loa võib anda ainult juhul, kui kauba suhtes kavandatavad 
tavalised käitlemistoimingud, seestöötlemine või töötlemine tollikontrolli all ei ole ladustamisega võrreldes ülekaalus.
 
2. Luba ei anta, kui tolliladu või ladustamisrajatisi kasutatakse 
jaemüügi eesmärgil.  
Loa võib siiski anda, kui kaup on jaemüügil imporditollimaksudest 
vabastamisega:  
a) kolmandatesse riikidesse suunduvatele reisijatele;  
b) diplomaatiliste või konsulaarkokkulepete alusel;  
c) rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetele või NATO relvajõu ­
dudele.  
3. Kui toll kontrollib seadustiku artikli 86 teist taanet kohaldades, kas 
tolliladustamisprotseduuri halduskulud vastavad majanduslikele vaja ­
dustele, võtab ta muu hulgas arvesse tollilao tüüpi ja selles rakenda ­
tavaid protseduure.  
3 . j a g u  
Laoarvestus  
Artikkel 528  
1. A-, C-, D- ja E-tüüpi tolliladude puhul on isik, kes on määratud 
laoarvestust pidama, laopidaja.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 300  
( 1 ) EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11.
 2. F-tüüpi tollilao puhul peab ladu pidav tolliasutus laoarvestuse 
asemel tolliarvestust.  
3. B-tüüpi tolllao puhul säilitab järelevalveasutus laoarvestuse asemel 
protseduurile suunamise deklaratsioone.  
Artikkel 529  
1. Laoarvestusest peab igal ajal nähtuma tolliladustamisprotseduuril 
oleva kauba laoseis. Tolli poolt ettenähtud ajal esitab laopidaja järelev ­
alveasutusele kõnealuse kauba nimekirja.  
2. Kui kohaldatakse seadustiku artikli 112 lõiget 2, peab laoarves ­
tusest nähtuma kauba tolliväärtus enne kaubaga tehtavaid tavalisi käit ­
lemistoiminguid.  
3. Laoarvestus peab sisaldama teavet kauba ajutise väljaviimise või 
koosladustamise kohta vastavalt artikli 534 lõikele 2.  
Artikkel 530  
1. Kui kauba suhtes rakendatakse protseduuri E-tüüpi laos, tehakse 
laoarvestuskanne, kui kaup laopidaja ladustamisrajatistesse saabub.  
2. Kui tolliladu kasutatakse ka ajutise ladustamise rajatisena, tehakse 
laoarvestuskanne, kui protseduurile suunamise deklaratsioon on aktsep ­
teeritud.  
3. Protseduuri lõpetamisega seotud laoarvestuskanne tehakse 
hiljemalt siis, kui kaup tollilaost või laopidaja ladustamisrajatistest välja viiakse.
 
4 . j a g u  
Muud protseduuri toimimist käsitlevad sätted  
Artikkel 531  
Ühendusevälise kauba suhtes võib teha lisas 72 loetletud tavalisi käit ­
lemistoiminguid.  
Artikkel 532  
Kauba võib tollilaost ajutiselt välja viia maksimaalselt kolmeks kuuks. 
Kui olukord seda nõuab, võib kõnealust tähtaega pikendada.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 301
 
Artikkel 533  
Taotlus tavaliste käitlemistoimingute või kauba tollilaost ajutiselt välja ­
viimise lubamiseks esitatakse järelevalveasutusele kirjalikult iga juhtumi korral eraldi. Taotlus peab sisaldama kõiki protseduuri rakendamiseks vajalikke andmeid.
 
Sellise loa võib anda tolliladustamisprotseduuri rakendamise loa osana. 
Sellisel juhul teatatakse järelevalveasutusele tema poolt kindlaks ­
määratud viisil, et selline toiming tehakse või kaup viiakse ajutiselt tollilaost välja.
 
Artikkel 534  
1. Kui ühenduse kaupa ladustatakse tollilaos või tolliladustamisprot ­
seduuril oleva kauba puhul kasutatavates ladustamisrajatistes, võib ette näha konkreetsed meetodid sellise kauba identifitseerimiseks, eesm ­
ärgiga eelkõige eristada seda tolliladustamisprotseduuril olevast kaubast.
 
2. Toll võib lubada koosladustamist, kui iga kaubaliigi tollistaatust ei 
ole igal ajal võimalik identifitseerida. Selline võimalus ei kehti eelfi ­
nantseeritud kauba suhtes.  
Koosladustatud kaubal on sama kaheksakohaline CN-kood, 
kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad.  
3. Koosladustatud kaupa ja erakorralistel asjaoludel ka lõike 2 teises 
lõigus sätestatud tingimustele vastavat identifitseeritavat kaupa võib selle tollikäitlusviisile deklareerimiseks käsitada kas ühenduse kaubana või ühendusevälise kaubana.
 
Esimese lõigu kohaldamine ei tohi siiski kaasa tuua olukorda, kus teatav 
tollistaatus määratakse kaubakogusele, mis on suurem kui kogus, millel tegelikult kõnealune staatus on, ja mida ladustatakse tollilaos või ladus ­
tamisrajatistes ajal, kui tollikäitlusviisile deklareeritud kaupa sealt välja viiakse.
 
Artikkel 535  
1. Kui seestöötlemise või tollikontrolli all töötlemise toiminguid 
tehakse tollilaos või ladustamisrajatistes, kohaldatakse nendel protse ­
duuridel oleva kauba suhtes artiklit 534  mutatis mutandis . 
Kui need toimingud on seotud seestöötlemisega, kasutamata sealjuures 
ekvivalentkaupa, või tollikontrolli all töötlemisega, ei kohaldata artikli 534 koosladustamist käsitlevaid sätteid ühenduse kauba suhtes.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 302
 
2. Laoarvestuskanded võimaldavad tollil jälgida igal ajal kõikide 
protseduuridel olevate kaupade või toodete täpset olukorda.  
3. PEATÜKK  
Seestöötlemine  
1 . j a g u  
Üldsätted  
Artikkel 536  
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) eelnev eksport – süsteem, kus ekvivalentkaubast saadud kompens ­
atsioonitooted tuleb eksportida enne importkauba protseduurile suunamist, kasutades peatamissüsteemi;
 
b) tööettevõtt – otse või kaudselt loa omaniku käsutusse antud 
importkauba mis tahes töötlemine kooskõlas kolmandas riigis asuva tööde tellija poolt antud töötlemistoimingute kirjeldusega ja tema nimel, mille eest üldjuhul tasutakse ainult töötlemiskulud.
 
2 . j a g u  
Loa andmist käsitlevad lisatingimused  
Artikkel 537  
Luba antakse ainult juhul, kui taotleja kavatseb põhilisi kompens ­
atsioonitooteid reeksportida või eksportida.  
Artikkel 538  
Loa võib anda ka seadustiku artikli 114 lõike 2 punkti c neljandas 
taandes nimetatud kaupade puhul, välja arvatud:  
a) muud kütused ja energiaallikad peale nende, mida vajatakse 
kompensatsioonitoodete kontrollimiseks või parandamist vajava importkauba defektide avastamiseks;
 
b) muud määrdeained peale nende, mida vajatakse kompensatsiooni ­
toodete kontrollimiseks, reguleerimiseks või viimistlemiseks;  
c) seadmed ja tööriistad.  
Artikkel 539  
1. Majanduslikud tingimused loetakse täidetuks, välja arvatud juhul, kui 
taotlus on seotud lisas 73 nimetatud importkaubaga.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 303
 
2. Majanduslikud tingimused loetakse siiski täidetuks ka lisas 73 
nimetatud importkaubaga seotud taotluste puhul, kui:  
a) taotlus on seotud:  
i) mittekaubanduslikku laadi kaubaga tehtavate toimingutega,  
ii) töövõtulepinguga,  
iii) selliste kompensatsioonitoodete töötlemisega, mis on juba saadud 
töötlemise teel eelneva loa alusel, mis on antud pärast majan ­
duslike tingimuste kontrollimist,  
iv) artiklis 531 nimetatud tavaliste käitlemistoimingutega,  
v) parandamisega,  
vi) CN-koodi 1001 10 00 alla kuuluva kõva nisu töötlemisega 
CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makaron ­
toodete tootmiseks; või  
b) iga kaheksakohalise CN-koodi alla kuuluva importkauba kogu ­
maksumus taotleja ja kalendriaasta kohta ei ületa 150 000 eurot; või  
c) nõukogu määruse (EÜ) nr 3448/93 (  1 ) artikli 11 kohaselt on tegemist 
lisa 73 A osas nimetatud importkaubaga ja taotleja esitab pädeva asutuse väljaantud dokumendi, mis lubab kõnealuse kauba suhtes protseduuri rakendada tarnebilansi alusel määratud koguste piires.
 
Artikkel 540  
Loas tuleb täpsustada kompensatsioonitoodetes sisalduva importkauba 
identifitseerimisvahendid ja -meetodid ning näha ette nõuetekohane kord toiminguteks, mille puhul kasutatakse ekvivalentkaupa.
 
Selliste identifitseerimismeetodite või tingimuste hulka võib kuuluda ka 
arvestuse läbivaatamine.  
3 . j a g u  
Protseduuri toimimist käsitlevad sätted  
Artikkel 541  
1. Loas tuleb täpsustada, kas ja millistel tingimustel võib töötlemis ­
toimingutes kasutada seadustiku artikli 114 lõike 2 punktis e nimetatud ekvivalentkaupa, millel on importkaubaga sama kaheksakohaline CN-kood, kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 304  
( 1 ) EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18.
 2. Ekvivalentkaup võib olla kõrgema töötlusastmega kui importkaup, 
tingimusel et oluline osa ekvivalentkauba töötlemisest toimub loa omaniku ettevõttes või ettevõttes, kus töötlemine toimub loa omaniku nimel, välja arvatud erandjuhtudel.
 
3. Lisas 74 ettenähtud erisätteid kohaldatakse kõnealuses lisas 
nimetatud kauba suhtes.  
Artikkel 542  
1. Loas täpsustatakse protseduuri lõpetamise tähtaeg. Kui olukord 
seda nõuab, võib kõnealust tähtaega pikendada ka pärast selle möödumist.
 
2. Kui kõikide protseduuril olevate kaupade puhul lõpeb protseduuri 
lõpetamise tähtaeg konkreetsel kuupäeval, võib loas ette näha, et prot ­
seduuri lõpetamise tähtaega pikendatakse automaatselt kõikide sellel kuupäeval veel protseduuril olevate kaupade puhul. Toll võib siiski nõuda, et sellistele kaupadele määrataks uus tollikäitlusviis nende 
poolt määratud tähtaja jooksul.
 
3. Sõltumata sellest, kas kasutatakse summeerimist või kohaldatakse 
lõiget 2, ei tohi protseduuri lõpetamise tähtaeg järgmiste kompens ­
atsioonitoodete või muutmata kujul kaupade puhul ületada:  
a) nelja kuud määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 nimetatud piima ja 
piimatoodete puhul;  
b) kaht kuud koondnomenklatuuri 1. grupis nimetatud loomade tapmise 
puhul ilma nuumamiseta;  
c) kolme kuud CN-koodide 0104 ja 0105 alla kuuluvate loomade 
nuumamise puhul (sealhulgas vajaduse korral tapmine);  
d) kuut kuud koondnomenklatuuri 1. grupis nimetatud muude loomade 
nuumamise puhul (sealhulgas vajaduse korral tapmine);  
e) kuut kuud liha töötlemise puhul;  
f) kuut kuud muude põllumajandustoodete töötlemise puhul, mis 
annavad õiguse määruse (EMÜ) nr 565/80 artiklis 1 nimetatud eksporditoetuste ettemaksmisele ja mis on töödeldud sama määruse artikli 2 punktides b või c nimetatud toodeteks või kaupadeks.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 305
 
Kui tehakse järjestikuseid töötlemistoiminguid või kui see on vajalik 
erandlike asjaolude tõttu, võib neid tähtaegu taotluse korral pikendada, kuid tähtaja kogupikkus ei tohi ületada kahtteist kuud.
 
Artikkel 543  
1. Eelneva eksportimise puhul täpsustatakse loas tähtaeg, mille 
jooksul ühenduseväline kaup tuleb sellele protseduurile deklareerida, võttes arvesse kauba hankimiseks ja selle ühendusse vedamiseks vajalikku aega.
 
2. Lõikes 1 nimetatud tähtaeg ei tohi ületada:  
a) kolme kuud ühise turukorralduse alla kuuluva kauba puhul;  
b) kuut kuud kõikide teiste kaupade puhul.  
Kuuekuulist tähtaega võib siiski pikendada, kui loa omanik esitab 
põhjendatud taotluse, tingimusel et kogu tähtaeg ei ole pikem kui kaksteist kuud. Kui olukord seda nõuab, võib luba pikendada isegi 
siis, kui algne tähtaeg on juba möödunud.
 
Artikkel 544  
Protseduuri lõpetamisel või imporditollimaksude tagasimaksmise 
nõudmisel käsitatakse reeksportimise või eksportimisena:  
a) kompensatsioonitoodete üleandmist isikutele, kelle suhtes kohal ­
datakse imporditollimaksudest vabastamist vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;
 
b) kompensatsioonitoodete üleandmist liikmesriigi territooriumil basee ­
ruvatele kolmandate riikide relvajõududele, kui kõnealune liikmesriik annab imporditollimaksudest erivabaduse vastavalt määruse (EMÜ) nr 918/83 artiklile 136;  
▼
M53  
c) õhusõidukite üleandmist; järelevalveasutus lubab protseduuri 
lõpetada, kui importkaupa on esimest korda kasutatud õhusõidukite või nende osade tootmiseks, remondiks, kohandamiseks või ümberehitamiseks, tingimusel et loa omaniku arvestuse alusel on 
võimalik kontrollida, et kõnealust protseduuri rakendatakse nõuete ­
kohaselt;  
▼
M20  
d) kosmoselaevade ja nende seadmete üleandmist; järelevalveasutus 
lubab protseduuri lõpetada, kui importkaupa on esimest korda kasutatud satelliitide, nende kanderakettide ja maajaamade seadmete ning nende süsteemide lahutamatuks osaks olevate osade tootmiseks, remondiks, kohandamiseks või ümberehitamiseks, tingimusel et loa omaniku arvestuse alusel on võimalik kontrollida, et kõnealust protseduuri rakendatakse nõuetekohaselt;  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 306
 
e) selliste teiseste kompensatsioonitoodete kõrvaldamist vastavalt asja ­
kohastele sätetele, mille hävitamine tollijärelevalve all on keskkon ­
nakaitselistel põhjustel keelatud; selleks peab loa omanik tõendama, et protseduuri lõpetamine vastavalt kehtivatele eeskirjadele on kas võimatu või ebamajanduslik.
 
4 . j a g u  
Peatamismenetluse toimimist käsitlevad sätted  
Artikkel 545  
1. Ekvivalentkauba kasutamisel seadustiku artikli 115 kohasteks tööt ­
lemistoiminguteks ei ole vaja täita kauba suhtes protseduurile suunamise formaalsusi.
 
2. Ekvivalentkaup ja sellest toodetud kompensatsioonitooted 
muutuvad ühendusevälisteks toodeteks ja importkaup ühenduse 
kaubaks, kui protseduuri lõpetamise deklaratsioon on aktsepteeritud.  
Kui importkaup on turule viidud enne protseduuri lõpetamist, muutub 
selle staatus selle turuleviimise ajal. Erandjuhtudel, kui eeldatakse, et kaup ei ole kõnealusel ajahetkel kohal, võib toll loa omaniku taotluse korral lubada, et ekvivalentkaup on kohal tolli määratud hilisemal ajal mõistliku tähtaja jooksul.
 
3. Eelneva ekspordi puhul:  
— kompensatsioonitoodetest saab ühendusväline kaup, kui ekspordi ­
deklaratsioon aktsepteeritakse, tingimusel et imporditav kaup suunatakse sellele protseduurile,
 
— importkaubast saab ühenduse kaup, kui see suunatakse sellele prot ­
seduurile.  
Artikkel 546  
Loas täpsustatakse, kas kompensatsioonitooted või muutmata kujul 
kauba võib lubada vabasse ringlusse ilma tollideklaratsioonita, ilma et 
see piiraks keelavate või piiravate meetmete kohaldamist. Sellisel juhul 
loetakse kaup vabasse ringlusse lubatuks, kui sellele ei ole protseduuri lõpetamise tähtaja möödudes tollikäitlusviisi määratud.
 
Seadustiku artikli 218 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel loetakse, et 
vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon on esitatud ja aktsepteeritud ning luba on antud protseduuri kokkuvõtte esitamise ajal.
 
Tooted ja kaup muutuvad ühenduse kaubaks nende turuleviimise ajal.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 307
 
Artikkel 547  
Kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamise puhul käsitlevad 
deklaratsiooni lahtrid 15, 16,34, 41 ja 42 importkaupa. Teise võima ­
lusena võib asjakohast teavet esitada ka teabelehe INF 1 või mõne muu deklaratsioonile lisatud dokumendi abil.  
▼
M21  
Artikkel 547a  
Importkaubalt, mille suhtes eesmärgipärase kasutuse tõttu kohaldatakse 
protseduurile suunamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal soodustatud tariifimenetlust, arvutatakse seadustiku artikli 121 lõike 1 alusel tasu ­
misele kuuluvad imporditollimaksud eesmärgipärasele kasutusele vastava määra alusel. See on lubatud üksnes juhul, kui selliseks eesm ­
ärgipäraseks kasutuseks oleks võinud loa anda ning kui soodustatud tariifimenetluse määramise tingimused oleksid olnud täidetud.  
▼
M20  
Artikkel 548  
1. Nimekiri kompensatsioonitoodetest, mille eest tuleb tasuda nende 
suhtes kohaldatavad imporditollimaksud vastavalt seadustiku artikli 122 punktile a, on toodud lisas 75.
 
2. Kui kompensatsioonitooted, mida ei ole lõikes 1 nimetatud nime ­
kirjas mainitud, hävitatakse, käsitatakse neid reeksporditutena.  
Artikkel 549  
1. Kui kompensatsioonitoodete või muutmata kujul kauba suhtes 
rakendatakse üht peatamismenetlustest või paigutatakse need artiklis 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavasse vabatsooni või vabalattu või artiklis 799 nimetatud II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni prot ­
seduuri lõpetamiseks, sisaldavad kõnealuse tollikäitlusviisi puhul kasu ­
tatavad dokumendid või arvestus või neid asendavad dokumendid üht 
järgmistest märkustest:
 
— Mercancías PA/S,  
— AF/S-varer,  
— AV/S-Waren,  
— Εμπορεύματα  ET/A,  
— IP/S goods,  
— Marchandises PA/S,  
— Merci PA/S,  
— AV/S-goederen,  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 308
 
— Mercadorias AA/S,  
— SJ/S-tavaroita,  
— AF/S-varor,  
▼A2 
— Zboží AZS/P,  
— ST/P kaup,  
— IP/ATL preces,  
— LP/S prek ės, 
— AF/F áruk,  
— Oġġetti PI/S,  
— Towary UCz/Z,  
— AO/O blago,  
— AZS/PS tovar,  
▼M30  
— Стоки  АУ/ОП, 
— Mărfuri PA/S,  
▼M45  
— UP/O roba.  
▼M20  
2. Kui protseduuril oleva importkauba suhtes kohaldatakse kauband ­
uspoliitilisi erimeetmeid ka siis, kui muutmata kujul või kompens ­
atsioonitoodete vormis kauba suhtes rakendatakse üht peatamismenet ­
lustest või need artiklis 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavasse vabatsooni või vabalattu või artiklis 799 nimetatud II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni paigutatakse, asendatakse lõikes 1 nimetatud märkus ühega järgmistest:
 
— Política comercial,  
— Handelspolitik,  
— Handelspolitik,  
— Εμπορική  πολιτική , 
— Commercial policy,  
— Politique commerciale,  
— Politica commerciale,  
— Handelspolitiek,  
— Politica comercial,  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 309
 
— Kauppapolitiikka,  
— Handelspolitik,  
▼A2 
— Obchodní politika,  
— Kaubanduspoliitika,  
— Tirdzniec ības politika,  
— Prekybos politika,  
— Kereskedelempolitika,  
— Politika kummer ċjali, 
— Polityka handlowa,  
— Trgovinska politika,  
— Obchodná politika,  
▼M30  
— Търговска  политика , 
— Politic ă comercial ă, 
▼M45  
— Trgovinska politika.  
▼M20  
5 . j a g u  
Tagasimaksesüsteemi toimimist käsitlevad sätted  
Artikkel 550  
Kui tagasimaksesüsteemi alla kuuluvale kaubale määratakse artikli 549 
lõikes 1 nimetatud tollikäitlusviis, asendatakse kõnealuses sättes nõutav 
märkus ühega järgmistest:  
— Mercancías PA/R,  
— AF/T-varer,  
— AV/R-Waren,  
— Εμπορεύματα  ET/E,  
— IP/D goods,  
— Marchandises PA/R,  
— Merci PA/R,  
— AV/T-goederen,  
— Mercadorias AA/D,  
— SJ/T-tavaroita,  
— AF/R-varor,  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 310
 
— Zboží AZS/N,  
— ST/T kaup,  
— IP/ATM preces,  
— LP/D prek ės, 
— AF/V áruk,  
— Oġġetti PI/SR,  
— Towary UCz/Zw,  
— AO/P blago,  
— AZS/SV tovar,  
▼M30  
— Стоки  АУ/В, 
— Mărfuri PA/R,  
▼M45  
— UP/P roba.  
▼M20  
4. PEATÜKK  
Töötlemine tollikontrolli all  
Artikkel 551  
1. Tollikontrolli all töötlemise protseduuri rakendatakse sellise kauba 
suhtes, mille töötlemise käigus saadakse tooted, mille suhtes kohal ­
datakse väiksemaid imporditollimaksusummasid kui need, mida kohal ­
datakse importkauba suhtes.  
Protseduuri rakendatakse ka sellise kauba suhtes, mis peab läbima toim ­
ingud, et tagada selle vastavus vabasse ringlusse lubamise tehnilistele nõuetele.
 
2. Artikli 542 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
3. Vabasse ringlusse deklareeritud töödeldud toodete tolliväärtuse 
määramiseks võib deklarant valida ühe seadustiku artikli 30 lõike 2 punktides a, b või c nimetatud meetoditest või lisada töötlemiskulud importkauba tolliväärtusele.  ►
M22  Töötlemiskulud tähendab kõiki 
töödeldud kaupade valmistamisel tehtud kulusid, kaasa arvatud üldkulud ja kõigi kasutatud ühenduse kaupade väärtus. ◄
 
Artikkel 552  
1. Lisa 76 A osas nimetatud kaubaliikide ja toimingute puhul 
loetakse majanduslikud tingimused täidetuks.  
Muude kaubaliikide ja toimingute puhul tuleb majanduslikke tingimusi 
kontrollida.  ▼A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 311
 
2. Lisa 76 B osas nimetatud kaubaliikide ja toimingute puhul, mida 
ei ole nimetatud A osas, kontrollib majanduslikke tingimusi komitee. Kohaldatakse artikli 504 lõikeid 3 ja 4.
 
5. PEATÜKK  
Ajutine import  
1 . j a g u  
Üldsätted  
Artikkel 553  
1. Protseduuril olevatest loomadest sündinud loomi käsitatakse ühen ­
dusevälise kaubana ja kõnealusel protseduuril olevatena, välja arvatud juhul, kui nende kaubanduslik väärtus on tühine.
 
2. Toll tagab, et kogu tähtaeg, mille jooksul kaup samal eesmärgil ja 
sama loa omaniku vastutusel protseduuril on, ei ületa 24 kuud, isegi kui protseduur lõpetati mõne muu peatamismenetluse kohaldamisega ja seejärel suunati kaup uuesti ajutise impordi protseduurile.
 
Loa omaniku taotluse korral võib toll seda tähtaega siiski pikendada 
selle tähtaja võrra, mille jooksul kaupa ei kasutata, vastavalt nende poolt ettenähtud tingimustele.
 
3. Seadustiku artikli 140 lõike 3 kohaldamisel tähendab erandlik 
olukord sellist olukorda, mille tagajärjel tuleb kaupa kasutada pikema aja jooksul, et täita ajutise impordi toimingu eesmärk.
 
4. Protseduuril olev kaup peab jääma samasse seisundisse.  
Lubatud on parandus ja hooldus, sealhulgas ülevaatus ja kohandamine 
või meetmed kauba säilitamiseks või selle protseduuril kasutamise tehniliste nõuete täitmise tagamiseks.
 
Artikkel 554  
Luba ajutiseks impordiks täieliku imporditollimaksudest vabastamisega, 
edaspidi „täielik imporditollimaksudest vabastamine”, antakse ainult kooskõlas artiklitega 555-578.
 
Luba ajutiseks impordiks osalise imporditollimaksudest vabastamisega 
ei anta äratarvitatavale kaubale.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 312
 
2 . j a g u  
Täieliku imporditollimaksudest vabastamise tingimused  
1 . a l a j a g u  
Transpordivahendid  
Artikkel 555  
1. Käesolevas alajaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
▼M24  
a) kasutamine kaubanduslikul eesmärgil — transpordivahendite kasu ­
tamine isikute või kauba veoks tasu eest või ettevõtte majandus ­
tegevuse raames tasu eest või tasuta;  
▼M20  
b) isiklik kasutamine — transpordivahendite muu kui äriline kasu ­
tamine;  
c) siseliiklus — isikute vedu, kelle vedamine algab ja lõpeb ühenduse 
territooriumil, ning kauba vedu, mis laaditakse peale ja maha 
ühenduse territooriumil.  
2. Transpordivahendite alla kuuluvad ka nende juurde kuuluvad 
tavalised varuosad, manused ja seadmed.  
Artikkel 556  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaubaalustele.  
Protseduur lõpetatakse ka juhul, kui sama liiki ja põhiliselt sama väär ­
tusega kaubaaluseid eksporditakse või reeksporditakse.  
Artikkel 557  
▼M54  
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse konteineritele, 
millel on sobivas ja selgesti nähtavas kohas kõik järgmised püsim ­
ärgistatud andmed:  
a) omaniku või käitaja tunnused, mis võivad olla esitatud kas tema 
täisnime või kindlakskujunenud identifitseerimissüsteemiga, välja arvatud sümbolid, nagu embleem või lipp;
 
b) omaniku või käitaja antud konteineri identifitseerimistähised ja 
-numbrid;  
c) konteineri omakaal koos konteineriga püsivalt ühendatud 
seadmetega.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 313
 
Merevedudel kasutatavate konteinerite korral või kõigi muude 
konteinerite korral, mille puhul kasutatakse ISO standardset eesliidet (st neli suurtähte, millest viimane on U), peavad omaniku või peamise käitaja tunnus ja konteineri seerianumber ning konteineri kontroll ­
number järgima rahvusvahelist standardit ISO 6346 ja selle lisasid.  
▼
M20  
Kui loataotlus esitatakse kooskõlas artikli 497 lõike 3 punkti c esimese 
lõiguga, jälgib konteinereid ühenduse tolliterritooriumil esindatud isik, kes võib igal ajal edastada teavet nende asukoha ning andmeid protse ­
duurile suunamise ja protseduuri lõpetamise kohta.
 
2. Konteinereid võib enne nende reeksportimist kasutada siseliik ­
luses. Siiski võib konteinereid nende igakordse liikmesriigis oleku ajal kasutada ainult üks kord sellise kauba veoks, mis on peale laaditud selle 
liikmesriigi territooriumil ja mis on ette nähtud maha laadida sama 
liikmesriigi territooriumil, juhul kui muidu läbiksid konteinerid selle territooriumi tühjalt.
 
3. Rahvusvahelistel vedudel puuli raames kasutatavate konteinerite 
suhtes kohaldatava tollikäitluse 21. jaanuari 1994. aasta Genfi konvent ­
siooni, heakskiidetud nõukogu otsusega 95/137/EÜ, (  1 ) tingimuste 
kohaselt lubab toll protseduuri lõpetada, kui sama liiki või sama väär ­
tusega konteinereid eksporditakse või reeksporditakse.  
Artikkel 558  
1. Täielik vabastus imporditollimaksudest antakse maantee-, raudtee-, 
õhu-, mere- ja siseveetranspordivahenditele, kui:  
a) need on registrisse kantud väljaspool ühenduse tolliterritooriumi 
isiku nimel, kelle elu- või asukoht on väljaspool seda territooriumi; kui transpordivahend ei ole registrisse kantud, võib siiski eespool nimetatud tingimust lugeda täidetuks, kui transpordivahend kuulub isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse tolliterri ­
tooriumi;
 
b) neid kasutab isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool kõnealust 
territooriumi, ilma et see piiraks artiklite 559, 560 ja 561 kohal ­
damist, ja  
c) ärilisel eesmärgil kasutamise puhul, välja arvatud raudteetranspor ­
divahendid, kasutatakse neid üksnes selliseks veoks, mis algab või lõpeb väljaspool ühenduse tolliterritooriumi; neid võib siiski kasutada siseliikluses, kui transpordialastes, eelkõige vedude korral ­
damise õigust ja korda käsitlevates õigusaktides on nii ette nähtud.  ▼
M54  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 314  
( 1 ) EÜT L 91, 22.4.1995, lk 45.
 2. Kui renditeenuseid osutav ettevõtja, kelle asukoht on ühenduse 
tolliterritooriumil, rendib lõikes 1 nimetatud transpordivahendid uuesti välja isikule, kelle asukoht on väljaspool seda territooriumi, tuleb need reeksportida kaheksa päeva jooksul alates lepingu jõustumisest.
 
Artikkel 559  
Isikud, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, võib 
täielikult imporditollimaksudest vabastada, kui:  
a) raudteetranspordivahendid antakse sellise isiku käsutusse lepingu 
alusel, mille kohaselt igas raudteevõrgus võib kasutada teiste raud ­
teevõrkude veeremeid nagu endale kuuluvaid;  
b) haagis on haagitud ühenduse tolliterritooriumil registrisse kantud 
maanteetranspordivahendi külge;  
c) transpordivahendeid kasutatakse hädaolukorras ja maksimaalselt viis 
päeva; või  
d) transpordivahendeid kasutab renditeenuseid osutav ettevõtja, et neid 
maksimaalselt viie päeva jooksul reeksportida.  
Artikkel 560  
1. Füüsilised isikud, kelle elukoht on ühenduse tolliterritooriumil, 
vabastatakse imporditollimaksudest täielikult, kui nad kasutavad trans ­
pordivahendeid eraviisiliselt ja juhuti ning registri pidaja juhiste kohaselt, kusjuures kõnealune registri pidaja viibib kasutamise ajal tolli ­
territooriumil.
 
Sellised isikud vabastatakse imporditollimaksudest täielikult ka juhul, 
kui transpordivahend on renditud eraviisiliseks kasutamiseks kirjaliku lepingu alusel ja seda kasutatakse juhuti:
 
a) et pöörduda tagasi nende ühenduses olevasse elukohta;  
b) et lahkuda ühendusest; või  
c) kui asjaomased tolliasutused seda üldiselt lubavad.  
2. Transpordivahend reeksporditakse või tagastatakse renditeenuseid 
osutavale ettevõtjale, kelle asukoht on ühenduse tolliterritooriumil:  
a) lõike 1 punktis a nimetatud juhul viie päeva jooksul alates lepingu 
jõustumisest;  
b) lõike 1 punktis c nimetatud juhul kaheksa päeva jooksul alates 
lepingu jõustumisest.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 315
 
Lõike 1 punktis b nimetatud juhul reeksporditakse transpordivahend 
kahe päeva jooksul alates lepingu jõustumisest.  
Artikkel 561  
1. Täielik vabastus imporditollimaksudest antakse juhul, kui transpor ­
divahend kavatsetakse selle reekspordiks ühenduse tolliterritooriumil ajutiselt registrisse kanda ühe järgmise isiku nimel:
 
a) isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool seda territooriumi;  
b) füüsiline isik, kelle elukoht on sellel territooriumil, kui asjaomane 
isik valmistub vahetama oma peamist elukohta väljaspool seda terri ­
tooriumi asuva elukoha vastu.  
Punktis b nimetatud juhul tuleb transpordivahend eksportida kolme kuu 
jooksul alates selle registrisse kandmisest.  
2. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse juhul, kui transpor ­
divahendit kasutab ärilisel eesmärgil või eraviisiliselt füüsiline isik, kelle elukoht on ühenduse tolliterritooriumil ja kes on transpordivahendi väljaspool seda territooriumi asuva omaniku teenistuses või muul viisil tema poolt volitatud.
 
Eraviisiline kasutamine peab olema töölepingus ette nähtud.  
Toll võib piirata transpordivahendite ajutist importi vastavalt 
käesolevale sättele, juhul kui tegemist on süstemaatilise kasutamisega.  
3. Täieliku imporditollimaksudest vabastuse võib anda erandjuhtudel, 
kui piiratud aja jooksul kasutavad transpordivahendeid ärilisel eesmärgil isikud, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil.
 
Artikkel 562  
Ilma et see piiraks muude erisätete kohaldamist, on protseduuride lõpe ­
tamise tähtajad järgmised:  
a) raudteetranspordivahendite puhul: 12 kuud;  
b) ärilisel eesmärgil kasutatavate transpordivahendite puhul, välja 
arvatud raudteetransport: veo teostamiseks vajalik aeg;  
c) maanteetranspordivahendite puhul, mida kasutavad eraviisiliselt:  
— üliõpilased: ajavahemik, mille jooksul üliõpilane viibib ühenduse 
tolliterritooriumil üksnes õpingute eesmärgil,  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 316
 
— isikud, kes täidavad tähtajalist ülesannet: ajavahemik, mille 
jooksul selline isik viibib ühenduse tolliterritooriumil üksnes ülesande täitmise eesmärgil,
 
— muudel juhtudel, sealhulgas ratsa- või veoloomade ning nende 
poolt veetavate sõidukite puhul: kuus kuud;  
d) eraviisiliselt kasutatavate transpordivahendite puhul: kuus kuud;  
e) eraviisiliselt kasutatavate mere- ja siseveetranspordivahendite puhul: 
18 kuud.  
2 . a l a j a g u  
Reisijate imporditavad isiklikud esemed ja sporditarbed; meremeeste 
ajaviitevahendid  
Artikkel 563  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui artikli 236 punkti A 
alapunktis 1 nimetatud reisija impordib reisiks põhjendatult vajalikke isiklikke esemeid ja sporditarbeid.
 
Artikkel 564  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse meremeeste ajaviitevah ­
endite puhul järgmistel juhtudel:  
a) kui neid kasutatakse rahvusvahelises mereliikluses osaleval laeval;  
b) kui neid laaditakse selliselt laevalt maha laevapere poolt ajutiseks 
kasutamiseks kaldal;  
c) kui sellise laeva laevapere kasutab neid kultuuri- ja sotsiaalasutustes, 
mida haldavad mittetulunduslikud ühingud, või kohtades, kus mere ­
meestele peetakse regulaarselt jumalateenistusi.  
3 . a l a j a g u  
Katastroofiabi vahendid; meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed 
seadmed; loomad; piirivööndis kasutatav kaup  
Artikkel 565  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse katastroofiabi vahen ­
ditele, mida kasutatakse seoses ühenduse tolliterritooriumi tabavate katastroofide tagajärgede tõrjumiseks ja likvideerimiseks võetavate meetmetega, ja mis on ette nähtud riigiasutustele või pädevate asutuste poolt heakskiidetud organisatsioonidele.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 317
 
Artikkel 566  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse meditsiinilistele, kirur ­
gilistele ja laboratoorsetele seadmetele, mis on saadetud haiglale või mõnele teisele meditsiiniasutusele laenuks, kes vajab neid seadmeid kiiresti, et korvata nendega oma puudulikke võimalusi, ja mis on ette nähtud diagnoosimiseks või raviks.
 
Artikkel 567  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse loomadele, kelle omanik 
on isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse tolliterritooriumi.  
Vabastus antakse järgmistele kaupadele, mis on ette nähtud kehtivate 
õigusaktidega määratletud piirivööndi iseärasuste arvesse võtmiseks:  
a) seadmed, mille omaniku elu- või asukoht on piirivööndis, mis 
külgneb selle piirivööndiga, kus toimub ajutine import, ja mida kasutab isik, kelle elu- või asukoht on kõnealuses külgnevas piiri ­
vööndis;
 
b) kaup, mida kasutatakse asutuste vastutusel piiril infrastruktuuri ehita ­
miseks, parandamiseks või hooldamiseks.  
4 . a l a j a g u  
Heli-, pildi- või andmekandjad, reklaammaterjal; professionaalsed 
töövahendid; õppevahendid ja teadusaparatuur  
Artikkel 568  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaubale:  
a) millele on salvestatud heli, pilte või teavet kauba esitlemiseks enne 
müüki, tasuta jagamiseks või mis on mõeldud helindamiseks, dubleerimiseks või kopeerimiseks; või
 
b) mida kasutatakse üksnes reklaami eesmärgil.  
Artikkel 569  
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse professionaalsetele 
töövahenditele, kui:  
a) need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse 
tolliterritooriumi;  
b) neid impordib kas isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse 
tolliterritooriumi, või kauba omaniku teenistuses olev töötaja, kelle elu- või asukoht võib olla ühenduse tolliterritooriumil; ja  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 318
 
c) neid kasutab importija või neid kasutatakse importija järelevalve all, 
välja arvatud audiovisuaalse materjali ühistoodangu puhul.  
▼M48  
1a. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaasaskantavatele 
muusikariistadele, mis on artikli 236 punktis A defineeritud reisija poolt ajutiselt imporditud kavatsusega kasutada neid erialaste töövahenditena.  
▼
M20  
2. Täielikku vabastust ei anta, kui töövahendeid kasutatakse kauba 
tööstuslikuks tootmiseks või pakendamiseks, välja arvatud käsitööriistad looduslike ressursside kasutamiseks, ehitiste ehitamiseks, remontimiseks või hooldamiseks või mullatöödeks või sarnase töö jaoks.
 
Artikkel 570  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse õppevahenditele ja 
teadusaparatuurile:  
a) kui need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool 
ühenduse tolliterritooriumi;  
b) mida impordivad mittetulunduslikud avalik-õiguslikud või eraõi ­
guslikud teadusasutused, õppe- või kutseõppeasutused, mida kasu ­
tatakse üksnes õppe-, kutseõppe- ja teaduslike uuringute eesmärgil 
kõnealuste asutuste vastutusel;  
c) kui neid imporditakse põhjendatud kogustes, pidades silmas impordi 
eesmärke; ja  
d) kui neid ei kasutada üksnes ärilistel eesmärkidel.  
5 . a l a j a g u  
Pakendid; vormid, matriitsid, klišeed, joonised, visandid, mõõte-, kontroll- ja 
katseriistad ning muud sarnased riistad; eritööriistad ja töövahendid; kaup, mida kasutatakse testide tegemisel või mida testitakse; näidised; 
asendustootmisvahendid
 
Artikkel 571  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse pakenditele, kui:  
a) täidetuna importimisel on need ette nähtud reeksportimiseks kas 
tühjana või täidetuna;  
b) tühjana importimisel on need ette nähtud reeksportimiseks täidetuna.  
Pakendeid ei või kasutada siseliikluses, välja arvatud kauba eksport ­
imiseks. Täidetuna imporditud pakendite puhul kohaldatakse seda sätet ainult sellest hetkest alates, kui nende sisu välja võetakse.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 319
 
Artikkel 572  
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse pakenditele, 
matriitsidele, klišeedele, joonistele, visanditele, mõõte-, kontroll- ja katseriistadele ning muudele sarnastele riistadele, kui:
 
a) need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse 
tolliterritooriumi; ning  
b) neid kasutab tootmises isik, kelle elu- või asukoht on ühenduse 
tolliterritooriumil, ja vähemalt 75 % nende kasutamise tulemusel saadud toodangust eksporditakse.
 
2. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse eritööriistadele ja 
töövahenditele, kui:  
a) need kuuluvad isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühenduse 
tolliterritooriumi; ja  
b) isikud, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil, võivad 
neid tasuta kasutada kauba tootmiseks, mis täies ulatuses ekspordi ­
takse.  
Artikkel 573  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse järgmisele kaubale:  
a) kaup, mida testitakse, katsetatakse või esitletakse;  
b) kaup, mis on imporditud proovimüügilepingu alusel ning ei ole veel 
heakskiidetud;  
c) kaup, mida kasutatakse testide, katsete või esitluste tegemiseks, 
saamata sealjuures majanduslikku kasu.  
Punktis b nimetatud kauba puhul on protseduuri lõpetamise tähtaeg kuus 
kuud.  
Artikkel 574  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui näidiseid impor ­
ditakse põhjendatud kogustes ja neid kasutatakse üksnes näitamiseks või esitlemiseks ühenduse tolliterritooriumil.
 
Artikkel 575  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui tarnija või 
parandaja annab asendustootmisvahendid kliendile ajutiselt kasuta ­
miseks, kuni sarnane kaup on kohale toimetatud või ära parandatud.  
Protseduuri lõpetamise tähtaeg on kuus kuud.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 320
 
6 . a l a j a g u  
Ürituste korraldamiseks või müügiks ettenähtud kaup  
Artikkel 576  
1. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaubale, mida 
kavatsetakse välja panna või kasutada avalikul üritusel, mis ei ole korraldatud üksnes kaubandusliku müügi eesmärgil, või mis on sellistel üritustel saadud protseduuril olevast kaubast.
 
Erandjuhtudel võivad pädevad tolliasutused lubada protseduuri raken ­
damist ka muudel üritustel.  
2. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse, kui heakskiit ­
miseks esitatud kaupa ei saa importida näidisena, kaubasaatja soovib kaupa müüa ning kaubasaaja võib otsustada selle pärast kontrollimist osta.
 
Protseduuri lõpetamise tähtaeg on kaks kuud.  
3. Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse järgmisele kaubale:  
a) direktiivi 77/388/EMÜ I lisas määratletud kunstiesemed, kollektsioo ­
niobjektid ja antiikesemed, mida imporditakse näitustel välja ­
panekuks ja võimalikuks müügiks;  
b) kaup, välja arvatud äsja valmistatud kaup, mida imporditakse selle 
müügiks oksjonil.  
7 . a l a j a g u  
Varuosad, manused ja seadmed; muu kaup  
Artikkel 577  
Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse varuosadele, manustele 
ja seadmetele, mida kasutatakse protseduuril oleva kauba parandamiseks ja hoolduseks, sealhulgas ülevaatus, uuendamine ja säilitamine.
 
Artikkel 578  
Täieliku imporditollimaksudest vabastuse võib anda juhul, kui kaupa, 
välja arvatud artiklites 556-577 loetletud kaupa või kaupa, mis ei vasta nende artiklite tingimustele, imporditakse:
 
a) juhuti ja maksimaalselt kolmeks kuuks; või  
b) erijuhtudel, millel ei ole majanduslikku mõju.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 321
 
3 . j a g u  
Protseduuri toimimist käsitlevad sätted  
Artikkel 579  
Kui isiklikud esemed, sportimiseks imporditud kaup või transpordiva ­
hendid deklareeritakse protseduurile suuliselt või mis tahes muu toimingu abil, võib toll nõuda kirjaliku deklaratsiooni esitamist, kui asi on seotud suurte imporditollimaksude summadega või esineb tõsine oht, et protseduuriga seotud kohustusi ei täideta.
 
Artikkel 580  
1. ATA-/CPD-märkmike abil esitatud protseduurile suunamise 
deklaratsioonid aktsepteeritakse juhul, kui need on välja antud osalis ­
riigis ning need on kinnitanud ja taganud rahvusvahelisse garantiiketti kuuluv ühing.
 
Kui kahe- või mitmepoolsete lepingutega ei ole ette nähtud teisiti, 
tähendab „osalisriik” ATA-konventsiooni või Istanbuli konventsiooni osalist, kes on aktsepteerinud Tollikoostöö Nõukogu 25. juuni 1992. aasta soovituse, mis käsitleb ATA-märkmiku ja CPD-märkmiku tunnis ­
tamist ajutise impordi protseduuri puhul.
 
2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui ATA-/CPD-märkmikud:  
a) on seotud kõnealuste konventsioonide või lepingute reguleerimis ­
alasse kuuluva kauba ja kasutusega;  
b) on kinnitatud tolli poolt kaanelehe vastavas osas; ja  
c) kehtivad ühenduse tolliterritooriumi kõikides osades.  
ATA-/CPD-märkmik esitatakse ühenduse tolliterritooriumile saabumise 
tolliasutuses, välja arvatud juhul, kui kõnealuses asutuses ei ole 
võimalik kontrollida kõnealuse protseduuri tingimuste täitmist.  
3. ATA-märkmiku alusel protseduuril oleva kauba suhtes kohal ­
datakse  ►M26  artikleid 457c, 457d ◄ ja 458-461  mutatis mutandis . 
Artikkel 581  
1. Ilma et see piiraks ATA-/CPD-märkmike suhtes konkreetsete 
garantiisüsteemide kohaldamist, tuleb protseduurile suunamise kirjaliku deklaratsiooni puhul esitada tagatis, välja arvatud lisas 77 nimetatud juhtudel.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 322
 
2. Protseduuri kontrollimise hõlbustamiseks võib toll nõuda arvestuse 
pidamist.  
Artikkel 582  
1. Kui vastavalt artiklile 576 protseduuril oleva kaubaga seotud prot ­
seduur lõpetatakse kauba vabasse ringlusse lubamisega, määratakse tollivõla suurus selle arvutamiseks vajalike andmete alusel, mida kohal ­
datakse kõnealuse kauba suhtes vabasse ringlusse lubamise deklar ­
atsiooni aktsepteerimise ajal.
 
Kui vastavalt artiklile 576 protseduuril olev kaup viiakse turule, loetakse 
kaup turuleviiduks, kui see deklareeritakse vabasse ringlusse enne prot ­
seduuri lõpetamise tähtaja möödumist.  
2. Artikli 576 lõikes 1 nimetatud kauba suhtes protseduuri lõpetamise 
eesmärgil loetakse selle tarbimist, hävitamist või üritustel avalikkusele tasuta jagamist reeksportimiseks, tingimusel et kaubakogus vastab 
ürituse iseloomule, külastajate arvule ja loa omaniku ürituses 
osalemise määrale.
 
Esimest lõiku ei kohaldata alkohoolsete jookide, tubakatoodete ega 
kütuse suhtes.  
Artikkel 583  
Kui protseduuril oleva kauba suhtes rakendatakse üht peatamismenet ­
lustest või paigutatakse see artiklis 799 nimetatud I kontrollitüübile 
vastavasse vabatsooni või vabalattu või artiklis 799 nimetatud II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni ajutise impordi protseduuri lõpe ­
tamiseks, sisaldavad kõnealuse tollikäitlusviisi puhul kasutatavad doku ­
mendid või arvestus või neid asendavad dokumendid üht järgmistest märkustest:
 
— Mercancías IT,  
— MI-varer,  
— VV-Waren,  
— Εμπορεύματα  ΠΕ, 
— ΤA goods,  
— Marchandises ΑΤ, 
— Merci ΑΤ, 
— TI-goederen,  
— Mercadorias IT,  
— VM-tavaroita,  
— TI-varor,  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 323
 
— Zboží DP,  
— AI kaup,  
— PI preces,  
— LĮ prekės, 
— IB áruk,  
— Oġġetti TA,  
— Towary OCz,  
— ZU blago,  
— DP tovar,  
▼M30  
— Стоки  от ВВ, 
— Mărfuri AT,  
▼M45  
— PU roba.  
▼M20  
Artikkel 584  
Lepingu alusel ühiselt kasutatavate raudteetranspordivahendite puhul 
loetakse protseduur lõpetatuks ka juhul, kui eksporditakse või reekspor ­
ditakse raudteetranspordivahendeid, mis on sama tüüpi või sama väär ­
tusega kui need, mis on antud isiku käsutusse, kelle elu- või asukoht on ühenduse tolliterritooriumil.
 
6. PEATÜKK  
Välistöötlemine  
1 . j a g u  
Loa andmist käsitlevad lisatingimused  
Artikkel 585  
1. Kui ei ilmne vastupidist, ei loeta ühenduse tootjate olulisi huve 
oluliselt kahjustatuks.  
2. Kui loataotluse esitab isik, kes ekspordib ajutiselt eksporditavat 
kaupa, kuid ei korralda töötlemistoiminguid, kontrollib toll eelnevalt 
seadustiku artikli 147 lõikes 2 sätestatud tingimusi tõendavate doku ­
mentide alusel. Artikleid 503 ja 504 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
Artikkel 586  
1. Loas täpsustatakse vahendid ja meetodid, mille alusel teha 
kindlaks, et kompensatsioonitooted on saadud ajutiselt eksporditud toodete töötlemise käigus, või kontrollida, kas standardvahetussüsteemi kasutamise tingimused on täidetud.  ▼
A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 324
 
Selliste vahendite ja meetodite hulka võib kuuluda lisas 104 ettenähtud 
teabedokumendi kasutamine ja arvestuse kontrollimine.  
2. Kui töötlemistoimingute iseloom ei võimalda kindlaks teha, et 
kompensatsioonitooted on saadud ajutiselt eksporditud toodete tööt ­
lemise käigus, võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel loa siiski anda, tingimusel et taotleja võib pakkuda piisavaid tagatisi ja töötlem ­
istoimingutel kasutataval kaubal on importkaubaga sama kaheksako ­
haline CN-kood, kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad. Loas 
nähakse ette protseduuri kasutamise tingimused.
 
Artikkel 587  
Kui protseduuri kasutamist taotletakse parandamise eesmärgil, peab 
ajutiselt eksporditud kaupa olema võimalik parandada ja protseduuri ei või kasutada kauba tehnilise taseme täiustamiseks.
 
2 . j a g u  
Protseduuri toimimist käsitlevad sätted  
Artikkel 588  
1. Loas määratakse protseduuri lõpetamise tähtaeg. Kui olukord seda 
nõuab, võib kõnealust tähtaega pikendada, kui pärast algselt kehtestatud tähtaeg on juba möödunud.
 
2. Seadustiku artikli 157 lõiget 2 kohaldatakse ka pärast algselt 
kehtestatud tähtaja möödumist.  
Artikkel 589  
1. Ajutiselt eksporditud kauba protseduurile suunamise deklaratsioon 
koostatakse kooskõlas eksporti reguleerivate sätetega.  
2. Eelneva impordi puhul kuulub vabasse ringlusse lubamise deklar ­
atsioonile lisatud dokumentide hulka loa koopia, välja arvatud juhul, kui kõnealust luba taotletakse vastavalt artikli 497 lõike 3 punktile d. Artikli 220 lõiget 3 kohaldatakse  mutatis mutandis .
 
3 . j a g u  
Tollimaksuvabastuse arvutamist käsitlevad sätted  
Artikkel 590  
1. Mahaarvatava summa arvutamisel ei võeta arvesse dumpinguvas ­
taseid ega tasakaalustavaid tollimakse.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 325
 
Teiseseid kompensatsioonitooteid, nagu jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid, 
lõikejäägid ja kasutuselt kõrvaldatud kaup, käsitatakse summas sisaldu ­
vatena.  
2. Ajutiselt eksporditud kauba väärtuse määramisel vastavalt 
seadustiku artikli 151 lõike 2 teises lõigus nimetatud meetoditele ei arvestata töötlemise või viimase töötlemistoimingu kohta ajutiselt eksporditud kauba laadimis-, veo- ja kindlustuskulusid:
 
a) ajutiselt eksporditud kauba väärtuse hulka, mida arvestatakse 
kompensatsioonitoodete tolliväärtuse määramisel vastavalt seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktile i; või
 
b) töötlemiskulude hulka, kui ajutiselt eksporditud kauba väärtust ei saa 
määrata vastavalt seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktile i.  
Laadimis-, veo- ja kindlustuskulud, mis on seotud kompensatsiooni ­
toodete toimetamisega töötlemise või viimase töötlemistoimingu kohast nende ühenduse tolliterritooriumile toomise kohta, arvestatakse töötlemiskulude hulka.
 
Laadimis-, veo- ja kindlustuskulude hulka kuuluvad:  
a) vahendustasu, välja arvatud ostuvahendustasu;  
b) ajutiselt eksporditud kaubast lahus käsitletavate konteinerite kasu ­
tamise kulud;  
c) pakkimiskulud, kaasa arvatud kulu tööle ja materjalile;  
d) käitlemiskulud, mis tekivad kauba vedamisel.  
Artikkel 591  
Kui tollimaksu aluseks on töötlemistoimingu kulud, antakse osaline 
imporditollimaksudest vabastus taotluse korral.  
▼M26  
Tolliasutused ei luba arvutada osalist imporditollimaksudest vabastust 
kõnealuse sätte kohaselt, kui enne kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamist tehakse kindlaks, et ajutiselt eksporditavad kaubad, mis on seadustiku II jaotise 2. peatüki 1. jaos määratletud kui mitte ühenduse päritolu kaubad, olid vabasse ringlusse lubatud tollimaksu nullmääraga üksnes kõnealuses sättes kehtestatud osalisest maksuvab ­
astusest kasusaamise eesmärgil.  
▼
M20  
Seadustiku artikleid 29-35 kohaldatakse  mutatis mutandis  töötlemis ­
kulude suhtes, mille juures ei võeta arvesse ajutiselt eksporditud kaupa.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 326
 
Artikkel 592  
Ettevõtjatele, kes teevad regulaarselt välistöötlemise toiminguid loa 
alusel, mis ei käsitle parandamist, võib toll määrata keskmise tollimak ­
sumäära, mida kohaldatakse kõikide nende töötlemistoimingute suhtes (koondlõpetamine).
 
Kõnealune määr määratakse tähtajaks, mis ei ole pikem kui 12 kuud, ja 
seda kohaldatakse esialgselt selle tähtaja jooksul vabasse ringlusse lubatud kompensatsioonitoodete suhtes. Iga tähtaja lõpus teeb toll lõpparvestuse ja kohaldab vajaduse korral seadustiku artikli 220 lõike 1 või artikli 236 sätteid.  
▼
B 
IV JAOTIS  
▼M29  
EKSPORDI SUHTES KOHALDATAVAD RAKENDUSSÄTTED  
1. PEATÜKK  
Tollideklaratsioonide üldsätted  
Artikkel 592a  
Artikleid 592b–592f ei kohaldata järgmiste kaupade suhtes:  
a) elektrienergia;  
b) torujuhtme kaudu väljaveetav kaup;  
c) kirjad, postkaardid ja trükised, sh elektroonilistel andmekandjatel;  
d) kaubad, mis liiguvad Ülemaailmse Postiliidu konventsiooni 
eeskirjade kohaselt;  
▼M38  
e) kaup, mille võib kanda vastavalt artiklile 231, artikli 232 lõikele 2 ja 
artiklile 233 mis tahes muu toimingu käigus tehtud tollideklar ­
atsiooni, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 327
 
f) kaubad, mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka;  
▼M38  
g) kaup, mille puhul on lubatud suuline deklareerimine vastavalt artik ­
litele 226 ja 227 ning artikli 229 lõikele 2, v.a määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud majatarbed ja 
kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja 
siseveetranspordi vahendid, kui neid veetakse veolepingu alusel;  
▼
M29  
h) ATA- ja CPD-märkmikega kaetud kaubad;  
i) kaubad, mis liiguvad vormi 302 alusel, mis on ette nähtud Põhja- 
Atlandi lepinguorganisatsiooni liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsiooniga, mis on alla kirjutatud 19. juunil 1951 Londonis;  
▼
M33  
j) kaubad, mida veetakse regulaarliinilaevade pardal ja mis on nõuete ­
kohaselt tõendatud vastavalt artiklile 313b; kaubad, mida veetakse sellise laeva või õhusõiduki pardal, mis liigub ühenduse sadamate või lennujaamade vahel, peatumata üheski väljaspool ühenduse tolli ­
territooriumi asuvas sadamas või lennujaamas;
 
k) relvad ja sõjavarustus, mille liikmesriigi sõjalise kaitse eest vastutav 
asutus on toonud ühenduse tolliterritooriumile sõjaväetranspordiga või ainult sõjaväevõimude poolt käitatava transpordiga;  
▼
M38  
l) järgmine kaup, mis on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud otse 
puur- või tootmisplatvormile või tuuleturbiinidesse, mida käitab ühenduse tolliterritooriumil asuv isik:
 
i) kaup, mis on ette nähtud selliste platvormide või tuuleturbiinide 
ehituseks, remondiks, hoolduseks või ümberehituseks;  
ii) kaup, mis on ette nähtud kõnealuste platvormide või tuuletur ­
biinide varustamiseks või seadmestamiseks;  
iii) varustus, mis on ette nähtud kõnealustel platvormidel või tuule ­
turbiinides kasutamiseks või tarbimiseks;  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 328
 
m) kaubasaadetised, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, kui tollia ­
sutused nõustuvad kokkuleppel ettevõtjaga läbi viima riskianalüüsi ettevõtja poolt kasutatavas süsteemis sisalduva või süsteemi poolt esitatava teabe alusel;
 
▼M38  
n) kaup, mida on õigus vabastada tollimaksudest vastavalt 18. aprilli 
1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;
 
o) kaup, mida tarnitakse laeva või õhusõiduki osadena või lisadena 
kasutamiseks, laeva või õhusõiduki töötamiseks vajalik mootori ­
kütus, määrdeõli ja gaas, laevade ja õhusõidukite pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup;
 
p) kaup, mis on ette nähtud viimiseks ühenduse tolliterritooriumil 
asuvatele territooriumidele, kus ei kohaldata direktiivi 2006/112/EÜ või direktiivi 2008/118/EÜ, ning kaup, mis saadetakse ühenduse tolliterritooriumilt Helgolandi, San Marinosse ja Vatikani.  
▼
M29  
Artikkel 592b  
1. Juhul, kui ühenduse tolliterritooriumilt väljuvad kaubad kuuluvad 
tollideklaratsiooni alla, tuleb see tollideklaratsioon esitada pädevale tolliasutusele järgmisteks tähtaegadeks:
 
a) meretranspordi korral:  
i) konteinerveo puhul, v.a alapunktide iii või iv kohaldamise korral, 
vähemalt 24 tundi enne kaupade lastimist alusele, mille pardal nad väljuvad ühenduse tolliterritooriumilt;  
▼
M33  
ii) mahtlasti/tükikauba puhul, v.a alapunktide iii või iv kohaldamise 
korral, vähemalt neli tundi enne ühenduse tolliterritooriumil asuvast sadamast lahkumist;  
▼
M29  
iii) ühenduse tolliterritooriumi ning Gröönimaa, Fääri saarte, Ceuta, 
Melilla, Norra, Islandi ning Läänemere, Põhjamere, Musta mere ja Vahemere sadamate ning kõigi Maroko sadamate, v.a Prantsuse ülemeredepartemangud, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared, vahel liikudes: vähemalt kaks tundi enne lahkumist ühenduse tolliterritooriumil asuvast sadamast;  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 329
 
iv) Prantsuse ülemeredepartemangude, Assooride, Madeira või 
Kanaari saarte ning ühenduse tolliterritooriumist väljaspool asuva territooriumi, v.a alapunktiga iii hõlmatud juhud, vahel liikudes, kui reis kestab vähem kui 24 tundi: vähemalt kaks tundi enne lahkumist ühenduse tolliterritooriumil asuvast sadamast;
 
b) õhutranspordi korral vähemalt 30 minutit enne väljumist ühenduse 
tolliterritooriumil olevast lennujaamast;  
c) raudtee- ja siseveetranspordi korral vähemalt kaks tundi enne väljum ­
istolliasutusest lahkumist;  
d) maanteetranspordi korral vähemalt üks tund enne väljumistolliasu ­
tusest lahkumist;  
▼M38  __________  
▼M29  
f) määruse (EÜ) nr 800/1999 kohaldamise juhtudel vastavalt kõnealuse 
määruse eeskirjadele.  
▼M38  
2. Juhul, kui tollideklaratsioon ei ole esitatud andmetöötlusmeetodeid 
kasutades, on lõike 1 punkti a alapunktides iii ja iv ning punktides b, c ja d kehtestatud tähtaeg vähemalt neli tundi.  
▼
M29  
3. Kui tolliasutuse arvutisüsteemis on ajutine tõrge, kehtivad sellest 
hoolimata lõikes 1 osutatud tähtajad.  
Artikkel 592c  
1. Ühendvedude puhul, kui kaubad paigutatakse ühenduse tolliterri ­
tooriumilt väljaveoks ühelt transpordivahendilt ümber teisele, vastab deklaratsiooni esitamise tähtaeg artiklis 592b sätestatud tähtajale, mis kehtib ühenduse tolliterritooriumilt väljumisel kasutatava transpor ­
divahendi kohta.
 
2. Kombineeritud transpordi puhul, kus piiri ületav aktiivne transpor ­
divahend üksnes transpordib teist aktiivset transpordivahendit, vastab deklaratsiooni esitamise tähtaeg artiklis 592b sätestatud tähtajale, mis kehtib piiriületava aktiivse transpordivahendi kohta.
 
Artikkel 592d  
1. Artiklites 592b ja 592c osutatud tähtaegu ei kohaldata, kui 
ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste rahvusvaheliste kokkulepetega on ette nähtud tollideklaratsioonide vahetamine kõnealustes artiklites osutatud tähtaegadest erinevatel tähtaegadel.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 330
 
2. Tähtaeg ei tohi mitte mingil juhul olla lühem ajavahemikust, mis 
on vajalik riskianalüüsi lõpetamiseks enne kaupade väljaviimist ühenduse tolliterritooriumilt.
 
Artikkel 592e  
1. Pädev tolliasutus peab tollideklaratsiooni saamisel viima enne 
kaupade ekspordiks vabastamist läbi vajaliku riskianalüüsi ja tollikon ­
trolli.  
2. Kaubad võib vabastada kohe pärast riskianalüüsi läbiviimist, kui 
selle tulemused lubavad need vabastada.  
Artikkel 592f  
1. Kui leitakse, et tolliasutusele esitatud kaupadel puudub tollideklar ­
atsioon, mis sisaldab väljumise ülddeklaratsioonis vajalikke andmeid, peab kaupu vedav isik või kaupade ühenduse tolliterritooriumilt väljaveo eest vastutav isik esitama viivitamatult tollideklaratsiooni või väljumise ülddeklaratsiooni.
 
2. Kui deklarant esitab tollideklaratsiooni pärast artiklites 592b ja 
592c ette nähtud tähtaegu, ei välista see riiklikes õigusaktides sätestatud karistuste rakendamist.  
▼
M33  
Artikkel 592g  
Kui ühenduse tolliterritooriumilt viiakse välja kaupu, mille puhul ei pea 
vastavalt  ►M38  artikli 592a punktides c–p ◄ osutatud eranditele 
järgima artiklites 592b ja 592c sätestatud tollideklaratsiooni esitamise tähtaegu, toimub riskianalüüs kauba esitamisel ning võimaluse korral neid kaupu käsitleva tollideklaratsiooni alusel.
 
▼M29  
2. PEATÜKK  
Lõplik eksport  
▼M38  
Artikkel 786  
1. Tolliseadustiku artikli 161 lõike 1 tähenduses ekspordiprotseduuri 
kasutatakse juhul, kui kaup viiakse väljaspool ühenduse tolliterri ­
tooriumi asuvasse sihtkohta.  
2. Ekspordideklaratsiooniga seotud formaalsused, mis on sätestatud 
käesolevas peatükis, kehtivad ka järgmistel juhtudel:  
a) kui ühenduse kaup siseneb ühenduse tolliterritooriumil asuvatele 
territooriumidele, kus ei kohaldata direktiivi 2006/112/EÜ või direktiivi 2008/118/EÜ, või väljub nendelt territooriumidelt;  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 331
 
b) kui ühenduse kaupa veetakse maksuvabalt laevade ja õhusõidukite 
varudena, olenemata laeva või õhusõiduki sihtkohast.  
Ekspordideklaratsioon ei pea punktides a ja b osutatud juhtudel siiski 
sisaldama lisas 30 A sätestatud väljumise ülddeklaratsiooni andmeid.  
▼M29  
Artikkel 787  
1. Ekspordideklaratsioonid peavad vastama käesolevas peatükis, 
artiklites 279–289, lisades 37 või 30A kehtestatud ülesehitusele ja andmetele. Need tuleb esitada pädevale tolliasutusele andmetöötlus ­
tehnikat kasutades.  
▼
M34  
2. Kui tolliasutuse arvutisüsteem või ekspordideklaratsiooni esitaja 
elektrooniline rakendus ei toimi, võtab tolliasutus vastu paberipõhise ekspordideklaratsiooni, tingimusel et kõnealune deklaratsioon esitatakse järgmiselt:
 
a) kasutatakse lisades 31–34 sätestatud näidisele vastavat vormi, millele 
lisatakse lisas 45i sätestatud näidisele vastav julgeoleku ja turvalisuse dokument ning lisas 45j sätestatud näidisele vastav julgeoleku ja turvalisuse kaubanimekiri;
 
b) kasutatakse lisas 45k sätestatud näidisele vastavat ekspordi/ ­
julgeoleku ühtset haldusdokumenti ja lisas 45l sätestatud näidisele vastavat ekspordi/julgeoleku kaubanimekirja.
 
Vorm sisaldab vähemalt lisades 37 ja 30A sätestatud andmete miini ­
mumloendit ekspordiprotseduuriks.  
▼M29  
3. Tolliasutused määravad omavahelise kokkuleppe alusel kindlaks 
protseduuri, mida tuleb järgida lõike 2 punktis a osutatud juhtudel.  
4. Paberipõhise ekspordideklaratsiooni kasutamiseks lõike 2 punkti b 
alusel tuleb saada tolliasutuse luba.  
5. Kaupade ekspordil reisijate poolt, kellel puudub vahetu ligipääs 
tolli arvutisüsteemile ning kellel seega puudub võimalus ekspordideklar ­
atsiooni esitamiseks andmetöötlustehnika abil eksporditolliasutuses, annab tolliasutus reisijale loa esitada paberipõhine tollideklaratsioon, mille vorm vastab lisades 31–34 sätestatud näidisele ning sisaldab lisades 37 ja 30A sätestatud andmete miinimumloendit ekspordiprotse ­
duuriks.  ▼
M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 332
 
6. Käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 osutatud juhtudel peab tolliasutus 
tagama, et artiklites 796a–796e sätestatud nõuded on täidetud.  
▼B 
Artikkel 788  
1. Eksportijana seadustiku artikli 161 lõikes 5 määratletud tähenduses 
käsitletakse isikut, kelle eest ekspordideklaratsioon koostati ja kes on kauba omanik või kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajal omanikuga võrdne õigus kaupa käsutada.
 
2. Kui kauba omandiõigus või sellega võrdne käsutamisõigus kuulub 
vastavalt ekspordi aluseks olevale lepingule isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool ühendust, käsitatakse eksportijana ühenduses asuvat lepingupoolt.
 
Artikkel 789  
Allhanke korral võib ekspordideklaratsiooni esitada ka tolliasutusele, 
mille tegevuspiirkonnas allhankija asub.  
Artikkel 790  
Kui halduslikel põhjustel ei saa kohaldada tolliseadustiku artikli 161 
lõike 5 esimest lauset, võib ekspordideklaratsiooni esitada asjaomase liikmesriigi kõnealuse toimingu suhtes pädevale tolliasutusele.
 
Artikkel 791  
1. Nõuetekohaselt tõendatud põhjustel võib ekspordideklaratsiooni 
aktsepteerida:  
— muus kui seadustiku artikli 161 lõike 5 esimeses lauses osutatud 
tolliasutuses,  
või 
— muus kui artiklis 790 osutatud tolliasutuses.  
Sellisel juhul võetakse keeldude ja piirangute kohaldamisega seotud 
kontrollimisel arvesse olukorra erilist laadi.  
▼M29  __________  
Artikkel 792  
1. Kui ekspordideklaratsioon vormistatakse ühtse haldusdokumendi 
alusel, kasutatakse eksemplare 1, 2 ja 3, ilma et see piiraks artikli 207 kohaldamist. Tolliasutus, kellele ekspordideklaratsioon on esitatud, paneb templi lahtrisse A ja täidab vajaduse korral lahtri D.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 333
 
Kauba vabastamisel säilitab kõnealune tolliasutus eksemplari 1, saadab 
eksemplari 2 eksporditolliasutuse liikmesriigi statistikaametile ja, kui artiklite 796a–796e sätteid ei kohaldata, tagastab eksemplari 3 asjao ­
masele isikule.
 
2. Kui ekspordideklaratsiooni töödeldakse eksporditolliasutuses 
andmetöötlustehnika abil, võib ühtse haldusdokumendi eksemplari 3 
asendada tolli arvutisüsteemist väljaprinditud saatedokumendiga. See dokument peab sisaldama vähemalt andmeid, mis on nõutavad artiklis 796a osutatud ekspordi saatedokumendi puhul.
 
Tolliasutus võib lubada, et deklarant trükib saatedokumendi välja oma 
arvutisüsteemist.  
3. Kui kogu eksporditoiming viiakse läbi ühe liikmesriigi terri ­
tooriumil, võib kõnealune liikmesriik loobuda ühtse haldusdokumendi eksemplari 3 või ekspordi saatedokumendi kasutamisest tingimusel, et tolliseadustiku artikli 182b lõike 2 nõuded on täidetud.
 
4. Kui tollieeskirjades on ühtse haldusdokumendi eksemplari 3 asen ­
damiseks ette nähtud mõni muu dokument, kohaldatakse kõnealuse muu dokumendi suhtes käesoleva artikli sätteid  mutatis mutandis , ilma et see 
piiraks artiklite 796a–796e kohaldamist.
 
Artikkel 792a  
1. Kui ekspordiks vabastatud kaupu ei viida ühenduse tolliterritooriumilt 
välja, teatab eksportija või deklarant sellest viivitamata eksporditolliasu ­
tusele. Vajaduse korral tagastatakse ühtse haldusdokumendi eksemplar 3 kõnealusesse asutusse.  ►
M33  __________  ◄ 
2. Kui  ►M38  artikli 793 lõike 2 teise lõigu punktis b ◄ või artiklis 
793b osutatud juhtudel lõpetab muudatus veolepingus ühenduse tolliter ­
ritooriumil veo, mis oleks pidanud lõppema väljaspool ühenduse tolli ­
territooriumi, võivad kõnealused ettevõtted või asutused täita muudetud lepingut üksnes artikli 793 lõike 2 punkti b teises alapunktis osutatud tolliasutuse või transiitveo puhul lähtetolliasutuse nõusolekul. Sel juhul 
tuleb ekspordideklaratsiooni eksemplar 3 eksporditolliasutusele 
tagastada ja nimetatud asutus tunnistab selle kehtetuks.  
▼
M33  
Artikkel 792b  
Artikleid 796da ja 796e kohaldatakse  mutatis mutandis  juhtudel, kui on 
esitatud paberkandjal ekspordideklaratsioon.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 334
 
Artikkel 793  
1. Ühtse haldusdokumendi eksemplar 3 või artikli 792 lõikes 2 
osutatud saatedokument ja ekspordiks vabastatud kaubad esitatakse tollile korraga väljumistolliasutuses.
 
2. Väljumistolliasutus on viimane tolliasutus enne kaupade välja ­
viimist ühenduse tolliterritooriumilt.  
Erandina esimeses lõigus sätestatust, on väljumistolliasutus üks järg ­
mistest:  
a) torujuhet mööda väljaveetavate kaupade ja elektrienergia puhul 
eksportija asukohaliikmesriigi määratud asutus;  
b) tolliasutus, mis on pädev kohas, kus kaubad võtab ühtse veolepingu 
alusel ühenduse tolliterritooriumilt väljavedamiseks üle raudtee-ettevõte, postiasutus, lennundus- või laevandusettevõte, juhul kui järgmised tingimused on täidetud:
 
i) kaubad viiakse ühenduse tolliterritooriumilt välja vastavalt 
raudtee, posti, õhusõiduki või laevaga;  
ii) deklarant või tema esindaja taotleb, et artikli 793a lõikes 2 või 
artikli 796e lõikes 1 osutatud formaalsused viiakse läbi kõnealuses tolliasutuses.  
▼
M38  
3. Lõike 2 teise lõigu punktis b osutatud juhtudel, kui ühtse 
veolepingu alusel ülevõetav kaup jõuab ühenduse tolliterritooriumilt tegeliku väljumise koha tolliasutusse, esitab veoettevõtja nõudmise korral nimetatud asutusele ühe järgmistest andmetest:
 
a) olemasolu korral ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbri või  
b) asjaomase kauba ühtse veolepingu või ekspordideklaratsiooni koopia 
või 
c) saadetise kordumatu viitenumbri või veodokumendi viitenumbri ja 
pakkeüksuste arvu ning konteinerkauba puhul konteineri tunnus ­
numbri või  
d) teabe ühtse veolepingu kohta või ühenduse tolliterritooriumilt 
väljuva kauba transpordi kohta, mis kajastub kaupa üle võtva isiku andmetöötlussüsteemis või mõnes muus äriandmete töötlemise süsteemis.
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 335
 
Artikkel 793a  
1. Väljumistolliasutus viib enne kaupade ühenduse tolliterritooriumilt 
väljaviimist läbi asjakohased riskipõhised kontrollitoimingud, eelkõige selleks, et tagada esitatud kaupade vastavus deklareeritud kaupadele. Väljumistolliasutus kontrollib kaupade tegelikku väljaviimist.
 
Kui ekspordideklaratsioon on esitatud mõnes teises tolliasutuses kui 
väljumistolliasutus ning andmed on edastatud vastavalt tolliseadustiku artikli 182b lõikele 2, võib väljumistolliasutus arvestada kõnealuse teise tolliasutuse poolt läbi viidud kontrollimise tulemusi.
 
2. Kui deklarant kannab lahtrisse 44 „RET-EXP” või koodi 30400 
või märgib muul moel oma soovi, et eksemplar 3 talle tagastatakse, tõendab väljumistolliasutus kaupade tegeliku väljaviimise eksemplari 3 tagaküljel oleva kinnitusega.
 
Nimetatud asutus annab kõnealuse eksemplari esitajale või eksemplaril 
osutatud ja väljumistolliasutuse piirkonnas asuvale vahendajale, kes tagastab selle deklarandile.
 
Kinnituseks on tempel, millel on kirjas väljumistolliasutuse nimi ja 
kaupade väljaviimise kuupäev.  
3. Osasaadetiste kaupa eksportimisel läbi sama väljumistolliasutuse 
antakse kinnitus üksnes neile kaupadele, mida tegelikult eksporditakse.  
Osasaadetiste kaupa eksportimisel läbi mitme eri väljumistolliasutuse 
tõendab eksporditolliasutus või väljumistolliasutus, kus esitati eksemplari 3 originaal, nõuetekohaselt põhjendatud taotluse saamisel kaupade iga osa kohta eksemplari 3, et selle saaks esitada teisele väljumistolliasutusele.
 
Esimeses või teises lõigus osutatud juhtudel tehakse eksemplari 3 orig ­
inaalile vastav märge.  
4. Kui kogu eksporditoiming viiakse läbi ühe liikmesriigi terri ­
tooriumil, võib see liikmesriik näha ette eksemplari 3 kinnitamata jätmise. Sel juhul eksemplari 3 deklarandile ei tagastata.
 
5. Kui väljumistolliasutus teeb kindlaks kaupade puudumise, teeb ta 
märke esitatud ekspordideklaratsiooni koopiale ja teatab sellest ekspor ­
ditolliasutusele.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 336
 
Kui väljumistolliasutus teeb kindlaks, et kaupu on rohkem, ei luba ta 
neid kaupu välja viia enne, kui ekspordiformaalsused on täidetud.  
Kui väljumistolliasutus teeb kindlaks kaupade laadiga seotud vastuolu, 
keelab ta nende kaupade väljaviimise kuni ekspordiformaalsuste täit ­
miseni ning teatab sellest ka eksporditolliasutusele.  
▼M38  __________  
▼M29  
Artikkel 793b  
1. Transiidiprotseduuri korras ühenduse tolliterritooriumilt väljavii ­
davaid või väljumistolliasutusse saadetavate kaupade puhul kinnitab lähtetolliasutus eksemplari 3 vastavalt artikli 793a lõikele 2 ja tagastab selle kõnealuses artiklis osutatud isikule.
 
Kui saatedokument on nõutav, kinnitatakse ka see sõnaga „Export”. 
Ekspordideklaratsiooni eksemplarile 3 märgitakse viide saatedoku ­
mendile ja vastupidi.  
Esimest ja teist lõiku ei kohaldata, kui jäetakse ära kaupade esitamine 
lähtetolliasutuses, nagu on osutatud artikli 419 lõigetes 4 ja 7 ning artikli 434 lõigetes 6 ja 9.
 
2. Käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud eksemplari 3 
kinnitamine ja tagastamine kehtib ka ekspordiks vabastatud kaupade puhul, mida ei suunata transiidiprotseduurile, vaid mis saadetakse väljumistolliasutusele artiklis 445 või artiklis 448 ette nähtud transiidi ­
deklaratsioonina kasutatavasse ühtsesse manifesti kantuna ja artikli 445 lõike 3 punkti e või artikli 448 lõike 3 punkti e kohaselt identifitsee ­
rituna.
 
3. Väljumistolliasutus kontrollib kaupade tegelikku väljaviimist.  
▼M38  __________  
▼B 
Artikkel 794  
1. Kaupa, mille suhtes ei kehti keelud või piirangud ning mille 
väärtus saadetise ja deklarandi kohta ei ületa 3 000 eküüd, võib dekla ­
reerida väljumistolliasutuses.  
Liikmesriigid võivad määrata, et seda sätet ei kohaldata, kui ekspordi ­
deklaratsiooni koostav isik tegutseb teise isiku eest kutselise tollia ­
gendina.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 337
 
2. Suulisi tollideklaratsioone võib esitada ainult väljumistolliasutuses.  
▼M29  
Artikkel 795  
1. Kui kaubad on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud ilma 
eksporditollideklaratsioonita, esitab eksportija kõnealuse deklaratsiooni tagantjärele oma asukohajärgsele pädevale tolliasutusele.
 
Kohaldatakse artiklit 790.  
Et tolliasutus kõnealuse deklaratsiooni aktsepteeriks, peab eksportija 
esitama ühe järgmistest:  
a) viite väljumise ülddeklaratsioonile;  
b) veenvad tõendid kaupade laadi ja koguse ning nende ühenduse tolli ­
territooriumilt väljaviimise asjaolude kohta.  
Deklarandi taotlusel tõendab kõnealune asutus ka vastavalt artikli 793a 
lõikele 2 või artikli 796e lõikele 1 väljaviimist.  
2. Kui tolliasutus aktsepteerib ekspordideklaratsiooni tagantjärele, ei 
välista see kahest järgmisest punktist ühe kohaldamist:  
a) siseriiklike õigusaktidega ette nähtud karistused;  
b) tagajärjed, mis tulenevad ühise põllumajandus- või kaubanduspo ­
liitika meetmetest.  
__________  
3. PEATÜKK  
Eksporditeabe vahetus tolliasutuste vahel infotehnoloogia ja 
arvutivõrgu abil  
Artikkel 796a  
1. Eksporditolliasutus annab loa kaupade vabastamiseks, väljastades 
deklarandile ekspordi saatedokumendi. Ekspordi saatedokument peab vastama  ►
M34  lisa 45g ◄ esitatud näidisele ja märkustele.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 338
 
2. Kui ekspordisaadetis koosneb rohkem kui ühest kaubaartiklist, 
peab ekspordi saatedokumendile olema lisatud kaubaartiklite loend, mis vastab  ►
M34  lisa 45h ◄ esitatud näidisele ja märkustele. See 
moodustab ekspordi saatedokumendi lahutamatu osa.  
3. Kui see on lubatud, võib ekspordi saatedokumendi välja trükkida 
deklarandi arvutisüsteemist.  
Artikkel 796b  
1. Kaupade vabastamisel edastab eksporditolliasutus ekspordi veoste 
liikumise andmed deklareeritud väljumistolliasutusele, kasutades teadet „Eeldatava ekspordi teade”. Kõnealune teade peab põhinema ekspordi ­
deklaratsioonist saadud andmetel, mida tolliasutus on vajaduse korral täiendanud.
 
2. Kui kaubad viiakse rohkem kui ühte väljumistolliasutusse rohkem 
kui ühe saadetisena, tuleb iga üksiksaadetise kohta esitada eraldi „Eel ­
datava ekspordi teade” ja eraldi ekspordi saatedokument.  
Artikkel 796c  
Toll võib nõuda, et teade kaupade saabumisest väljumistolliasutusse 
edastataks neile elektrooniliselt. Sellisel juhul ei ole vaja tollile ekspordi saatedokumenti füüsiliselt esitada, kuid deklarant peab selle säilitama.  
▼
M38  
Selline teade peab sisaldama ekspordideklaratsiooni liikumise viite ­
numbrit.  
▼M29  
Artikkel 796d  
▼M38  
1. Ilma et see piiraks artikli 793 lõike 2 teise lõigu punkti b kohal ­
damist, veendub väljumistolliasutus, et esitatud kaup vastab dekla ­
reeritud kaubale, ja kontrollib kauba tegelikku väljaviimist ühenduse tolliterritooriumilt. Kauba mis tahes kontrollimisel võtab väljumistol ­
liasutus aluseks eksporditolliasutuselt saadud teate „Eeldatava ekspordi teade”.
 
Et võimaldada tollijärelevalvet kohas, kus kaup laaditakse transpordiva ­
hendilt maha ja antakse üle teisele kaupa valdavale isikule ning laaditakse teisele transpordivahendile, mis viib kauba pärast selle väljumistolliasutusele esitamist ühenduse tolliterritooriumilt välja, kohal ­
datakse järgmisi sätteid:  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 339
 
a) hiljemalt kauba üleandmisel esitab kauba valdaja selle järgmisele 
valdajale saadetise kordumatu viitenumbri või veodokumendi viite ­
numbri ja pakkeüksuste arvu või konteinerkauba puhul konteineri tunnusnumbri ning juhul, kui see on olemas, ekspordideklaratsiooni liikumise viitenumbri. Need andmed võib esitada elektrooniliselt ja/või äri-, sadama- ja transpordiinfosüsteeme ning -protsesse kasutades või kui see pole võimalik, siis mõnes muus vormis. Hiljemalt kauba üleandmisel registreerib isik, kellele see üle 
antakse, kauba eelmise valdaja esitatud andmed;
 
b) vedaja tohib ühenduse tolliterritooriumilt välja viidavat kaupa laadida 
ainult siis, kui vedajale on esitatud punktis a osutatud teave;  
c) vedaja teavitab kauba väljaviimisest väljumistolliasutust, esitades ka 
punktis a osutatud teabe, välja arvatud juhul, kui vastav teave on tolliasutustele kättesaadav kasutusel olevate äri-, sadama- ja trans ­
pordiinfosüsteemide või -protsesside kaudu. Võimaluse korral peab selline teade olema manifesti või muu veodokumendi osa.
 
Teise lõigu tähenduses on „vedaja” isik, kes viib kauba ühenduse terri ­
tooriumilt välja või kes vastutab kauba väljaveo eest. Kuid  
— kombineeritud transpordi puhul, kui ühenduse tolliterritooriumilt 
väljuv aktiivne transpordivahend üksnes transpordib teist transpor ­
divahendit, mis pärast aktiivse transpordivahendi saabumist selle sihtkohta hakkab ise liikuma aktiivse transpordivahendina, tähendab vedaja isikut, kes hakkab juhtima seda transpordivahendit, millest saab aktiivne transpordivahend siis, kui ühenduse tolliterri ­
tooriumilt lahkuv transpordivahend on jõudnud oma sihtkohta.
 
— mere- või õhutranspordi puhul laeva lastijaotusklauslite või töövõtu ­
lepingu alusel on vedaja isik, kes on sõlminud lepingu ja välja andnud konossemendi või lennuveokirja tegelikuks kaubaveoks ühenduse tolliterritooriumilt välja.  
▼
M29  
2. Väljumistolliasutus edastab teate „Väljaviimise tulemused” ekspor ­
ditolliasutusele hiljemalt kaupade ühenduse tolliterritooriumilt välja ­
viimise päevale järgneval tööpäeval. Eriliste asjaolude korral võib väljumistolliasutus kõnealuse teate hiljem edastada.
 
3. Osasaadetiste kaupa eksportimisel, kui kaubad, mida hõlmab „Eel ­
datava ekspordi teade”, viiakse väljumistolliasutusse ühe saadetisena, kuid seejärel väljuvad ühenduse tolliterritooriumilt kõnealusest väljum ­
istolliasutusest rohkem kui ühe saadetisena, kontrollib kõnealune väljumistolliasutus kaupade tegelikku väljaviimist ja saadab teate „Väljaviimise tulemused” üksnes juhul, kui kõik nimetatud kaubad on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud.  ▼
M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 340
 
Erandjuhtudel, kui kaubad, mida hõlmab üks „Eeldatava ekspordi 
teade”, viiakse väljumistolliasutusse ühe saadetisena, kuid seejärel väljuvad ühenduse tolliterritooriumilt rohkem kui ühe saadetisena ja rohkem kui ühe väljumistolliasutuse kaudu, kinnitab väljumistolliasutus, kuhu saadetis algselt esitati, nõuetekohaselt põhjendatud taotluse saamisel kaupade iga osa kohta ekspordi saatedokumendi koopia.
 
Tolliasutus annab kõnealuse kinnituse üksnes siis, kui ekspordi saate ­
dokumendil olevad andmed vastavad teatel „Eeldatava ekspordi teade” olevatele andmetele.
 
Kõnealune ekspordi saatedokumendi koopia esitatakse asjaomasele 
väljumistolliasutusele koos kaupadega. Iga väljumistolliasutus kinnitab ekspordi saatedokumendi koopia koos artikli 793a lõikes 2 osutatud andmetega ja tagastab selle väljumistolliasutusele, kuhu saadetis algselt esitati. Kõnealune tolliasutus saadab teate „Väljaviimise tule ­
mused” alles siis, kui kõik kaubad on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud.  
▼
M38  
4. Ilma et see piiraks artikli 792a kohaldamist, esitab kauba väljum ­
istolliasutusest ära viiv isik, juhul kui ekspordiks deklareeritud ja väljumistolliasutusele esitatud kaup ei ole enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks, väljumistolliasutusele lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud teabe. Kõnealuse teabe võib esitada mis tahes kujul.
 
▼M33  
Artikkel 796da  
1. Kui 90 päeva jooksul pärast kaupade ekspordiks vabastamise 
kuupäeva ei ole eksporditolliasutus saanud artikli 796d lõikes 2 osutatud teadet „Väljaviimise tulemused”, võib eksporditolliasutus vajaduse korral taotleda, et eksportija või deklarant teatab kuupäeva ja tolliasutuse, kust kaubad lahkusid ühenduse tolliterritooriumilt.
 
2. Eksportija või deklarant võib kas omal algatusel või kooskõlas 
lõikega 1 esitatud taotluse alusel teatada eksporditolliasutusele, et kaubad on lahkunud ühenduse tolliterritooriumilt, teatades kuupäeva ja väljumistolliasutuse, kust kaubad lahkusid ühenduse tolliterritooriumilt, ja taotleda eksporditolliasutuselt väljaviimise kinnitamist. Sel juhul taotleb eksporditolliasutus teadet „Väljaviimise tulemused” väljumistol ­
liasutuselt, kes peab vastama kümne päeva jooksul.
 
3. Kui lõikes 2 osutatud juhtudel väljumistolliasutus ei kinnita 
kaupade väljumist kõnealuses lõikes osutatud tähtaja jooksul, teavitab eksporditolliasutus eksportijat või deklaranti.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 341
 
Eksportija või deklarant võib eksporditolliasutusele tõendada kaupade 
lahkumist ühenduse tolliterritooriumilt.  
4. Lõikes 3 osutatud tõendamiseks võib kasutada eelkõige üht järg ­
mistest viisidest või nende kombinatsiooni:  
a) väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuva kaubasaaja allkirjastatud 
või kinnitatud saatelehe koopia;  
b) maksetõend, kaubaarve või saateleht, mille on nõuetekohaselt allkir ­
jastanud ja kinnitanud ettevõtja, kes kaubad ühenduse tolliterri ­
tooriumilt välja viis;  
c) deklaratsioon, mille on allkirjastanud ja kinnitanud ettevõtja, kes 
kaubad ühenduse tolliterritooriumilt välja viis;  
d) liikmesriigi või väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuva riigi 
tolliasutuse kinnitatud dokument või  
▼M38  
e) ettevõtja dokumendid nafta- ning gaasipuur- ja -tootmisplatvormidele 
või tuuleturbiinidesse tarnitud kaupade kohta.  
▼M33  
Artikkel 796e  
1. Eksporditolliasutus kinnitab eksportijale või deklarandile kaupade 
väljaviimist järgmistel juhtudel:  
a) ta on saanud väljumistolliasutuselt teate „Väljaviimise tulemused”;  
b) ta ei ole artikli 796da lõikes 2 osutatud juhtudel saanud väljumistol ­
liasutuselt kümne päeva jooksul teadet „Väljaviimise tulemused”, ent 
käsitab artikli 796da lõike 4 kohast tõendamist piisavana.  
2. Kui eksporditolliasutus ei ole 150 päeva jooksul pärast kaupade 
ekspordiks vabastamise kuupäeva saanud väljumistolliasutuselt teadet „Väljaviimise tulemused” ega artikli 796da lõike 4 kohast rahuldavat tõendusmaterjali, võib eksporditolliasutus käsitada seda tõendina, et kaubad ei ole ühenduse tolliterritooriumilt lahkunud.
 
3. Eksporditolliasutus teavitab eksportijat või deklaranti ja dekla ­
reeritud väljumistolliasutust ekspordideklaratsiooni kehtetuks tunnista ­
misest. Eksporditolliasutus teavitab deklareeritud väljumistolliasutust, kelle poolt esitatud tõendid ta lõike 1 punkti b kohaselt on aktsep ­
teerinud.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 342
 
4. PEATÜKK  
Ajutine eksport ATA-märkmiku alusel  
▼B 
Artikkel 797  
1. ATA-märkmikku võib ekspordil kasutada, kui on täidetud 
järgmised tingimused:  
a) ATA-märkmik peab olema välja antud ühenduse liikmesriigis ning 
selle peab kinnitama ja tagama ühenduses asuv garantiiühing, mis kuulub rahvusvahelisse garantiiketti.
 
Komisjon avaldab garantiiühingute nimekirja;  
b) ATA-märkmik kehtib ainult ühenduse kauba suhtes:  
— mille suhtes ei ole ekspordil ühenduse tolliterritooriumilt 
rakendatud ekspordiformaalsusi, et saaks maksta eksporditoetust või muid ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordil makstavaid summasid,
 
— millele ei ole ühise põllumajanduspoliitika alusel antud kauba 
eksportimise kohustusega liituvaid muid rahalisi soodustusi,  
— mille kohta ei ole esitatud tollimaksu tagasimaksmise taotlust.  
c) tuleb esitada artiklis 221 osutatud dokumendid. Tolliasutused võivad 
nõuda veodokumendi esitamist;  
d) kaup peab olema ette nähtud reimpordiks.  
2. Kui ATA-märkmikuga hõlmatud kaup esitatakse ajutiseks välja ­
veoks, täidab eksporditolliasutus järgmised formaalsused:  
a) kontrollib ekspordilehe lahtrites A–G esitatud andmeid, võrreldes 
seda märkmikuga hõlmatud kaubaga;  
b) täidab vajadusel märkmiku kaanel oleva lahtri „Tolliasutuse 
kinnitus”;  
c) täidab ekspordilehe lõigendi ja lahtri H;  
d) kannab oma nime reimpordilehe lahtri H punkti b alla;  
e) jätab endale ekspordilehe.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 343
 
3. Kui eksporditolliasutus ei ole väljumistolliasutus, täidab lõikes 2 
osutatud formaalsused eksporditolliasutus, kuid ta ei täida ekspordilehe lõigendit, mille peab täitma väljumistolliasutus.
 
4. Tolliasutuste poolt ekspordilehe lahtri H punktis b märgitud kauba 
reimpordi tähtaeg ei tohi ületada märkmiku kehtivusaega.  
Artikkel 798  
Kui ATA-märkmikuga ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud kaup ei 
ole enam ette nähtud reimpordiks, esitatakse kõiki lisas 37 osutatud 
andmeid sisaldav ekspordideklaratsioon eksporditolliasutusele.  
Kõnealuse märkmiku esitamisel kinnitab see asutus ekspordideklar ­
atsiooni eksemplari 3 ning tunnistab reimpordilehe ja lõigendi kehtetuks.  
V JAOTIS  
MUUD TOLLIKÄITLUSVIISID  
▼M20  
I PEATÜKK  
Vabatsoonid ja vabalaod  
1 . j a g u  
2. ja 3. jagu käsitlevad ühissätted  
1 . a l a j a g u  
Määratlused ja üldsätted  
Artikkel 799  
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) I kontrollitüüp kontroll, mille aluseks on põhimõtteliselt piirde 
olemasolu;  
b) II kontrollitüüp kontroll, mille aluseks on formaalsuste täitmine 
vastavalt tolliladustamisprotseduuri nõuetele;  
c) ettevõtja ga isik, kes tegeleb vabatsoonis või -laos kauba ladus ­
tamise, valmistamise, töötlemise, müügi või ostmisega.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 344
 
Artikkel 800  
Iga isik võib liikmesriikide määratud tolliasutustelt taotleda ühenduse 
tolliterritooriumi mingi osa määramist vabatsooniks või vabalao rajamist.
 
Artikkel 801  
1. Taotlus vabatsoonis ehitusloa saamiseks tuleb esitada kirjalikult.  
2. Lõikes 1 osutatud taotluses täpsustatakse, millisel eesmärgil seda 
ehitist kasutama hakatakse, ning esitatakse ka muu teave, mis võimaldab tolliasutustel hinnata loa andmise tingimuste täitmist.
 
3. Pädevad tolliasutused annavad loa juhul, kui see ei takista 
tollialaste õigusaktide kohaldamist.  
4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka vabatsoonis asuva rajatise või 
vabalaona tegutseva rajatise ümberehitamise suhtes.  
Artikkel 802  
Liikmesriigi toll edastab komisjonile järgmise teabe:  
a) ühenduses olemas ja kasutuses olevad vabatsoonid vastavalt artikli 
799 liigitusele;  
b) määratud tolliasutused, kellele artiklis 804 nimetatud taotlus esitada 
tuleb.  
Komisjon avaldab punktides a ja b nimetatud teabe  Euroopa Ühenduste 
Teataja  C-seerias.  
2 . a l a j a g u  
Laoarvestuse heakskiitmine  
Artikkel 803  
1. Ettevõtjal peab toimingu tegemiseks olema tollilt saadud laoar ­
vestuse heakskiit, millele on viidatud;  
— I kontrollitüübile vastava vabatsooni või vabalao puhul seadustiku 
artiklis 176,  
— II kontrollitüübile vastava vabatsooni puhul seadustiku artiklis 105.  
2. Heakskiit antakse kirjalikult. Heakskiit antakse ainult isikutele, 
kelle puhul on piisavalt tagatud vabatsoone ja -ladusid käsitlevate sätete kohaldamise.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 345
 
Artikkel 804  
1. Laoarvestuse heakskiidu saamise taotlus esitatakse kirjalikult selle 
liikmesriigi määratud tolliasutusele, kus vabatsoon või -ladu asub.  
2. Lõikes 1 nimetatud taotluses täpsustatakse, millist tegevust 
kavandatakse, ja seda teavet käsitatakse seadustiku artikli 172 lõikes 1 nimetatud teatamisena. Selles teabes peab sisalduma:
 
a) juba peetava või pidama hakatava laoarvestuse üksikasjalik kirjeldus;  
b) kõnealuste toimingutega seotud kauba laad ja tollistaatus;  
c) vajaduse korral tolliprotseduur, mille raames toimingud tehakse;  
d) muu teave, mis on tolliasutustele vajalik, et tagada sätete nõuete ­
kohane kohaldamine.  
2 . j a g u  
I kontrollitüübile vastavate vabatsoonide ja vabaladude suhtes 
kohaldatavad sätted  
1 . a l a j a g u  
Juhtimisseadised  
Artikkel 805  
Vabatsoone ümbritsev piire peab olema selline, mis võimaldaks tollia ­
sutustel teha järelevalvet väljaspool vabatsooni ja hoiaks ära kauba seadusevastase väljaviimise vabatsoonist.
 
Esimest lõiku kohaldatakse  mutatis mutandis  ka vabaladude suhtes.  
Piiret vahetult ümbritsev ala peab võimaldama tolliasutustel teha 
piisavat järelevalvet. Sellele alale pääsemiseks peab olema nimetatud asutuste luba.
 
Artikkel 806  
Vabatsoonide ja -ladude laoarvestus peab sisaldama eelkõige järgmisi 
andmeid:  
a) andmed pakkeüksuste markeeringute, identifitseerimisnumbrite, arvu 
ja liigi kohta, kauba kogus ja tavaline kaubanduslik kirjeldus ning vajadusel konteineri identifitseerimistunnus;  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 346
 
b) teave, mis võimaldab kaupa igal ajal jälgida, eelkõige selle asukohta, 
sellele pärast vabatsoonis või -laos säilitamist määratud tollikäit ­
lusviisi või selle uuesti sissetoomist ühenduse tolliterritooriumi muusse ossa;
 
c) viide kauba sissetoomisel ja väljaviimisel kasutatavale veodoku ­
mendile;  
d) andmed tollistaatuse kohta ja vajadusel viide sellisele sertifikaadile, 
mis tõendab artiklis 812 osutatud staatust;  
e) andmed kaubaga tehtavate tavaliste käitlemistoimingute kohta;  
f) vastavalt vajadusele üks artiklites 549, 550 või 583 nimetatud 
märkustest;  
g) andmed kauba kohta, mille suhtes vabasse ringlusse lubamisel või 
ajutisel impordil ei tule maksta imporditollimakse või ei kohaldata kaubanduspoliitilisi meetmeid ning mille kasutust ja sihtkohta tuleb kontrollida;  
▼
M29  
h) lisas 30A sätestatud lisaandmed, mis on vajalikud väljumise ülddek ­
laratsiooni jaoks, kui need on nõutud tolliseadustiku artikli 182c alusel.  
▼
M20  
Toll võib loobuda osa teabe nõudmisest, kui see ei mõjuta vabatsooni 
või -lao järelevalvet või kontrollimist.  
Kui tolliprotseduuri nõuete kohaselt tuleb pidada kauba üle arvestust, ei 
pea seal olev teave sisalduma laoarvestuses.  
Artikkel 807  
Seestöötlemise või tollikontrolli all toimuva töötlemise protseduur lõpe ­
tatakse vabatsoonis või -laos asuvate kompensatsioonitoodete, töödeldud toodete ja töötlemata kauba suhtes vabatsooni või -lao laoarvestusse tehtava kandega. Viited sellistele kannetele märgitakse vastavalt sees ­
töötlemise või tollikontrolli all toimuva töötlemise arvestusse.  ▼
M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 347
 
2 . a l a j a g u  
Muud I kontrollitüübile vastavate vabatsoonide ja vabaladude toimimist 
käsitlevad sätted  
Artikkel 808  
Ühenduse õigusaktidega ettenähtud kaubanduspoliitilisi meetmeid 
kohaldatakse vabatsoonis või -laos asuva ühendusevälise kauba suhtes ainult sel määral, kui need on seotud kauba sissetoomisega ühenduse tolliterritooriumile.
 
Artikkel 809  
Kui arvesse võetavad tollivõla arvutamiseks vajalikke aluseid kohal ­
datakse enne kaubaga lisas 72 nimetatud tavaliste käitlemistoimingute tegemist, võib vastavalt artiklile 523 välja anda teabelehe INF 8.
 
Artikkel 810  
Vabatsooni või -lattu võib vastavalt komisjoni määruse (EÜ) 
nr 800/1999 artiklile 40 rajada pardavarulao.  
▼M29  __________  
▼M20  
Artikkel 812  
Kui toll kinnitab kauba ühenduse või ühendusvälist staatust kooskõlas 
seadustiku artikli 170 lõikega 4, kasutab ta lisas 109 toodud näidisele ja kõnealuse lisa sätetele vastavat vormi.
 
Ettevõtja kinnitab kauba ühenduse staatuse kõnealuse vormi abil, kui 
ühenduseväline kaup deklareeritakse vabasse ringlusse kooskõlas seadustiku artikli 173 punktiga a, sealhulgas juhul, kui seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemise protseduurid lõpetatakse.
 
3 . j a g u  
II kontrollitüübile vastavate vabatsoonide suhtes kohaldatavad 
sätted  
Artikkel 813  
Ilma et see piiraks 1. jao ja artikli 814 sätete kohaldamist, kohaldatakse 
II kontrollitüübile vastavate vabatsoonide suhtes tolliladustamisprotse ­
duuride puhul ettenähtud sätteid.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 348
 
__________  
▼B 
2. PEATÜKK  
Kauba reeksport, hävitamine ja riigile loovutamine  
▼M29  
1 . j a g u  
Reeksport  
Artikkel 841  
1. Kui reekspordiga seoses tuleb esitada tollideklaratsioon, kohal ­
datakse artikleid  ►M38  artikli 786 lõiget 1 ja lõike 2 punkti b ning 
artikleid 788–796e ◄ mutatis mutandis , ilma et see piiraks konkreetsete 
sätete kohaldamist, mis võivad kehtida, kui kaupade reekspordile eelnevast majanduslikku mõju omavast tolliprotseduurist loobutakse.
 
2. Kui kaupade reekspordiks ajutise impordi raames antakse välja 
ATA-märkmik, võib tollideklaratsiooni esitada muule tolliasutusele kui tolliseadustiku artikli 161 lõikes 5 osutatud tolliasutusele.
 
▼M38  
Artikkel 841a  
1. Muudel kui tolliseadustiku artikli 182 lõike 3 kolmandas lauses 
sätestatud juhtudel teavitatakse reekspordist väljumise ülddeklaratsioonis kooskõlas artiklitega 842a–842e, välja arvatud juhul, kui sellest nõudest 
loobutakse kooskõlas artikli 842a lõikega 3 või 4.
 
2. Juhul, kui ajutiselt ladustatavat või I kontrollitüübi vabatsooni 
kaupa reeksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt ilma, et nõutaks tolli ­
deklaratsiooni või väljumise ülddeklaratsiooni, tuleb enne kauba välja ­
viimist teavitada tolliasutuste poolt ettenähtud vormis reekspordist selle koha pädevat tolliasutust, kust kaup ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse.
 
Lõikes 3 märgitud isikut võib tema taotluse korral volitada muutma ühte 
või mitut teate üksikasjadest pärast selle esitamist. Muutmine ei ole enam võimalik, kui teates osutatud kaup on ühenduse tolliterritooriumilt väljunud.
 
3. Lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate esitab vedaja. Siiski esitab 
selle teate ajutise ladustamise rajatise käitaja või I kontrollitüübi vabatsooni ladustamisrajatise käitaja või mõni teine isik, kes saab kauba esitada, juhul kui vedajat on teavitatud ja ta on andnud lepinguga oma nõusoleku, et teate esitab käesoleva lõike teises lauses osutatud isik. Väljumistolliasutus võib vastupidiste tõendite puudumise korral eeldada, et vedaja on andnud lepinguga nõusoleku ja et ta on teadlik teate esitamisest.  ▼
M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 349
 
Vedaja mõiste määratlemisel kohaldatakse artikli 796d lõike 1 viimast 
lõiku.  
4. Juhtudel, kui lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate järel ei ole 
kaup enam ette nähtud ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks, kohaldatakse artikli 796d lõiget 4  mutatis mutandis .
 
▼M29  
2 . j a g u  
Hävitamine ja riigile loovutamine 
▼B 
Artikkel 842  
1. Seadustiku artikli 182 lõike 3 kohaldamisel tuleb kauba hävitamise 
teade esitada kirjalikult koos asjaomase isiku allkirjaga. Teade tuleb esitada piisavalt aegsasti, et võimaldada tollil teha hävitamise järelev ­
alvet.
 
2. Kui kõnealuse kauba kohta on jubA esitatud deklaratsioon, mille 
toll on aktsepteerinud, peab toll tegema deklaratsiooni märke hävitamise kohta ja deklaratsiooni vastavalt tolliseadustiku artiklile 66 kehtetuks tunnistama.
 
Kauba hävitamise juures olnud tolliametnik märgib deklaratsiooni hävi ­
tamise tagajärjel tekkinud jäätmete või jääkide liigi ja koguse, mille alusel määratakse kindlaks nende suhtes kohaldatavad maksuelemendid, mida kohaldatakse siis, kui neile määratakse muu tollikäitlusviis.
 
3. Lõike 2 esimest lõiku kohaldatakse  mutatis mutandis  riigile 
loovutatud kauba suhtes.  
VI JAOTIS  
ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILT VÄLJAVIIDAV KAUP  
▼M29  
1. PEATÜKK  
Väljumisel esitatav ülddeklaratsioon  
▼M38  
Artikkel 842a  
1. Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, tuleb juhul, kui 
kauba väljaviimisel ühenduse tolliterritooriumilt ei nõuta tollideklar ­
atsiooni, esitada väljumistolliasutuses väljumise ülddeklaratsioon.  
2. Käesolevas peatüki kohaldamisel tähendab „väljumistolliasutus”:  
a) kauba ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimise koha pädevat tollia ­
sutust; või  ▼M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 350
 
b) juhul, kui kaup viiakse ühenduse tolliterritooriumilt välja lennu- või 
mereteed pidi, pädevat tolliasutust kohas, kus kaup laaditakse laevale või õhusõidukile, millega see viiakse ühenduse tolliterritooriumilt väljaspool asuvasse sihtkohta.
 
3. Juhul, kui elektrooniline transiidideklaratsioon sisaldab väljumisel 
esitatava ülddeklaratsiooni andmeid ja kui sihttolliasutus on ka väljum ­
istolliasutus või kui sihttolliasutus on väljaspool ühenduse tolliterri ­
tooriumi, ei nõuta väljumise ülddeklaratsiooni.  
4. Väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta järgmistel juhtudel:  
a) artiklis 592a loetletud erandid;  
b) kui kaup laaditakse peale ühenduse tolliterritooriumi sadamas või 
lennujaamas eesmärgiga laadida see maha muus ühenduse tolliterri ­
tooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja juhul, kui nõudmise korral tehakse väljumistolliasutusele kättesaadavaks mahalaadimise kohta tõendavad dokumendid kauba-, lasti- või veomanifesti või lastinimekirja kujul. Sama kehtib, kui laev või õhusõiduk, millega kaupa veetakse, külastab väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvat sadamat või lennujaama ja nimetatud kaupa ei laadita selle külastuse vältel laevalt või õhusõidukilt maha;
 
c) kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda ühenduse tolli ­
territooriumile vedavatelt ja kõnealuselt territooriumilt välja veda ­
vatelt transpordivahenditelt maha;  
d) kui kaup laaditi peale eelmises, ühenduse tolliterritooriumil asuvas 
sadamas või lennujaamas ja seda ei laadita maha transpordivahendilt, millega see ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse;
 
e) kui ajutise ladustamise rajatises või I kontrollitüübi vabatsoonis 
laaditakse kaup transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladus ­
tamise rajatisse või vabatsooni, mis on sama tolliasutuse järelevalve all, ümber laevale, õhusõidukile või rongile, millega see viiakse ajutise ladustamise rajatisest või vabatsoonist ära ja ühenduse tolli ­
territooriumilt välja, eeldusel et
 
i) kauba ümberlaadimine toimub 14 kalendripäeva jooksul sellest 
ajahetkest, kui kaup on esitatud ajutiseks ladustamiseks või sisenenud I kontrollitüübi vabatsooni; erandlikel asjaoludel võivad tolliasutused pikendada seda ajavahemikku selleks, et need erandlikud asjaolud kõrvaldada;
 
ii) teave kauba kohta on tolliasutustele kättesaadav; ning  ▼M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 351
 
iii) vedaja teabe kohaselt ei ole muutunud kauba sihtkoht ega saaja;  
f) kui väljumistolliasutusele on kas ajutise ladustamise rajatise käitaja 
või sadama/lennujaama käitaja andmetöötlussüsteemi kaudu või mõne muu äriandmete töötlemise süsteemi kaudu esitatud tõend selle kohta, et ühenduse tolliterritooriumilt välja viidavat kaupa on juba kajastatud väljumise ülddeklaratsiooni andmeid sisaldavas tolli ­
deklaratsioonis ning tolliasutused on selle heaks kiitnud.
 
Ilma et see piiraks artikli 842d lõike 2 kohaldamist, võetakse punktides 
a–f osutatud juhtudel tollikontrollides arvesse olukorra eripära.  
5. Kui väljumise ülddeklaratsiooni nõutakse, esitab selle vedaja. 
Siiski esitab selle deklaratsiooni ajutise ladustamise rajatise käitaja või I kontrollitüübi vabatsooni ladustamisrajatise käitaja või mõni teine isik, kes saab kauba esitada, juhul kui vedajat on teavitatud ja ta on andnud lepinguga oma nõusoleku, et deklaratsiooni esitab käesoleva lõike teises lauses osutatud isik. Väljumistolliasutus võib vastupidiste tõendite puudumise korral eeldada, et vedaja on andnud lepinguga nõusoleku ja et ta on teadlik deklaratsiooni esitamisest.
 
Vedaja mõiste määratlemisel kohaldatakse artikli 796d lõike 1 viimast 
lõiku.  
6. Juhtudel, kui väljumise ülddeklaratsiooni esitamise järel ei ole 
kaup enam ette nähtud ühenduse territooriumilt väljaviimiseks, kohal ­
datakse artikli 796d lõiget 4  mutatis mutandis . 
▼M29  
Artikkel 842b  
1. Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse andmetöötlustehnikat kasu ­
tades. See sisaldab sellise deklaratsiooni jaoks lisaga 30A ette nähtud 
andmeid ning see täidetakse vastavalt kõnealuse lisa selgitavatele märkustele.
 
Väljumise ülddeklaratsiooni kinnitab selle koostanud isik.  
2. Esimeses lõikes sätestatud tingimustele vastava väljumise ülddek ­
laratsiooni saamisel registreerib tolliasutus selle viivitamata.  
Artikli 199 lõike 1 sätteid kohaldatakse  mutatis mutandis . 
3. Paberipõhise väljumise ülddeklaratsiooni esitamist võimaldab 
tolliasutus ainult järgmiste asjaolude korral:  
a) tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta;  ▼M38  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 352
 
b) väljumise ülddeklaratsiooni esitaja elektrooniline rakendus ei tööta.  
▼M34  
Esimese lõigu punktides a ja b osutatud juhtudel tuleb väljumise ülddek ­
laratsioon esitada paberkandjal, kasutades selleks lisas 45i sätestatud näidisele vastavat julgeoleku ja turvalisuse dokumenti. Kui kauba ­
saadetis, mille kohta väljumise ülddeklaratsioon esitatakse, koosneb rohkem kui ühest kaubaartiklist, lisatakse julgeoleku ja turvalisuse doku ­
mendile lisas 45j sätestatud näidisele vastav kaubanimekiri. Kaub ­
animekiri on julgeoleku ja turvalisuse dokumendi lahutamatu osa.
 
Esimese lõigu punktides a ja b osutatud juhtudel võib tolliasutus lubada, 
et julgeoleku ja turvalisuse dokument asendatakse (või seda täienda ­
takse) äridokumentidega, tingimusel et tolliasutusele esitatud doku ­
mendid sisaldavad määruse lisa 30A kohaseid väljumise ülddeklar ­
atsioonide andmeid.  
▼M29  
4. Tolliasutused määravad omavahelise kokkuleppe alusel kindlaks 
protseduuri, mida tuleb järgida lõike 3 punktis a osutatud juhtudel.  
5. Lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud paberipõhise väljumise 
ülddeklaratsiooni kasutamiseks peab nõusoleku andma tolliasutus.  
Paberipõhisele sisenemise ülddeklaratsioonile kirjutab alla selle 
koostanud isik.  
Artikkel 842c  
1. Ühendvedude puhul, kus kaubad paigutatakse ühenduse tolliterri ­
tooriumilt välja transportimiseks ühelt transpordivahendilt ümber teisele, vastab väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaeg artikli 842d lõikes 1 sätestatud tähtajale, mis kehtib ühenduse tolliterritooriumilt väljumisel kasutatava transpordivahendi kohta.
 
2. Kombineeritud transpordi puhul, kui piiri ületav aktiivne transpor ­
divahend üksnes transpordib teist aktiivset transpordivahendit, lasub väljumise ülddeklaratsiooni esitamise kohustus kõnealuse teise transpor ­
divahendi operaatoril.
 
Deklaratsiooni esitamise tähtaeg vastab piiri ületavale aktiivsele trans ­
pordivahendile määratud tähtajale, nagu on ette nähtud artikli 842d lõikes 1.
 
Artikkel 842d  
1. Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse väljumistolliasutusele artikli 
592b lõikes 1 sätestatud tähtajaks.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 353
 
Artikli 592b lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 592c kohaldatakse  mutatis 
mutandis . 
▼M29  
2. Pädev tolliasutus viib väljumise ülddeklaratsiooni esitamisel enne 
kaupade vabastamist ühendusest väljaviimiseks eelkõige julgeoleku ja turvalisuse eesmärgil läbi asjakohased riskipõhised kontrollid aja jooksul, mis vastab artiklis 592b vastava transpordivahendi liigi jaoks sätestatud deklaratsiooni esitamise tähtaja ning kaupade laadimise või väljumise tähtaja vahele.  
▼
M38  
Kui ühenduse tolliterritooriumilt viiakse välja kaupa, mille puhul ei pea 
mõne artikli 842a lõikes 4 osutatud erandi kohaselt esitama väljumise ülddeklaratsiooni, toimub riskianalüüs nõudmise korral kauba esitamisel nimetatud kaupa käsitlevate dokumentide või muu teabe alusel.  
▼
M29  
Kaubad võib vabastada väljumiseks kohe, kui riskianalüüs on läbi 
viidud.  
3. Kui selgub, et ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimiseks ette 
nähtud kaubad, mille kohta on nõutav väljumise ülddeklaratsioon, ei ole kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud, esitab isik, kes viib kaubad ühenduse tolliterritooriumilt välja või kes kannab vastutust kaupade väljavedamise eest, viivitamata väljumise ülddeklaratsiooni.
 
Kui isik esitab väljumise ülddeklaratsiooni pärast artiklites 592b ja 592c 
ette nähtud tähtaegu, ei välista see riiklikes õigusaktides sätestatud karistuste rakendamist.
 
4. Kui tollil ei ole läbiviidud kontrollide alusel võimalik kaupu välja ­
viimiseks vabastada, teatab pädev tolliasutus isikule, kes väljumise ülddeklaratsiooni esitas, ja vajaduse korral isikule, kes vastutab kaupade ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimise eest, et kaupu ei vabastata.
 
Selline teade edastatakse mõistliku aja jooksul pärast nende kaupade 
riskianalüüsi lõpetamist.  
Artikkel 842e  
1. Artikli 842d lõikes 1 osutatud tähtaegu ei kohaldata, kui ühenduse 
ja kolmandate riikide vaheliste rahvusvaheliste kokkulepetega on ette nähtud tollideklaratsioonide vahetamine kõnealuses artiklis osutatud tähtaegadest erinevatel tähtaegadel.
 
2. Tähtaeg ei tohi mitte mingil juhul olla lühem ajavahemikust, mis 
on vajalik riskianalüüsi lõpuleviimiseks enne kaupade väljaviimist ühenduse tolliterritooriumilt.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 354
 
Artikkel 842f  
Kui kaubad, mille kohta tuleb esitada väljumise ülddeklaratsioon, ei ole 
150 päeva jooksul pärast deklaratsiooni esitamise kuupäeva lahkunud ühenduse tolliterritooriumilt, loetakse väljumise ülddeklaratsioon esitamata jäetuks.
 
▼M29  
2. PEATÜKK  
Ajutine eksport  
▼M18  
Artikkel 843  
1. Käesolevas  ►M29  peatükk ◄ sätestatakse tingimused, mida 
kohaldatakse selliste ühenduse tolliterritooriumil ühest punktist teise liikuvate kaupade suhtes, mis ajutiselt tolliterritooriumilt välja viiakse, seejuures mõne kolmanda riigi territooriumi läbides või läbimata, ja mille väljaviimine või eksport ühenduse tolliterritooriumilt on ühenduse meetmega keelatud või seotud piirangute, tollimaksude või muude ekspordimaksudega meetmega ettenähtud määral ja ilma et see piiraks võimalike meetmes hõlmatud erisätete kohaldamist.
 
Neid tingimusi ei kohaldata siiski, kui:  
— kauba deklareerimisel ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt 
esitatakse tolliasutusele, kus täidetakse ekspordiga seotud tolliforma ­
alsused, tõendid selle kohta, et on võetud haldusmeede, millega kaup piirangutest vabastatakse, et kõik tollimaksud ja muud maksud on tasutud või et olemasolevatel asjaoludel võib nimetatud kauba ühenduse tolliterritooriumilt välja viia ilma edasiste forma ­
alsusteta, või
 
— kaupa veetakse otselennuga, väljaspool ühenduse tolliterritooriumi 
peatumata, või artiklis 313a nimetatud laevaliiniga.  
▼M32  __________  
▼M18  
3. Kui:  
a) kauba suhtes rakendatakse mõnd muud tolliprotseduuri kui ühenduse 
transiidiprotseduuri, või  
b) kaup viiakse ära ilma selle suhtes tolliprotseduuri rakendamata.  
Täidetakse kontrolleksemplar T5 vastavalt artiklitele 912a–912 g. Vormi 
T5 lahtris 104 tehakse ruutu „Muud (täpsustada)” rist ja lisatakse lõikes 2 ettenähtud märge.
 
Esimese lõigu punkti a alla kuuluva kauba puhul täidetakse kontrolleks ­
emplar T5 selles tolliasutuses, kus täidetakse kaubasaadetise puhul nõutavad tolliformaalsused. Esimese lõigu punkti b alla kuuluva kauba puhul esitatakse kontrolleksemplar T5 koos kaubaga selle koha pädevale tolliasutusele, kus kaup ühenduse tolliterritooriumilt välja viiakse.  ▼
M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 355
 
Kõnealused asutused täpsustavad kauba sihttolliasutusele esitamise 
viimase kuupäeva ja, kui see on asjakohane, märgivad tollidokumenti, mille alusel kaupa veetakse, lõikes 2 nimetatud märkuse.
 
Kontrolleksemplari T5 tähenduses on sihttolliasutus kas esimese lõigu 
punktis a nimetatud tolliprotseduuri sihttolliasutus või kui kohaldatakse esimese lõigupunkti b, selle koha pädev tolliasutus, kus kaup ühenduse tolliterritooriumile tagasi tuuakse.
 
4. Lõiget 3 kohaldatakse ka kauba suhtes, mida toimetatakse ühest 
ühenduse tolliterritooriumil asuvast punktist teise ühe või mitme artikli 309 punktis f nimetatud EFTA riigi kaudu ja mis saadetakse sealt edasi.
 
5. Kui lõikes 1 nimetatud ühenduse meetmega nähakse ette tagatise 
esitamine, esitatakse see vastavalt artikli 912b lõikele 2.  
6. Kui sihttolliasutusse jõudmisel ei loeta kaupa viivitamata ühenduse 
staatusega kaubaks või see ei läbi viivitamata ühenduse tolliterri ­
tooriumile veetava kauba puhul nõutavaid tolliformaalsusi, võtab siht ­
tolliasutus kõik kauba suhtes ettenähtud meetmed.  
7. Lõikes 3 kirjeldatud asjaoludel tagastab sihttolliasutus pärast 
nõutavate formaalsuste täitmist ja märgete tegemist kontrolleksemplari T5 originaali viivitamata vormi T5 lahtris B „Tagastamisaadress…” esitatud aadressil.
 
8. Kui kaupa ei tooda tagasi ühenduse tolliterritooriumile, loetakse 
see ühenduse tolliterritooriumilt eeskirjadevastaselt lahkunuks alates sellest liikmesriigist, kus selle suhtes lõikes 2 nimetatud protseduuri rakendati või kontrolleksemplar T5 koostati.  
▼
B 
III OSA  
▼M13  
TOLLISOODUSTUSED  
I JAOTIS  
TAGASITOODUD KAUP  
▼B 
Artikkel 844  
1. Vastavalt seadustiku artikli 185 lõike 2 punktile b vabastatakse 
imporditollimaksudest järgmine kaup:  
— eelnevalt ühenduse tolliterritooriumilt eksporditud kaup, mille puhul 
on täidetud ekspordiformaalsused selleks, et saaks maksta ekspordi ­
toetusi või muid ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordil ettenähtud summasid,
 
või ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 356
 
— kaup, millele ei ole ühise põllumajanduspoliitika alusel antud muid 
kauba eksportimise kohustusega liituvaid rahalisi soodustusi,  
tingimusel et vajaduse korral tõendatakse, et eksporditoetused või muud 
makstud summad on tagasi makstud või et pädevad asutused on võtnud vajalikke meetmeid selliste summade väljamaksmise takistamiseks või et muud finantssoodustused on tühistatud ning et:
 
i) kaupa ei saa vabasse käibesse lubada selles riigis, kuhu need 
saadeti, nimetatud riigis kehtivate õigusaktide tõttu;  
ii) kaubasaaja tagastas kauba, sest see oli defektne või ei olnud 
vastavuses sellega seotud lepingu sätetega;  
iii) kaup reimporditi ühenduse tolliterritooriumile, sest seda ei saanud 
kasutada ettenähtud eesmärgil eksportijast sõltumatutel asjaoludel.  
2. Lõike 1 alapunktis iii osutatud asjaoludeks loetakse järgmist:  
a) kaup, mis on ühenduse tolliterritooriumile tagasi toodud enne selle 
üleandmist kaubasaajale kas kauba või selle veoks kasutatud trans ­
pordivahendi kahjustuse tõttu;  
b) kaup, mis esialgu eksporditi eesmärgiga tarbida või müüa see messi 
või sarnase ürituse käigus, kuid mida ei ole tarbitud või müüdud;  
c) kaup, mida ei saanud kaubasaajale üle anda temaga seotud tehnilistel 
põhjustel või tema teovõimetuse tõttu täita lepingut, mille alusel kaup eksporditi;
 
d) kaup, mida ei saanud kaubasaajale tarnida looduslike, poliitiliste või 
ühiskondlike häirete tõttu või mis jõudsid kohale pärast kohus ­
tuslikku tarnekuupäeva, mis oli kehtestatud lepingus, mille alusel kaup eksporditi;
 
e) ühise puu- ja köögiviljaturu ühise korraldusega hõlmatud tooted, mis 
eksporditakse ja saadetakse komisjonimüügiks, kuid mida ei ole 
kolmanda riigi sihtkoha turul ära müüdud.  
3. Kaupa, mida eksporditakse ühise põllumajanduspoliitika ekspordi ­
litsentsi või eelkinnitussertifikaadi alusel, vabastatakse imporditollimak ­
sudest siis, kui tõendatakse, et asjakohaseid ühenduse eeskirju on järgitud.
 
4. Lõikes 1 osutatud kaup vabastatakse imporditollimaksudest siis, 
kui see lubatakse ühenduse tolliterritooriumil vabasse ringlusse kahe ­
teistkümne kuu jooksul pärast selle kauba ekspordiga seotud tolliforma ­
alsuste lõpetamise kuupäeva.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 357
 
Kui kaubad deklareeritakse vabasse ringlusse pärast esimeses lõigus 
osutatud tähtaega, võib reimportiva liikmesriigi toll põhjendatud erando ­
lukordades lubada siiski kõnealust tähtaega pikendada. Kui toll lubab tähtaega pikendada, saadab ta komisjonile kõnealuse juhtumi üksikasjad.  
▼
B 
Artikkel 845  
Tagasitoodud kaup vabastatakse imporditollimaksudest ka siis, kui see 
moodustab ainult ühe osa eelnevalt ühenduse tolliterritooriumilt eksporditud kaubast.
 
Sama kehtib ka kauba puhul, mis koosneb ühenduse tolliterritooriumilt 
eelnevalt eksporditud masinate, vahendite, aparaatide või muude toodete osadest või manustest.
 
Artikkel 846  
1. Erandina seadustiku artiklist 186 vabastatakse tagasitoodud kaup 
imporditollimaksudest järgmistes olukordades:  
a) kaup, millega pärast ühenduse tolliterritooriumilt eksportimist on 
tehtud ainult selliseid toiminguid, mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine või mis muudab ainult kauba välimust;
 
b) kaup, millega pärast ühenduse tolliterritooriumilt eksportimist on 
tehtud selliseid toiminguid, mille eesmärk on kauba seisundi säili ­
tamine või kauba välimuse muutmine, kuid mis osutus defektseks või ei sobinud ettenähtud kasutuseks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
 
— kaubaga on tehtud toiminguid üksnes selle parandamise või 
seisundi taastamise eesmärgil,  
— kauba sobimatus ettenähtud kasutuseks ilmes alles pärast selliste 
toimingute lõpetamist.  
2. Kui tagasitoodud kaubaga on tehtud toiminguid vastavalt lõike 1 
punktile b ja nende toimingute tõttu tuleks sellelt kaubalt imporditol ­
limakse maksta siis, kui kaubale oleks kohaldatud välistöötlemise prot ­
seduuri, kohaldatakse mainitud protseduuri alusel tollimaksude määramiseks kehtivat korda.  ▼
M14  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 358
 
Kui kauba parandamine või taastamine on siiski osutunud vajalikuks 
väljaspool ühenduse tolliterritooriumit ilmnenud ettenägematute asjaolude tõttu ja see on tollile tõendatud, vabastatakse kaup imporditol ­
limaksudest, tingimusel et tagasitoodud kauba väärtus ei ole sellise toimingu tõttu kõrgem kui kauba väärtus ühenduse tolliterritooriumilt eksportimise ajal.
 
3. Lõike 2 teise lõigu kohaldamisel:  
a) tähendab  vajalikuks osutunud parandamine või taastamine  mis tahes 
toimingut, millega kõrvaldatakse kasutamisel tekkivad vead või kaubale väljaspool ühenduse tolliterritooriumi tekitatud materiaalne kahju, mille tõttu ei saa kaupa enam ettenähtud eesmärkidel tavalisel viisil kasutada;
 
b) ei loeta tagasitoodud kauba väärtust tehtud toimingute tulemusel 
kõrgemaks kui see oli ühenduse tolliterritooriumilt eksportimise ajal, kui piirdutakse üksnes toimingutega, mis on vältimatult vajalikud selleks, et kasutada kaupa samal viisil kui eksportimise ajal.
 
Kui kauba parandamise või selle seisundi taastamise tõttu on vaja 
kasutada varuosasid, siis kasutatakse ainult neid osasid, mis on välti ­
matult vajalikud selleks, et kaupa saaks kasutada samal viisil kui eksportimise ajal.
 
Artikkel 847  
Ekspordil ettenähtud tolliformaalsuste täitmisel annab toll asjaomase 
isiku taotluse korral välja dokumendi, mis sisaldab kauba ühenduse 
tolliterritooriumile tagasi toomisel selle identifitseerimiseks vajalikku teavet.
 
Artikkel 848  
1. Tagasitoodud kaubaks loetakse:  
— kaupa, mille suhtes esitatakse lisaks vabasse ringlusse lubamise 
deklaratsioonile järgmised dokumendid:  
a) tolli poolt eksportijale tagastatud ekspordideklaratsioon või tolli 
poolt tõendatud koopia sellest dokumendist või  
b) artikliga 850 ettenähtud teabeleht.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 359
 
Punktides a ja b osutatud dokumente ei nõuta, kui reimpordi tollia ­
sutuses tollile kättesaadavatest või nende poolt asjaomastelt isikutelt nõutud tõenditest selgub, et vabaks ringluseks deklareeritud kaup on varem eksporditud ühenduse tolliterritooriumilt ning et ekspordil vastas see kaup tagasitoodud kaubale esitatavatele tingimustele.
 
— ühenduses välja antud ATA-märkmikuga hõlmatud kaup.  
Seda kaupa võib importida tagasitoodud kaubana seadustiku artiklis 
185 sätestatud tingimustel ka pärast ATA-märkmiku kehtivuse lõppu.
 
Kõikidel juhtudel tuleb täita artikli 290 lõikes 2 sätestatud forma ­
alsused.  
2. Lõike 1 esimest taanet ei kohaldata rahvusvahelises liikumises 
kasutatavate pakkematerjalide, transpordivahendite või erikorra alusel imporditud kauba suhtes, kui ühepoolselt või rahvusvahelises kokku ­
leppes nähakse ette, et selliste olukordade puhul tollidokumente ei nõuta.
 
Seda taanet ei kohaldata ka juhul, kui kaupa võib vabasse ringlusse 
suunamiseks deklareerida suuliselt või muul viisil.  
3. Toll võib vajaduse korral reimpordi tolliasutuses nõuda, et 
asjaomane isik esitaks eriti tagasitoodud kauba identifitseerimiseks lisa ­
tõendeid.  
Artikkel 849  
1. Lisaks vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonile, mis on seotud 
tagasitoodud kaubaga, mille ekspordil on võimalik ekspordiformaalsuste täitmine selleks, et saaks maksta eksporditoetusi ja muid ühise põlluma ­
janduspoliitika raames ekspordil ettenähtud summasid, tuleb esitada nii artiklis 848 osutatud dokumendid kui ka sertifikaat, mille on välja andnud eksportiva liikmesriigi asutus, kes vastutab selliste toetuste või 
summade maksmise eest. See sertifikaat peab sisaldama kõiki vajalikke 
andmeid, et tolliasutus, kus asjaomane kaup vabaks ringluseks dekla ­
reeritakse, saaks kontrollida, et see on seotud nimetatud kaubaga.
 
2. Kui kauba ekspordil ei täideta tolliformaalsusi selleks, et saaks 
maksta eksporditoetusi ja muid ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordil ettenähtud summasid, peab sertifikaadil olema üks järgmistest märkustest:
 
— Sin concesión de restituciones u otras cantidades a la exportación;  
— Ingen restitutioner eller andre beløb ydet ved udførslen;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 360
 
— Keine Ausfuhrerstattungen oder sonstige Ausfuhrvergünstigungen;  
— Δεν έτυχαν  επιδοτήσεων  ή άλλων  χορηγήσεων  κατά  την εξαγωγή ; 
— No refunds or other amounts granted on exportation;  
— Sans octroi de restitutions ou autres montants à l'exportation;  
— Senza concessione di restituzioni o altri importi all'esportazione;  
— Geen restituties of andere bij de uitvoer verleende bedragen;  
— Sem concessão de restituicões ou outros montantes na exportação;  
▼A1 
— Vietäessä ei myönnetty vientitukea eikä muita määriä/Inga bidrag 
eller andra belopp har beviljats vid exporten;  
— Inga bidrag eller andra belopp har beviljats vid exporten;  
▼A2 
— Bez vývozních náhrad nebo jiných částek poskytovaných p ři 
vývozu;  
— Ekspordil ei makstud toetusi ega muid summasid;  
— Bez kompens ācijas vai cit ām summ ām, kas paredz ētas par pre ču 
izvešanu;  
— Eksportas teis ės į grąžinamąsias išmokas arba kitas pinig ų sumas 
nesuteikia;  
— Kivitel esetén visszatérítést vagy egyéb kedvezményt nem vettek 
igénybe;  
— L-ebda rifu żjoni jew ammonti o ħra mogħtija fuq esportazzjoni;  
— Nie przyznano dop łat lub innych kwot wynikaj ących z wywozu;  
— Brez izvoznih nadomestil ali drugih izvoznih ugodnosti;  
— Pri vývoze sa neposkytujú žiadne náhrady alebo iné pe ňažné čiastky ;  
▼M30  
— Без възстановявания  или други  предоставяни  суми  за или при 
износ ; 
— Fără acordarea de restituiri restitu ții sau alte sume la export;  
▼M45  
— Bez izvoznih naknada ili drugih iznosa pri izvozu.  
▼B 
3. Kui kauba ekspordil täideti tolliformaalsused selleks, et saaks 
maksta eksporditoetusi ja muid ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordil ettenähtud summasid, peab sertifikaadil olema üks järgmistest märkustest:
 
— Restituciones y otras cantidades a la exportación reintegradas por … 
(cantidad);  
— De ved udførslen ydede restitutioner eller andre beløb er tilbagebe ­
talt for … (mængde);  
— Ausfuhrerstattungen und sonstige Ausfuhrvergünstigungen für … 
(Menge) zurückbezahlt;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 361
 
— Επιδοτήσεις  και άλλες  χορηγήσεις  κατά  την εξαγωγή  επεστράφησαν  
για … (ποσότης ); 
— Refunds and other amounts on exportation repaid for … (quantity);  
— Restitutions et autres montants à l'exportation remboursés pour … 
(quantité);  
— Restituzioni e altri importi all'esportazione rimborsati per … (quan ­
tità);  
— Restituties en andere bedragen bij de uitvoer voor … (hoeveelheid) 
terugbetaald;  
— Restituições e outros montantes na exportação reembolsados para … 
(quantidade);  
▼A1 
— Vientituki ja muut vietäessä maksetut määrät maksettu takaisin 
............ (määrä) osalta/De vid exporten beviljade bidragen eller 
andra belopp har betalats tillbaka för ............. (kvantitet);  
— De vid exporten beviljade bidragen eller andra belopp har betalats 
tillbaka för ........... (kvantitet);  
▼A2 
— Vývozní náhrady nebo jiné částky poskytované p ři vývozu vypla ­
ceny za …(množství);  
— Ekspordil makstud toetused ja muud summad tagastatud… (kogus) 
eest; 
— Kompens ācijas un citas par pre ču izvešanu paredz ētas summas 
atmaksātas par … (daudzums);  
— Grąžinamosios išmokos ir kitos eksporto atveju mokamos pinig ų 
sumos išmok ėtos už … (kiekis);  
— Kivitel esetén igénybevett visszatérítés vagy egyéb kedvezmény … 
(mennyiség) után visszafizetve;  
— Rifużjoni jew ammonti o ħra fuq esportazzjoni mog ħtija lura g ħal … 
(kwantita');  
— Dopłaty i inne kwoty wynikaj ące z wywozu wyp łacono za … 
(ilość); 
— Izvozna nadomestila ali zneski drugih izvoznih ugodnosti povrnjeni 
za … (koli čina); 
— Náhrady a iné pe ňažné čiastky pri vývoze vyplatené za … (množ ­
stvo);  
▼M30  
— Възстановявания  и други  суми  за …(количество ), изплатени  за 
износа ; 
— Restituiri și alte sume rambursate la export pentru … (cantitatea);  
▼M45  
— Izvozna naknada ili drugi iznos pri izvozu ispla ćeni za … (koli čina); 
▼B 
või 
— Titulo de pago de restituciones u otras cantidades a la exportación 
anulado por … (cantidad);  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 362
 
— Ret til udbetaling af restitutioner eller andre beløb ved udførslen er 
annullerei for … (mængde);  
— Auszahlungsanordnung über die Ausfuhrerstattungen und sonstigen 
Ausfuhrvergünstigungen für … (Menge) ungültig gemacht;  
— Αποδεικτικό  πληρωμής  επιδοτήσεων  ή άλλων  χορηγήσεων  κατά  την 
εξαγωγή  ακυρωμένο  για … (ποσότης ), 
— Entitlement to payment of refunds or other amounts on exportation 
cancelled for … (quantity);  
— Titre de paiement des restitutions ou autres montants à l'exportation 
annulé pour … (quantité);  
— Titolo di pagamento delle restituzioni o di altri importi all'esporta ­
zione annullato per … (quantità);  
— Aanspraak op restituties of andere bedragen bij uitvoer vervallen 
voor … (hoeveelheid);  
— Titulo de pagamento de restituições ou outros montantes na expor ­
tação anulado para … (quantidade);  
▼A1 
— Oikeus vientitukeen tai muihin vietäessä maksettuihin määriin pe ­
ruutettu ........... (määrä) osalta/Rätt till utbetalning av bidrag och andra belopp vid exporten har annullerats för ............... (kvantitet);
 
— Rätt till utbetalning av bidrag och andra belopp vid exporten har 
annullerats för … (kvantitet);  
▼A2 
— Nárok na vyplacení vývozních náhrad nebo jiných částek poskyto ­
vaných p ři vývozu za …(množství) zanikl;  
— Õigus saada toetusi või muid summasid ekspordil on … (kogus) eest 
kehtetuks tunnistatud;  
— Tiesības izmaks āt kompens ācijas vai citas summas, kas paredz ētas 
par preču izvešanu, atceltas attiec ībā uz … (daudzums);  
— Teisė į grąžinamųjų išmokų arba kit ų eksporto atveju mokam ų 
pinigų sumų mokėjimą už … (kiekis) panaikinta;  
— Kivitel esetén … igénybevett visszatérítésre vagy egyéb kedvez ­
ményre való jogosultság … (mennyiség) után megsz űnt; 
— Mhux intitolati g ħal ħlas ta' rifu żjoni jew ammonti o ħra fuq 
l-esportazzjoni g ħal … (kwantita');  
— Uprawnienie do otrzymania dop łat lub innych kwot wynikaj ących z 
wywozu anulowano dla … (ilo ść); 
— Upravi čenost do izpla čila izvoznih nadomestil ali zneskov drugih 
izvoznih ugodnosti razveljavljena za … (koli čina); 
— Nárok na vyplatenie náhrad alebo iných pe ňažných čiastok pri 
vývoze za…(množstvo) zanikol;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 363
 
— Право  за плащане  на възстановявания  или други  суми  за износа  
е отменено  за … (количество ); 
— Dreptul la plata restituirilor sau a altor sume la export a fost anulat 
pentru … (cantitatea);  
▼M45  
— Pravo na izvoznu naknadu ili drugi iznos pri izvozu poništeno za … 
(količina); 
▼B 
sõltuvalt sellest, kas pädevad asutused on juba maksnud eksporditoetusi 
või muid ekspordil ettenähtud summasid või mitte.  
4. Artikli 848 lõike 1 esimese taande punktis b osutatud juhul tuleb 
lõikes 1 osutatud sertifikaat koostada artiklis 850 osutatud teabelehel INF 3.
 
5. Lõikes 1 osutatud sertifikaati ei nõuta, kui see tolliasutus, kus 
kaup vabasse ringlusse suunamiseks deklareeritakse, saab oma käsutuses olevate vahendite abil kindlaks teha, et eksporditoetusi või muid ühise põllumajanduspoliitika raames ekspordil ettenähtud summasid ei ole makstud ega saa maksta ka tulevikus.
 
Artikkel 850  
Teabeleht INF 3 koostatakse ühe originaali ja kahe koopiana vormidel, 
mis vastavad lisas 110 olevatele näidistele.  
Artikkel 851  
1. Vastavalt lõikele 3 annab tolli teabelehe INF 3 välja eksportija 
taotluse korral eksporditolliasutuses asjaomase kaubaga seotud ekspordi ­
formaalsuste täitmise ajal, kui eksportija deklareerib, et see kaup võidakse tõenäoliselt tagasi tuua teise tolliasutuse kui selle eksporditol ­
liasutuse kaudu.
 
2. Eksportija taotluse korral võib toll eksporditolliasutuses anda 
teabelehe INF 3 välja ka pärast asjaomase kaubaga seotud ekspordi ­
formaalsuste täitmise ajal, tingimusel et toll saab oma käsutuses oleva teabe alusel kindlaks teha, et eksportija taotluses esitatud andmed on seotud eksporditud kaubaga.
 
3. Artikli 849 lõikes 1 osutatud kauba puhul võib teabelehe INF 3 
välja anda alles pärast asjakohaste ekspordiformaalsuste täitmist ja vastavalt lõike 2 sätetele.
 
Lisaks sellele võib teabelehe anda välja tingimusel, et:  
a) toll on eelnevalt täitnud ja kinnitanud lahtri B ning  
b) toll on eelnevalt täitnud ja kinnitanud lahtri A, kui selles sisalduv 
teave on nõutav.  ▼M30  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 364
 
Artikkel 852  
1. Teabeleht INF 3 peab sisaldama kogu teavet, mida toll nõuab 
eksporditud kauba identifitseerimiseks.  
2. Kui on ette näha eksporditud kauba tagasitoomine ühenduse tolli ­
territooriumile mitme muu tolliasutuse kaudu, kui kauba eksporditollia ­
sutus, võib eksportija paluda välja anda mitu teabelehte INF 3, mis katavad eksporditud kauba koguhulga.
 
Samuti võib eksportija paluda teabelehe INF 3 väljaandnud tolli 
asendada see mitme teabelehega INF 3, mis vastaksid esialgselt välja antud teabelehel INF 3 sisalduva kauba koguhulgale.
 
Eksportija võib paluda, et teabeleht INF 3 antaks välja ainult 
eksporditud kauba ühe osa kohta.  
Artikkel 853  
Teabelehe INF 3 originaal ja üks koopia tagastatakse eksportijale 
reimpordi tolliasutuses esitamiseks. Teist koopiat säilitatakse selle väljaandnud tolli arhiivis.
 
Artikkel 854  
Reimpordi tolliasutus märgib teabelehe INF 3 originaalile ja koopiale 
imporditollimaksudest vabastatud tagasitoodud kauba koguse, jätab endale originaali ja saadab koopia, millele on märgitud vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni viitenumber ja kuupäev, tolliasutusele, kes selle välja andis.
 
Nimetatud tolliasutus võrdleb seda koopiat oma valduses olevaga ja 
säilitab selle oma arhiivis.  
Artikkel 855  
Teabelehe INF 3 originaali varguse, kadumise või hävimise korral võib 
asjaomane isik taotleda teabelehe väljaandnud tollilt duplikaati. Toll täidab selle taotluse, kui asjaolud seda õigustavad. Selliselt väljaantud duplikaadil on üks järgmistest märkustest:
 
— DUPLICADO,  
— DUPLIKAT,  
— DUPLIKAT,  
— ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ , 
— DUPLICATE,  
— DUPLICATA,  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 365
 
— DUPLICATO,  
— DUPLICAAT,  
— SEGUNDA VIA,  
▼A1 
— KAKSOISKAPPALE/DUPLIKAT,  
— DUPLIKAT,  
▼A2 
— DUPLIKÁT,  
— DUPLIKAAT,  
— DUBLIK ĀTS, 
— DUBLIKATAS,  
— MÁSODLAT,  
— DUPLIKAT,  
— DUPLIKAT,  
— DVOJNIK,  
— DUPLIKÁT,  
▼M30  
— ДУБЛИКАТ , 
— DUPLICAT,  
▼M45  
— DUPLIKAT.  
▼B 
Toll märgib oma valduses oleva teabelehe INF 3 koopiale, et duplikaat 
on väljastatud.  
Artikkel 856  
1. Eksporditolliasutus edastab reimpordi tolliasutusele taotluse korral 
oma käsutuses oleva teabe, mis võimaldab reimpordi tolliasutuse tollil kindlaks teha, kas kaup vastab käesoleva osa sätetega ettenähtud tingi ­
mustele.
 
2. Teabelehte INF 3 võib kasutada lõikes 1 osutatud teabe taotlemisel 
ja edastamisel.  
▼M13  
II JAOTIS  
MEREKALAPÜÜGI- JA MUUD ÜHENDUSE KALALAEVADEGA 
KOLMANDA RIIGI TERRITORIAALMEREST PÜÜTUD SAADUSED  
Artikkel 856a  
1. Seadustiku artiklis 188 nimetatud toodete vabastamiseks impor ­
ditollimaksudest tuleb esitada kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni toetav sertifikaat.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 366
 
2. Toodete puhul, mis artikli 329 punktides a–d nimetatud 
olukordades lubatakse vabasse ringlusse ühenduses, täidab saaki püüdva ühenduse laeva kapten sertifikaadi lahtrid 3, 4 ja 5 ning vajaduse korral lahtri 9. Kui saaki on laeva pardal töödeldud, täidab aluse kapten ka lahtrid 6, 7 ja 8.
 
Artikleid 330, 331 ja 332 kohaldatakse sertifikaadi vastavate lahtrite 
täitmisel.  
Kui deklaratsioon esitatakse kõnealuste toodete vabasse ringlusse luba ­
miseks, täidab deklarant sertifikaadi lahtrid 1 ja 2.  
3. Sertifikaat peab vastama lisas 110a esitatud näidisele ja see tuleb 
koostada lõike 2 kohaselt.  
4. Kui tooted deklareeritakse vabasse ringlusse sadamas, kus need 
saagi püüdnud ühenduse kalalaevalt maha laaditi, kohaldatakse artikli 
326 lõikes 2 osutatud erandit  mutatis mutandis . 
5. Lõigetes 1-4 kohaldatakse artikli 325 lõikes 1 määratletud 
mõisteid „ühenduse kalalaev” ja „ühenduse kalatöötlemislaev”, ja mõiste „tooted” tähendab artiklites 326–332 nimetatud tooteid ja kaupa, kui on viidatud kõnealustele sätetele.
 
6. Lõigete 1-5 õige kohaldamise tagamiseks abistavad liikmesriigid 
üksteist vastastikku sertifikaatide ehtsuse ja nende andmete täpsuse kontrollimisel.  
▼
B 
IV OSA  
TOLLIVÕLG  
I JAOTIS  
TAGATIS  
Artikkel 857  
1. Muud tagatise liigid kui seadustiku artiklites 193, 194 ja 195 
määratletud sularaha sissemakse või käendaja võetud kohustus, ning sularahasissemaksed või väärtpaberid, mida liikmesriigid võivad tunnustada, ilma et need vastaks seadustiku artikli 194 lõikes 1 sätestatud tingimustele, on järgmised:
 
a) hüpoteegi seadmine, kinnisvõlg, kasutusvaldus või muu kinnisasjaga 
seotud õigusega samaväärseks peetav õigus;  ▼M13  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 367
 
b) nõude loovutamine kauba, väärtpaberite või nõuete või eriti hoiu ­
raamatu pantimine kas valdusest loobumisega või ilma, või kanne riiklikusse võlaregistrisse;
 
c) tollivõla kogusumma ulatuses lepingulise solidaarvastutuse võtmine 
tolli heakskiidetud kolmanda isiku poolt ja eriti sellise veksli esitamine, mille lunastamise tagab see kolmas isik;
 
d) sularahasissemakse või sellega võrdväärne tagatis muus kui selle 
liikmesriigi vääringus, kus tagatis anti;  
e) tolli avalikus tagatiste süsteemis osalemine osamaksete maksmise 
kaudu.  
2. Toll peab kindlaks määrama asjaolud ja tingimused, mille alusel 
lõikes 1 osutatud tagatisi võib kasutada.  
Artikkel 858  
Kui tagatis esitatakse sularahasissemaksena, ei pea toll maksma sellelt 
intressi.  
II JAOTIS  
TOLLIVÕLA TEKKIMINE  
1. PEATÜKK  
Eiramised, mis ei mõjuta oluliselt ajutise ladustamise või 
tolliprotseduuri käiku  
Artikkel 859  
Järgmisi eiramisi käsitatakse seadustiku artikli 204 lõike 1 tähenduses 
eiramistena, mis ei mõjuta oluliselt ajutise ladustamise või tolliprot ­
seduuri käiku, kui:  
— nende abil ei üritata kaupa ebaseaduslikult tollijärelevalve alt välja 
viia, 
— need ei kujuta endast asjaomase isiku poolset ilmset hooletust ja  
— kõik kauba olukorra lahendamiseks vajalikud formaalsused 
täidetakse tagantjärele:  
1) ajutise ladustamise või asjaomase tolliprotseduuri alusel kaubale 
tollikäitlusviisi määramiseks ettenähtud tähtaja ületamine, kui seda tähtaega oleks õigeaegse taotlemise korral pikendatud;  
▼
M21  
2) transiidiprotseduurile suunatud kauba puhul mõne nimetatud 
protseduuri kasutamisest tuleneva kohustuse täitmatajätmine, kusjuures on täidetud järgmised tingimused:
 
a) protseduurile suunatud kaup esitati tegelikult sihttolliasutuses 
puutumatul kujul;  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 368
 
b) sihttolliasutus on suutnud tõendada, et transiitveo lõpus on 
kaubale määratud tollikäitlusviis või kaup on ajutiselt ladus ­
tatud;  
c) artikli 356 alusel sätestatud tähtajast ei ole kinni peetud ning 
kõnesoleva artikli lõiget 3 ei kohaldata, kuid kaup on sellest 
olenemata sihttolliasutuses esitatud mõistliku aja jooksul;  
▼B 
3) ajutiseks ladustamiseks või tolliladustamisele suunatud kauba 
puhul toiming, milleks toll ei ole eelnevalt luba andnud, tingimusel et selle toimingu tegemiseks oleks taotluse korral luba antud;
 
4) ajutise impordi protseduurile suunatud kauba puhul selle kasu ­
tamine teisiti kui on loaga ette nähtud, tingimusel et selle prot ­
seduuri raames oleks selliseks kasutuseks taotlemise korral luba antud;
 
5) ajutiselt ladustatud või tolliprotseduurile suunatud kauba puhul 
kauba asukoha muutmine ilma loata, tingimusel et kaupa saab nõudmisel tollile esitada;  
▼
M20  
6) ajutiselt ladustatud või tolliprotseduuril oleva kauba puhul 
kauba väljaviimine ühenduse tolliterritooriumilt või selle viimine artikli 799 nimetatud I kontrollitüübile vastavasse vabatsooni või vabalattu ilma vajalike formaalsuste täitmiseta;
 
▼M21  
7) kauba või toodete puhul, mis toimetatakse füüsiliselt edasi 
artikli 296, 297 või 511 tähenduses, jäetakse täitmata mõni veotingimus, kuid on täidetud järgmised tingimused:
 
a) asjaomane isik suudab tollile tõendada, et kaup või tooted on 
saabunud kindlaksmääratud valdustesse või sihtkohta, ning juhul, kui vedu toimub artiklite 296, 297, artikli 512 lõike 2 või artikli 513 kohaselt, et kaup või tooted on nõueteko ­
haselt kantud kindlaksmääratud valduste või sihtkoha arves ­
tusdokumentidesse, kui kõnealustes artiklites nõutakse arves ­
tusdokumentidesse kandmist;
 
b) loas kindlaksmääratud tähtajast ei ole kinni peetud, kuid 
kaup või tooted on sellest olenemata saabunud ettenähtud valdustesse või sihtkohta mõistliku aja jooksul.
 ▼M21  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 369
 
8) Kauba puhul, mille suhtes võib vabasse ringlusse lubamise 
korral kohaldada täielikku või osalist vabastust seadustiku artiklis 145 nimetatud imporditollimaksudest, üks seadustiku artikli 204 lõike 1 punktides a või b nimetatud olukord, kui asjaomane kaup on enne selle vabasse ringlusse lubamist ajutiselt ladustatud või suunatud mõnele muule tolliprotse ­
duurile.  
▼
M20  
9) seestöötlemise ja tollikontrolli all töötlemise raames protseduuri 
kokkuvõtte esitamiseks ettenähtud tähtaja ületamine, kui tähtaega oleks õigeaegse taotluse esitamise korral pikendatud.
 
10) kauba tollilaost ajutiselt väljaviimiseks ettenähtud tähtaja 
ületamine, kui tähtaega oleks õigeaegse taotluse esitamise korral pikendatud.  
▼
B 
Artikkel 860  
Toll loeb tollivõla tekkinuks seadustiku artikli 204 lõike 1 alusel, kui 
isik, kes oleks võlgnik, ei tõenda, et artiklis 859 sätestatud tingimused 
on täidetud.  
Artikkel 861  
Tõsiasi, et artiklis 859 osutatud eiramised ei põhjusta tollivõla tekkimist, 
ei välista kehtivate kriminaalõiguse sätete või kõnealuse tolliprotseduuri 
raames väljaantud loa kehtetuks tunnistamist ja tühistamist võimaldavate 
sätete kohaldamist.  
2. PEATÜKK  
Loomulik kadu  
Artikkel 862  
1. Seadustiku artikli 206 kohaldamisel võtab toll asjaomase isiku 
taotluse korral arvesse puuduvad kogused, kui on võimalik tõendada, 
et kindlakstehtud kaod tulenevad üksnes kauba laadist ja mitte selle isiku poolsest hooletusest või pettusest.
 
2. Hooletus ja pettus tähendavad eelkõige tolli poolt või tavakasu ­
tusega kõnealuse kauba suhtes kehtestatud veo-, ladustamis-, viimistlus-, valmistamis- või töötlemiseeskirjade eiramist.
 
Artikkel 863  
Toll võib loobuda nõudest, et asjaomane isik tõendaks kauba pöör ­
dumatut kadu selle laadi tõttu, kui toll on kindlaks teinud, et kaod ei ole tekkinud muudel põhjustel.  ▼
M12  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 370
 
Artikkel 864  
Liikmesriikides kehtivaid siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad kauba 
laadi tõttu tekkinud pöördumatu kao ühtseid määrasid, kohaldatakse siis, kui asjaomane isik ei suuda tõendada, et tegelikud kaod on suuremad kui kõnealuse kauba jaoks ettenähtud ühtsete määrade alusel arvutatud kaod.  
▼
M1 
3. PEATÜKK  
Eriolukorras olev kaup  
▼B 
Artikkel 865  
Kõnealuse kauba kohta deklaratsiooni esitamist või mis tahes muud 
toimingut, millel on samasugune õiguslik mõju, ja dokumendi 
esitamist pädevatelt asutustelt kinnitusmärke saamiseks käsitletakse seadustiku artikli 203 lõikes 1 määratletud tähenduses kauba tollijär ­
elevalve alt välja viimisena, kui kaup saab nende toimingute tulemusel alusetult ühenduse kauba tollistaatuse.  
▼
M14  
Lennuettevõtjate puhul, kellel on lubatud kasutada lihtsustatud transiidi ­
protseduuri, mille kohaldamisel kasutatakse elektroonilist manifesti, ei käsitata kaupa tollijärelevalve alt kõrvaldatuna, kui asjaomase isiku algatusel käideldakse või ta ise käitleb nimetatud kaupa vastavalt selle staatusele ühendusevälisena, enne kui toll on teinud kindlaks, kas esineb õigusvastast olukorda ja kas asjaomase isiku käitumine ei soodusta 
pettust.
 
▼M29  
Artikkel 865a  
Kui sisenemise ülddeklaratsiooni on muudetud ja asjaomase isiku 
käitumine ei viita sellele, et tegemist oleks pettusega, ei teki tollivõlga tolliseadustiku artikli 202 alusel kaupade ebaseaduslikust sissetoomisest, mis enne deklaratsiooni muutmist ei olnud korrektselt deklareeritud.  
▼
B 
Artikkel 866  
Kui tollivõlg on tekkinud vastavalt seadustiku artiklitele 202, 203, 204 
või 205 ning kui imporditollimaksud on tasutud, loetakse see kaup ühenduse kaubaks ja selle kohta ei ole vaja esitada vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni, ilma et eelöeldu piiraks kõnealuse kauba suhtes kehtivate keeldude või piirangutega seotud sätete kohaldamist.
 
Artikkel 867  
Kauba konfiskeerimine vastavalt seadustiku artikli 233 punktidele c ja d 
ei mõjuta kõnealuse kauba tollistaatust.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 371
 
Artikkel 867a  
1. Riigile loovutatud või kinnipeetud või konfiskeeritud ühendus ­
evälist kaupa loetakse tolliladustusprotseduurile suunatuks.  
2. Lõikes 1 nimetatud kaupa võib toll müüa ainult tingimusel, et 
ostja täidab viivitamata formaalsused kaubale tollikäitlusviisi määramiseks.
 
Kui müügihinna sisse kuuluvad imporditollimaksud, loetakse müüki 
võrdseks vabasse ringlusse lubamisega ja toll ise arvutab tollimaksud 
ning teeb nende kohta arvestuskande.  
Sellistel juhtudel toimub müük vastavalt liikmesriikides kehtivale 
korrale.  
3. Kui toll otsustab kasutada lõikes 1 nimetatud kaupa muuks 
otstarbeks kui müügiks, täidab ta viivitamata formaalsused neile seadustiku artikli 4 lõike 15 punktidega a, b, c ja d ettenähtud tollikäit ­
lusviisi määramiseks.  
▼
B 
III JAOTIS  
▼M10  
TOLLIVÕLA TASUMINE  
▼B 
Artikkel 868  
Liikmesriigid ei pea tegema arvestuskannet tollimaksu summa kohta, 
mis on väiksem kui 10 eküüd.  
Impordi- või eksporditollimakse ei nõuta tollivormistusjärgselt sisse, kui 
iga nõude puhul on summa väiksem kui 10 eküüd.  
Artikkel 869  
Toll võib ise otsustada mitte teha arvestuskannet tasumata tollimaksude 
kohta järgmistel juhtudel:  
a) kui tariifikvoodi, tariifilae või muu meetme alusel on kohaldatud 
tariifset sooduskohtlemist, kuigi õigus sellisele kohtlemisele lõppes deklaratsiooni aktsepteerimise hetkel, kuid seda asjaolu ei olnud enne kõnealuse kauba vabasse ringlusse lubamist  Euroopa Ühenduste 
Teatajas  avaldatud, või kui seda asjaolu ei pidanud avaldama, siis 
see ei olnud asjaomases liikmesriigis nõuetekohasel viisil teatavaks tehtud ning kui maksukohustuslane on tegutsenud heas usus ja järginud kõiki deklaratsioonidega seotud kehtivate õigusaktide sätteid;  ▼
M1 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 372
 
b) kui toll peab seadustiku artikli 220 lõike 2 punktis b sätestatud 
tingimusi täidetuks, v.a juhul, mille kohta tuleb toimik esitada komisjonile vastavalt artiklile 871. Artikli 871 lõike 2 teise taande kohaldamise korral ei tohi toll vastu võtta otsust kõnealuseid tollimakse käsitleva arvestuskande tegemisest loobumise kohta kuni artiklite 871–876 kohaselt algatatud menetluse lõpuni.
 
__________  
Kui tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise taotlus esitatakse 
seadustiku artikli 236 alusel koostoimes seadustiku artikli 220 lõike 2 punktiga b, kohaldatakse käesoleva esimese lõigu punkti b ja artikleid 
871–876  mutatis mutandis .
 
Eespool esitatud lõikude kohaldamisel annavad liikmesriigid üksteisele 
vastastikust abi eelkõige juhul, kui on tegemist mõne muu liikmesriigi kui otsuse tegemise eest vastutava liikmesriigi tolliasutuse veaga.
 
Artikkel 870  
1. Iga liikmesriik annab komisjoni käsutusse järgmiste sätete kohal ­
damise juhtude loendi:  
— artikli 869 punkt a,  
— seadustiku artikkel 236 koostoimes seadustiku artikli 220 lõike 2 
punktiga b, kui lõike 2 kohast teavitamist ei nõuta,  
— artikli 869 punkt b, kui lõike 2 kohast teavitamist ei nõuta.  
2. Iga liikmesriik edastab komisjonile loendi juhtude kohta, kui 
asjaomaselt ettevõtjalt ühe või mitme impordi- või eksporditoimingu kohta ühe vea tõttu kogumata jäänud summa ületab 50 000 eurot ning kui on kohaldatud seadustiku artikli 236 sätteid koostoimes seadustiku artikli 220 lõike 2 punktiga b või artikli 869 punkti b sätteid, kirjeldades lühidalt igat juhtu. Kõnealune loend edastatakse iga aasta esimese ja 
kolmanda kvartali jooksul kõigi nende juhtude kohta eelneva 
poolaasta jooksul, kui otsustati tasumata tollimaksude kohta arves ­
tuskannet mitte teha.
 
Artikkel 871  
1. Toll esitab komisjonile dokumendid juhu kohta, mis võidakse 
lahendada artiklites 872–876 sätestatud korras ja kui leitakse, et seadustiku artikli 220 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ning kui:
 
— leitakse, et komisjon on teinud vea seadustiku artikli 220 lõike 2 
punkti b tähenduses,  ▼M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 373
 
— juhu asjaolud on seotud järeldustega, milleni on jõutud ühenduse 
uurimise käigus, mis on läbi viidud nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määruse (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vast ­
astikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks) (
 1 ) alusel, muude ühenduse õigusaktide 
alusel või kokkuleppe alusel, mille ühendus on sõlminud riigi või riikidega, kus on sätestatud kõnealuste ühenduse uurimiste läbi ­
viimine või
 
— asjaomaselt ettevõtjalt ühe või mitme impordi- või eksporditoimingu 
kohta ühe vea tõttu kogumata jäänud summa on vähemalt 500 000 eurot.
 
2. Lõikes 1 osutatud juhtude kohta ei esitata dokumente järgmistel 
juhtudel:  
— komisjon on juba vastu võtnud otsuse faktide ja õiguslike asjaolude 
poolest samaväärse juhu kohta artiklites 872–876 sätestatud korras,  
— komisjon käsitleb juba faktide ja õiguslike asjaolude poolest sama ­
väärset juhtu.  
3. Komisjonile esitatud toimik sisaldab kogu juhu käsitlemiseks 
vajalikku teavet. See hõlmab üksikasjalikku teavet asjaomase ettevõtja käitumise, eelkõige tema töökogemuse, heausksuse ja tähelepanelikkuse kohta. Sellisele hinnangule lisatakse teave, mis võib tõendada, et ettevõtja tegutses heauskselt. Juhtu käsitlev toimik peab sisaldama ka tagasimaksmise või vähendamise taotleja allkirjaga selgituse, mis tõendab, et taotleja on toimikuga tutvunud ja et tal ei ole midagi lisada või ta loetleb kogu lisateabe, mis tema arvates tuleks doku ­
mentidele lisada.
 
4. Niipea kui komisjon on juhtu käsitleva toimiku kätte saanud, 
teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki.  
5. Komisjon võib nõuda lisateabe esitamist, kui liikmesriigi esitatud 
teave ei ole piisav, et teha kõiki asjaolusid arvestav otsus asjaomase juhu kohta.
 
6. Kui tekib vähemalt üks järgmistest olukordadest, tagastab 
komisjon juhtu käsitleva toimiku tollile ja artiklites 872–876 osutatud menetlust käsitletakse mittealgatatuna:
 
— toimikust nähtub, et toimiku edastanud tolliasutuse ja lõikes 3 
osutatud selgitusele allakirjutanud isiku vahel on lahkarvamus arves ­
tuskannet käsitlevate asjaolude osas,  
— toimik on ilmselt mittetäielik, kuna see ei sisalda mingeid 
põhjendusi selle kohta, et komisjon peaks juhtu käsitlema,  
— toimikut ei ole vaja esitada lõigete 1 ja 2 alusel,  ▼M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 374  
( 1 ) EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.
 — tollivõla olemasolu ei ole tõendatud,  
— toll on esitanud komisjonile juhtu käsitleva toimiku läbivaatamise 
ajal sellekohast uut teavet, mis võib märgatavalt muuta asjaolude esitamist või õiguslikku hinnangut.
 
Artikkel 872  
Komisjon saadab liikmesriikidele artikli 871 lõikes 3 osutatud toimiku 
koopia 15 päeva jooksul pärast kõnealuse toimiku kättesaamist.  
Kõnealuse juhu läbivaatamine lisatakse niipea kui võimalik artikliga 873 
ettenähtud ekspertrühma koosoleku päevakorda.  
▼M14  
Artikkel 872a  
Kui komisjon kavatseb vastu võtta otsuse, mis on juhtumiga seotud 
isiku suhtes ebasoodus, edastab ta mis tahes ajal artiklites 872 ja 873 sätestatud protseduuri kasutamise jooksul nimetatud isikule oma kirjalikud vastuväited koos kõigi neid põhistavate dokumentidega. Komisjonile esitatud juhtumiga seotud isik esitab oma seisukoha kirjalikult ühe kuu jooksul pärast vastuväidete saatmise kuupäeva. Kui kõnealune isik nimetatud aja jooksul oma seisukohta ei esita, tõlgen ­
datakse seda tema loobumisena õigusest väljendada oma seisukohta.
 
▼M23  
Artikkel 873  
Pärast komitee raames kõnealuse juhu läbivaatamiseks kokkutulnud liik ­
mesriikide esindajatest koosneva ekspertrühmaga konsulteerimist otsustab komisjon, kas nendel asjaoludel võib kõnealuste tollimaksude kohta jätta arvestuskande tegemata.
 
Kõnesolev otsus tehakse üheksa kuu jooksul alates kuupäevast, mil 
komisjon sai kätte artikli 871 lõikes 3 osutatud toimiku. Kui toimik ei sisalda artikli 871 lõikes 3 osutatud selgitust ega üksikasjalikku hinnangut ettevõtja käitumise kohta, algab üheksakuuline tähtaeg alles alates kuupäevast, kui komisjon on kõnesolevad dokumendid kätte saanud. Komisjon teavitab sellest tolli ja asjaomast isikut.
 
Kui komisjon on pidanud vajalikuks küsida liikmesriigilt otsuse tege ­
miseks lisateavet, pikendatakse seda üheksakuulist tähtaega perioodi võrra, mis jääb komisjoni poolt lisateabe saamiseks nõude esitamise kuupäeva ja selle teabe kättesaamise kuupäeva vahele. Komisjon teavitab asjaomaseid isikuid tähtaja pikendamisest.  ▼
M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 375
 
Kui komisjon viib otsuse tegemiseks ise läbi uurimisi, pikendatakse 
üheksakuulist tähtaega uurimiste lõpuleviimiseks vajaliku aja võrra. Tähtaega võidakse pikendada kuni üheksa kuud. Komisjon teavitab tolli ja asjaomast isikut uurimise alustamise ja lõpetamise kuupäevadest.
 
Kui komisjon on artikli 872a kohaselt edastanud oma vastuväited asjao ­
masele isikule, pikendatakse üheksakuulist tähtaega ühe kuu võrra.  
Artikkel 874  
Asjaomasele liikmesriigile teatatakse artiklis 873 osutatud otsusest 
niipea kui võimalik ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast selles artiklis kindlaksmääratud tähtaja lõppemist.
 
Komisjon teavitab liikmesriike vastuvõetud otsustest, et aidata tollil teha 
otsuseid faktide ja õiguslike asjaolude poolest samaväärsetes olukor ­
dades.  
Artikkel 875  
Kui artiklis 873 osutatud otsusega määratakse, et kõnealuste tolli ­
maksude kohta ei pea asjaolusid arvestades tegema arvestuskannet, võib komisjon kindlaks määrata, missugustel tingimustel ei pea liikmes ­
riigid tegema tollivormistusjärgset arvestuskannet juhul, kui faktid ja õiguslikud asjaolud on samaväärsed.  
▼
B 
Artikkel 876  
Kui komisjon ei võta otsust vastu artiklis 873 osutatud aja jooksul või ei 
teata asjaomasele liikmesriigile otsusest artiklis 874 osutatud aja jooksul, ei pea selle liikmesriigi toll tegema kõnealuste tollimaksude kohta arves ­
tuskannet.  
▼
M10  
Artikkel 876a  
1. Toll peatab võlgniku tollimaksude tasumise kohustuse kuni 
taotluse kohta otsuse tegemiseni, tingimusel et kui kaup ei ole enam 
tolli järelevalve all, esitatakse nende tollimaksude suurune tagatis ja kui:  
a) on esitatud deklaratsiooni tühistamise taotlus, mis tõenäoliselt rahul ­
datakse;  
b) vastavalt tolliseadustiku artiklile 236 koos seadustiku artikli 220 
lõike 2 punktiga b või vastavalt seadustiku artiklitele 238 või 239 on esitatud taotlus tollimaksu summa vähendamiseks ja kui toll leiab, et vastavas õigusaktis sätestatud tingimusi võib lugeda täidetuks;  ▼
M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 376
 
c) taotlus on esitatud muudel juhtudel kui nimetatud punktis b vastavalt 
tolliseadustiku artiklile 236 ning seadustiku artikli 244 teises lõikes nimetatud tingimused on täidetud.
 
Tagatise esitamist ei nõuta, kui see tekitaks võlgniku olukorda 
arvestades tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi.  
2. Kui kaup peetakse kinni seadustiku artikli 233 punkti c teises 
taandes või artikli 233 punktis d nimetatud asjaolude tõttu, peatab toll kinnipidamise ajaks võlgniku tollimaksude tasumise kohustuse, kui ta leiab, et konfiskeerimise tingimused võib lugeda täidetuks.  
▼
M22  
3. Kui vastavalt tolliseadustiku artiklile 203 tekib tollivõlg, peatab 
tolliasutus nimetatud artikli lõike 3 neljandas taandes osutatud isiku 
kohustuse maksta tollimaksu, kui on tuvastatud vähemalt üks muu võlglane ja kooskõlas tolliseadustiku artikliga 221 on talle teatatud tollimaksu suurus.
 
Peatamist võib kohaldada ainult juhul, kui tolliseadustiku artikli 203 
lõike 3 neljandas taandes osutatud isik ei ole hõlmatud nimetatud lõike ühegi muu taandega ja ta pole ilmselgelt jätnud oma kohustusi hooletusse.
 
Peatamist kohaldatakse ainult ühe aasta jooksul. Siiski võib tolliasutus 
seda ajavahemikku mõjuvatel põhjustel pikendada.  
Pikendamise saamiseks peab isik, kelle kasuks pikendus antakse, 
esitama kõnealusele tollimaksusummale kehtiva tagatise, välja arvatud juhul, kui niisugune kogu kõnealust tollimaksusummat kattev tagatis on juba olemas ja käendajat pole tema kohustustest vabastatud. Niisuguse tagatise esitamist ei nõuta, kui see tekitaks võlgniku olukorda arvestades tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi.
 
▼B 
IV JAOTIS  
IMPORDI- VÕI EKSPORDITOLLIMAKSUDE TAGASIMAKSMINE VÕI 
VÄHENDAMINE  
1. PEATÜKK  
Üldsätted  
Artikkel 877  
1. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) arvestuskande teinud tolliasutus  — tolliasutus, kus tehti arves ­
tuskanne nende impordi- või eksporditollimaksude kohta, mille tagasimaksmist või vähendamist taotletakse;  ▼
M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 377
 
b) otsuseid tegev tolliasutus  — tolliasutus, kes on pädev otsustama 
impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähenda ­
misega seotud taotluse üle liikmesriigis, kus asjaomaste tollimaksude kohta arvestuskanne tehti;
 
c) järelevalveasutus  — tolliasutus, kelle pädevusse kuulub kaup, 
millega seoses tehti arvestuskanne nende impordi- või eksporditolli ­
maksude kohta, mille tagasimaksmist või vähendamist taotletakse, ning kes teeb teatavaid taotluse hindamiseks vajalikke kontrolle;
 
d) rakendustolliasutus  — tolliasutus, kes võtab vajalikke meetmeid 
tagamaks, et impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise otsust rakendataks nõuetekohaselt.
 
2. Üks ja sama tolliasutus võib täielikult või osaliselt täita arves ­
tuskande teinud tolliasutuse, otsuseid tegeva tolliasutuse, järelevalvea ­
sutuse ja rakendustolliasutuse ülesandeid.  
2. PEATÜKK  
Seadustiku artiklitega 236–239 seotud rakendussätted  
1 . j a g u  
Taotlus  
Artikkel 878  
1. Impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähen ­
damise taotluse, edaspidi „tagasimaksmise või vähendamise taotlus” koostab isik, kes maksis tollimaksud või peab need tollimaksud maksma, või isikud, kellele need õigused ja kohustused on üle antud.
 
Tagasimaksmise või vähendamise taotluse võib koostada ka esimeses 
lõigus osutatud isiku või isikute esindaja.  
2. Ilma et see piiraks artikli 882 kohaldamist, koostatakse tagasi ­
maksmise või vähendamise taotlus ühe originaali ja ühe koopiana vormidel, mis vastavad lisa 111 näidistele ja tingimustele.
 
Tagasimaksmise või vähendamise taotluse võib siiski koostada lõikes 1 
osutatud isiku või isikute taotluse korral tavalisel paberil, kui see sisaldab nimetatud lisas olevat teavet.
 
Artikkel 879  
1. Tagasimaksmise või vähendamise taotlus koos seadustiku artikli 6 
lõikes 1 osutatud dokumentidega tuleb esitada arvestuskande teinud tolliasutusele, kui toll ei ole selleks määranud muud asutust; nimetatud asutus annab taotluse kohe pärast selle vastuvõtmist edasi otsuseid tegevale tolliasutusele, kui tal endal ei ole vastavaid volitusi.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 378
 
2. Lõikes 1 osutatud asutus märgib taotluse originaalile ja koopiale 
kättesaamise kuupäeva. Tolliasutus tagastab koopia taotlejale.  
Kui kohaldatakse artikli 878 lõike 2 teist lõiku, teatab nimetatud 
tolliasutus taotluse kättesaamisest taotlejale kirjalikult.  
Artikkel 880  
Kui taotlus on seotud kaubaga, mille kohta deklaratsiooni esitamisel 
esitati ka impordi- või ekspordilitsents või eelkinnitussertifikaat, tuleb sellele lisada nimetatud litsentsi või sertifikaadi väljaandnud tolliasutuse tõend selle kohta, et litsentside või sertifikaadi mõju välistamiseks on võetud vajalikud meetmed, ilma et eelöeldu piiraks nimetatud küsimuses ühise põllumajanduspoliitika raames vastu võetud mis tahes erisätete kohaldamist.
 
Selline tõend ei ole vajalik, kui:  
— taotlus on esitatud kõnealuse litsentsi või sertifikaadi välja andnud 
tolliasutusele,  
— taotluse lisana esitatud põhjenduses on sisuline viga, mis ei mõjuta 
kõnealusesse litsentsi või sertifikaati tehtavaid märkusi.  
Artikkel 881  
1. Artiklis 879 osutatud tolliasutus võib aktsepteerida taotluse, mis ei 
sisalda kogu artikli 878 lõikes 2 osutatud vormiga ettenähtud teavet. Taotlus peab siiski sisaldama vähemalt lahtritesse 1–3 ja 7 märgitavat 
teavet.
 
2. Kui kohaldatakse lõiget 1, määrab nimetatud tolliasutus kõigi 
puuduvate andmete ja/või dokumentide esitamise tähtaja.  
3. Kui tolliasutuse poolt vastavalt lõikele 2 määratud tähtaega ei 
järgita, loetakse taotlus tagasi võetuks.  
Taotlejale tuleb sellest kohe teatada.  
Artikkel 882  
1. Tagasitoodud kauba puhul, millelt maksti ühenduse tolliterri ­
tooriumilt ekspordil eksporditollimaksud, tuleb nende tollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks esitada tollile taotlus koos:
 
a) maksmist tõendava dokumendiga, kui asjaomased summad on juba 
laekunud;  
b) tagasitoodud kauba vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni orig ­
inaali või tolliasutuse poolt kinnitatud koopiaga.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 379
 
Sellel dokumendil peab olema üks järgmistest märkustest, mille teeb 
reimpordi tolliasutus:  
— Mercancías de retorno en aplicación de la letra b) del apartado 2 
del artículo 185 del Código  
— Returvarer i henhold til kodeksens artikel 185, stk. 2, litra b)  
— Rückwaren gemäß Artikel 185 Absatz 2 Buchstabe b) des Zoll ­
kodex  
— Εμπορεύματα  επανεισαγόμενα  κατ' εφαρμογή  του άρθρου  185 
παράγραφος  2 στοιχείο  β) του κώδικα  
— Goods admitted as returned goods under Article 185 (2) (b) of 
the Code  
— Marchandises en retour en application de l'article 185 paragraphe 
2 point b) du code  
— Merci in reintroduzione in applicazione dell'arti-colo 185, pará ­
grafo 2, lettera b) del códice  
— Goederen die met toepassing van artikel 185, lid 2, onder b), van 
het Wetboek kunnen worden toegelaten als terugkerende goede ­
ren 
— Mercadorias de retorno por aplicação da alínea b) do n  o 2 do 
artigo 185.  o do código  
▼A1 
— Yhteisön tullikoodeksin 185 artiklan 2 kohdan b alakohdan mu ­
kaista palautustavaraa/Returvaror enligt artikel 185.2 b) i ge ­
menskapens tullkod  
— Returvaror enligt artikel 185.2 b i gemenskapens tullkodex  
▼A2 
— Vrácené zboží podle čl. 185 odst. 2 písm. b) kodexu  
— Seadustiku artikli 185(2)(b) alusel tagasitoodud kaubaks tunnis ­
tatud kaup  
— Preces atz ītas par atpaka ļievestām saskaņā ar Kodeksa 185. panta 
2. punkta b) apakšpunktu  
— Prekės įvežtos kaip gr ąžintos prek ės vadovaujantis Kodekso 185 
straipsnio 2 dalies b punktu  
— A Vámkódex 185. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében 
tértiáruként behozott áruk  
— Oġġetti mdaħħla bħala oġġetti miġjuba lura ta ħt Artikolu 185 ­
(2)(b) tal-Kodi ċi 
— Towary dopuszczone jako towary powracaj ące zgodnie z art. 185 
ust. 2 lit. b) Kodeksu  
— Blago se ponovno uvaža v skladu s členom 185(2)(b) Zakonika  
— Vrátený tovar pod ľa článku 185 ods. 2 písm. b) colného 
zákonníka  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 380
 
— Стоки , допуснати  като върнати  съгласно  член  185, параграф  
2, точка  б от Кодекса  
— Mărfuri admise ca returnate în baza Articolului 185 (2) (b) din 
Cod 
▼M45  
— Roba se ponovno uvozi u skladu s člankom 185. stavkom 2. 
točkom (b) Kodeksa;  
▼B 
c) kauba ekspordiformaalsuste täitmisel eksportijale tagastatud ekspor ­
dideklaratsiooni koopiaga või eksporditolliasutuse poolt kinnitatud koopiaga.
 
Asjaomast deklaratsiooni või deklaratsioone ei ole vaja esitada, kui 
otsuseid tegeval tolliasutusel on juba teada eespool punktides a, b või c osutatud ühes või mitmes deklaratsioonis sisalduvad andmed.
 
2. Lõikes 1 osutatud taotlus tuleb esitada artiklis 879 osutatud tollia ­
sutusele 12 kuu jooksul pärast ekspordideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeva.
 
2 . j a g u  
Tollimaksu tagasimaksmise või vähendamise kord  
Artikkel 883  
Otsuseid tegev tolliasutus võib lubada täita tolliformaalsusi selleks, et 
saaks kohaldada tollimaksude tagasimaksmist või vähendamist, enne kui ta on teinud otsuse tagasimaksmise või vähendamise taotluse kohta. Selline luba ei piira mingil määral taotluse kohta otsuse tegemist.
 
Artikkel 884  
Ilma et see piiraks artikli 883 kohaldamist ja seni, kui tagasimaksmise 
või vähendamise taotluse suhtes võetakse vastu otsus, ei tohi kaupa, mille suhtes tollimaksude tagasimaksmist või vähendamist taotletakse, viia mujale kui nimetatud taotluses nimetatud kohta, kui taotleja ei ole sellest ette teatanud artiklis 879 osutatud tolliasutusele, kes teatab sellest omakorda otsuseid tegevale tolliasutusele.
 
Artikkel 885  
1. Kui tollimaksu tagasimaksmise või vähendamise taotlus on seotud 
juhuga, mille puhul on vaja saada lisateavet või mille puhul tuleb kaupa kontrollida, et tagada seadustikus ja käesolevas jaotises sätestatud tagasimaksmise või vähendamise tingimuste täitmine, siis võtab otsuseid tegev tolliasutus selleks vajalikke meetmeid, paludes vajadusel abi järelevalveasutuselt, täpsustades vajaliku teabe või tehtava kontrolli laadi.
 
Järelevalveasutus peab täitma selle taotluse viivitamata ning edastama 
otsuseid tegevale tolliasutusele vajaliku teabe ja kontrolli tulemused.  ▼M30  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 381
 
2. Kui taotlus on seotud kaubaga, mis asub muus liikmesriigis kui 
see, kus tehti impordi- või eksporditollimaksude kohta arvestuskanne, siis kohaldatakse käesoleva jaotise 4. peatüki sätteid.
 
Artikkel 886  
1. Kui otsuseid tegeva tolliasutuse käsutuses on kõik vajalikud 
andmed, teeb ta kirjaliku otsuse vastavalt seadustiku artikli 6 lõigetele 
2 ja 3.  
2. Taotluse rahuldamise otsus peab sisaldama kõiki selle rakenda ­
miseks vajalikke andmeid.  
Sõltuvalt olukorrast peab otsus sisaldama mõnda või kõiki järgmistest 
andmetest:  
a) kauba, mille kohta see kehtib, identifitseerimiseks vajalik teave;  
b) impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise 
alused ja viide seadustiku vastavale artiklile ning vajadusel käesoleva jaotise vastavale artiklile;
 
c) kauba võimalik kasutus või sihtkoht, kuhu kauba võib saata sõltuvalt 
konkreetsel juhul seadustikuga ettenähtud võimalustest ja vajadusel otsuseid tegeva tolliasutuse antud eriloa alusel;
 
d) tähtaeg, mille jooksul tuleb täita impordi- või eksporditollimaksude 
tagasimaksmise või vähendamisega seotud formaalsused;  
e) märkus selle kohta, et impordi- või eksporditollimakse ei maksta 
tagasi või vähendata enne, kui rakendustolliasutus on teatanud otsuseid tegevale tolliasutusele, et tagasimaksmise või vähenda ­
misega seotud formaalsused on täidetud;
 
f) andmed nõuete kohta, mis kehtivad kauba suhtes kuni otsuse raken ­
damiseni;  
g) teade otsuse saajale selle kohta, et ta peab kauba esitamisel esitama 
otsuse originaali tema valitud rakendustolliasutusele.  
Artikkel 887  
1. Rakendustolliasutus võtab meetmeid, et tagada:  
— artikli 886 lõike 2 punktis f osutatud nõuete täitmine,  
— kõigil juhtudel kauba kasutamine impordi- või eksporditollimaksude 
tagasimaksmise või vähendamisega seotud otsuses täpsustatud viisil või saatmine otsuses nimetatud sihtkohta.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 382
 
2. Kui otsusega on kindlaks määratud, et kauba võib paigutada 
tollilattu, vabatsooni või -lattu ning kui asjaomane isik kasutab seda võimalust, tuleb vajalikud formaalsused täita rakendustolliasutuses.
 
3. Kui tollimaksude tagastamise või vähendamise otsuses nimetatakse 
kauba kasutus või sihtkoht, kuhu kauba võib saata, ning selle nõude täitmist saab tuvastada ainult muus liikmesriigis kui see, kus rakendus ­
tolliasutus asub, tõendatakse nõude täitmist kontrolleksemplariga T5, mis on välja antud ja mida kasutatakse vastavalt  ►
M18  artiklite 
912a–912g ◄ ja käesoleva artikli sätetele.  
Kontrolleksemplar T5 peab sisaldama:  
a) lahtris 33 kauba koondnomenklatuuri koodi;  
b) lahtris 103 kauba netokogust sõnadega;  
c) lahtris 104 vastavalt vajadusele märget „Ühenduse tolliterritooriumilt 
välja viidud” või ühte järgmistest märkustest punktis „Muu”:  
— Tasuta tarnitud heategevusorganisatsioonile:…,  
— Hävitatud tollijärelevalve all,  
— Suunatud tolliprotseduurile:…,  
— Paigutatud vabatsooni või -lattu;  
d) lahtris 106 viide tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise 
otsusele;  
e) lahtris 107 sõnad „määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 877–912”.  
4. Järelevalveasutus, kes teeb kindlaks või kelle korraldusel on 
kindlaks tehtud, et kaupa on tegelikult kasutatud kindlaksmääratud viisil või et kaup on saabunud ettenähtud sihtkohta, täidab kontrolleks ­
emplari lahtri „Kasutuse ja/või sihtkoha kontroll,” tähistades ristiga punkti „kasutus ja/või sihtkoht vastab pöördel märgitule” ning märkides vastava kuupäeva.
 
5. Kui rakendustolliasutus on kindlaks teinud, et lõikes 1 sätestatud 
tingimused on täidetud, saadab ta selle kohta tõendi otsuseid tegevale tolliasutusele.
 
Artikkel 888  
Kui otsuseid tegev tolliasutus on tollimaksude tagasimaksmise või 
vähendamise taotluse rahuldanud, siis ta võib tollimaksu tagasi maksta või seda vähendada alles pärast artikli 887 lõikes 5 osutatud tõendi saamist.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 383
 
Artikkel 889  
1. Kui tagasimaksmise või vähendamise taotlus põhineb sellel, et 
vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal kohaldati kauba suhtes tariifikvoodi, tariifilae või muu tariifse soodus ­
tuskohtlemise alusel imporditollimaksu vähendatud või nullmäära, lubatakse tagasimaksmist või vähendamist ainult siis, kui tagasi ­
maksmise või vähendamise taotluse ja vajalike dokumentide esitamise ajal:
 
— ei ole tariifikvoodi puhul seda ammendatud,  
— muul juhul ei ole taaskehtestatud tavaliselt rakendatavat tollimaksu ­
määra.  
Kui eelnevas lõigus sätestatud tingimused ei ole täidetud, lubatakse 
tagasimaksmist või vähendamist, kui tolli vea tõttu ei ole tollimaksu vähendatud või nullmäära kohaldatud ning vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon sisaldas kõiki vajalikke andmeid ja sellele olid lisatud 
kõik dokumendid, mis on vajalikud tollimaksu vähendatud või 
nullmäära kohaldamiseks.  
▼
M13  
2. Iga liikmesriik hoiab komisjoni käsutuses lõike 1 teise lõigu sätete 
kohaldamise juhtude loendit.  
▼B 
Artikkel 890  
▼M22  
Otsuseid tegev tolliasutus lubab tagasimaksmist või maksusumma 
vähendamist, kui:  
a) taotlusele on lisatud päritolusertifikaat, liikumissertifikaat, autentsus ­
sertifikaat, ühendusesisene transiididokument või mõni muu asja ­
kohane dokument, mis näitab, et vabasse ringlusse lubamise deklar ­
atsiooni vastuvõtmise ajal võis imporditavate kaupade suhtes kohaldada ühenduse tollikäitlust, tariifset sooduskohtlemist või tariifset sooduskohtlemist kauba liigi tõttu;
 
b) esitatav dokument viitab konkreetselt kõnealustele kaupadele;  
c) kõik nimetatud dokumendi vastuvõtmisega seotud tingimused on 
täidetud;  
d) kõik muud tingimused ühenduse tollikäitluse, tariifse sooduskoht ­
lemise või kauba liigi tõttu tariifse sooduskohtlemise lubamiseks on täidetud.
 
▼M15  
Tagasimaksmine või vähendamine toimub kauba esitamisel. Kui kaupa 
ei saa rakendustolliasutusele esitada, lubab otsuseid tegev tolliasutus tagasimaksmist või vähendamist ainult siis, kui tema käsutuses olevast teabest ilmneb, et tollivormistusjärgselt esitatud sertifikaat või dokument on seotud nimetatud kaubaga.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 384
 
Artikkel 891  
Tagasimaksmist või vähendamist ei lubata, kui taotluse põhjendusena 
esitatakse põllumajandusmaksude eelkinnitussertifikaadid.  
Artikkel 892  
Imporditollimakse ei maksta tagasi ega vähendata seadustiku artikli 238 
alusel, kui:  
— kauba defektsust võeti arvesse selle lepingu tingimusi (eriti hinda) 
määratledes, mille alusel kaup suunati imporditollimaksude 
maksmise kohustusega tolliprotseduurile,  
— importija müüb kauba pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et see on 
defektne või et see ei vasta lepingu tingimustele.  
Artikkel 893  
1. Ilma et see piiraks artikli 900 lõike 1 punkti c kohaldamist, määrab 
otsuseid tegev tolliasutus tollimaksude tagasimaksmise või vähenda ­
misega seotud tolliformaalsuste täitmise tähtaja pikkusega kuni kaks kuud kuupäevast, mil teatati otsusest impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise kohta.
 
2. Kui lõikes 1 osutatud tähtaega ei järgita, kaotatakse õigus tagasi ­
maksmisele või vähendamisele, kui asjaomane isik ei tõenda, et ta ei saanud seda tähtaega järgida ettearvamatutel asjaoludel või vääramatu jõu tõttu.
 
Artikkel 894  
Kauba hävitamisest, milleks on loa andnud otsuseid tegev tolliasutus, 
tekkinud jääke või jäätmeid käsitletakse ühendusevälise kaubana, kui on vastu võetud otsus tagasimaksmise või vähendamise taotluse rahul ­
damise kohta.
 
Artikkel 895  
Kui seadustiku artikli 238 lõike 2 punkti b teises lõigus osutatud luba 
on antud, võtab toll kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tollilattu, vabatsooni või -lattu paigutatud kaupa saab hiljem määratleda ühendus ­
evälise kaubana.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 385
 
Artikkel 896  
1. Kauba suhtes, mis suunatakse ühise põllumajanduspoliitika raames 
impordilitsentsi või eelkinnitussertifikaadi alusel imporditollimaksu maksmise kohustusega tolliprotseduurile, kohaldatakse seadustiku artikleid 237, 238 ja 239 üksnes siis, kui artiklis 879 osutatud tolliasutus teeb kindlaks, et pädevad asutused on võtnud vajalikke meetmeid, et kõrvaldada kauba impordisertifikaadi mõju.
 
2. Lõiget 1 kohaldatakse ka reekspordi, tollilattu, vabatsooni ja -lattu 
paigutamise või kauba hävitamise korral.  
Artikkel 897  
Kui tervikliku kaubanimetuse asemel eksporditakse, reeksporditakse, 
hävitatakse või suunatakse muule tollikäitlusviisile üks või mitu selle kaubanimetuse osa või komponenti, on tagasimakstavaks või vähenda ­
tavaks summaks tervikliku kaubanimetuse eest makstavate imporditolli ­
maksude ja nende imporditollimaksude vahe, mida oleks tulnud maksta kauba ülejäänud osa eest, kui see oleks suunatud muutmata kujul selliste tollimaksude maksmise kohustusega tolliprotseduurile tervikliku kauba sellele protseduurile suunamise kuupäeval.
 
Artikkel 898  
Seadustiku artiklis 240 osutatud summaks määratakse käesolevaga 10 
eküüd.  
3. PEATÜKK  
Seadustiku artikli 239 kohaldamisega seotud erisätted  
1 . j a g u  
Liikmesriigi tolli otsused 
▼M23  
Artikkel 899  
1. Kui otsuseid tegev tolliasutus teeb kindlaks, et seadustiku artikli 
239 lõike 2 alusel esitatud tagasimaksmise või vähendamise taotlus:  
— põhineb ühel artiklites 900–903 osutatud asjaoludest ja et need 
asjaolud ei tulene asjaomase isiku poolsest pettusest või ilmsest hoolimatusest, maksab kõnealune tolliasutus asjakohased impordi- või eksporditollimaksud tagasi või vähendab neid,  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 386
 
— põhineb ühel artiklis 904 osutatud asjaoludest, ei maksa kõnealune 
tolliasutus asjakohaseid impordi- või eksporditollimakse tagasi ega vähenda neid.
 
2. Muudel juhtudel, v.a need, mille kohta tuleb toimik esitada komis ­
jonile vastavalt artiklile 905, teeb otsuseid tegev tolliasutus ise impordi- 
või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise otsuse, kui 
on tegemist eriolukorraga, mille on põhjustanud asjaolud, mille puhul asjaomast isikut ei saa süüdistada pettuses või ilmses hoolimatuses.
 
Artikli 905 lõike 2 teise taande kohaldamise korral ei või toll teha otsust 
kõnealuste tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise lubamise kohta kuni artiklite 906–909 kohaselt algatatud menetluse lõpuni.
 
3. Seadustiku artikli 239 lõike 1 ja käesoleva artikli kohaldamisel 
tähendab „asjaomane isik” artikli 878 lõikes 1 osutatud isikut või isikuid või nende esindajaid ja mis tahes teisi isikuid, kes olid seotud asjaomase kaubaga seotud tolliformaalsuste täitmisega või kes andsid nende formaalsuste täitmiseks vajalikke juhtnööre.
 
4. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel annavad liikmesriigid üksteisele vast ­
astikust abi eelkõige juhul, kui on tegemist mõne muu liikmesriigi kui otsuse tegemise eest vastutava liikmesriigi tolliasutuse veaga.  
▼
B 
Artikkel 900  
1. Imporditollimaksud tuleb tagasi maksta või neid vähendada, kui:  
a) täieliku või osalise imporditollimaksudest vabastamisega tolliprotse ­
duurile suunatud ühenduseväline kaup või eesmärgipärase kasutuse tõttu soodustatud tariifimenetluse raames vabasse ringlusse lubatud kaup on varastatud, tingimusel et kaup kohe leitakse ja taastatakse selle varastamise hetkel olnud selle kauba jaoks ettenähtud tolliõi ­
guslik seisund;
 
b) ühenduseväline kaup kõrvaldatakse ekslikult täieliku või osalise 
imporditollimaksudest vabastamisega tolliprotseduurilt, tingimusel 
et kohe pärast vea avastamist taastatakse selle kõrvaldamise hetkel 
olnud selle kauba jaoks ettenähtud tolliõiguslik seisund;  
c) selle transpordivahendi avamismehhanism ei tööta, kus eelnevalt 
vabasse ringlusse lubatud kaup asub, ja seega ei saa kaupa sihtkohta jõudmisel maha laadida, tingimusel et kaup reekspor ­
ditakse viivitamata;  ▼
M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 387
 
d) algselt vabasse ringlusse lubatud kaup tagastatakse välistöötlemise 
protseduuri alusel selle ühendusevälisele tarnijale, et võimaldada tal tasuta kõrvaldada enne kauba vabastamist olemas olnud defektid (isegi kui need avastati pärast kauba vabastamist) või viia kaup vastavusse selle lepingu sätetega, mille alusel kaup vabasse ringlusse lubati, või kui nimetatud tarnija otsustab kauba lõplikult endale jätta, kuna ta ei ole võimeline defekte kõrvaldama või kui defektide kõrvaldamine ei ole majanduslikult põhjendatud;
 
e) pärast seda, kui toll otsustab teha tollivormistusjärgse arvestuskande 
imporditollimaksude kohta, mis oleks tegelikult tulnud maksta täieliku maksuvabastusega vabasse ringlusse lubatud kaubalt, 
avastatakse, et kõnealune kaup on tollijärelevalveta ühenduse tolli ­
territooriumilt reeksporditud, kui tõendatakse, et seadustikus tagasi ­
maksmise või vähendamise kohta sätestatud olulised tingimused oleks reekspordi ajal täidetud, kui kauba vabasse ringlusse lubamisel oleks sellelt kaubalt makstud tollimaksu;
 
f) kohus on keelanud turustada kaupa, mis on eelnevalt suunatud tolli ­
protseduurile, mis paneb asjaomasele isikule kohustuse maksta imporditollimakse tavalistel tingimustel, ning nimetatud kaup reek ­
sporditakse ühenduse tolliterritooriumilt või hävitatakse tollijär ­
elevalve all, kui tõendatakse, et kõnealust kaupa ei ole tegelikult ühenduses kasutatud;
 
g) kaup on suunatud tolliprotseduurile kohustusega maksta selliseid 
tollimakse selleks volitatud deklarandil, ning kaupa ei ole deklar ­
andist olenematutel põhjustel olnud võimalik kaubasaajale tarnida;  
h) kaup on adresseeritud kaubasaajale kaubasaatja vea tõttu;  
i) avastatakse, et kaup ei sobi kaubasaaja poolt ettenähtud kasutuseks 
ilmse sisulise vea tõttu tema tellimuses;  
j) pärast kauba vabastamist imporditollimaksude maksmise kohus ­
tusega tolliprotseduurile avastatakse, et kauba vabastamise ajal ei vastanud see kehtivatele kauba kasutamist või turustamist käsitle ­
vatele eeskirjadele ning seepärast ei saa kaubasaaja seda kaupa kasutada ettenähtud eesmärgil;
 
k) kauba kasutamine kaubasaaja poolt ettenähtud eesmärgil on 
takistatud või oluliselt piiratud üldist laadi meetmete tõttu, mille pädev asutus või muu vastavalt volitatud asutus on võtnud pärast kauba suunamist imporditollimaksude maksmise kohustusega tolli ­
protseduurile;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 388
 
l) tolliasutus ei saa kehtivate sätete alusel taotluse esitanud asjaomast 
isikut vabastada täielikult või osaliselt imporditollimaksude maks ­
misest isikust sõltumatutel põhjustel ja teeb seetõttu arvestuskande tasumisele kuuluvate imporditollimaksude kohta;
 
m) kaup jõudis kaubasaajani pärast selles lepingus ettenähtud kohus ­
tuslikku tarnekuupäeva, mille alusel kaup suunati imporditolli ­
maksude maksmise kohustusega tolliprotseduurile;  
n) kaupa ei olnud ühenduse tolliterritooriumil võimalik müüa ja see 
antakse tasuta heategevusorganisatsioonidele, kes:  
— tegutsevad kolmandas riigis, tingimusel et nad on ühenduses 
esindatud,  
või 
— tegutsevad ühenduse tolliterritooriumil, tingimusel et neil on 
õigus tollimaksude tasumisest vabastamisele sarnase kauba importimisel kolmandatest riikidest vabasse ringlusse loovutamiseks;  
▼
M5 
o) tollivõlg on tekkinud muul viisil kui seadustiku artikli 201 alusel 
ning asjaomane isik saab esitada päritolusertifikaadi, kauba liikumis ­
sertifikaadi, ühendusesisese transiididokumendi või muu asjakohase dokumendi, millega tõendatakse, et imporditud kauba suhtes oleks vabasse ringlusse lubamisel saanud kohaldada ühenduse tollikäitlust 
või tariifset sooduskohtlemist, tingimusel et muud artikli 890 
tingimused oleks täidetud.
 
▼M22  
2. Lõike 1 punktides c ja f–n osutatud imporditollimaksude tagasi ­
maksmise või vähendamise eeltingimuseks on tollivõimude järelevalve 
all toimuv kaupade reeksport ühenduse territooriumilt, välja arvatud juhul, kui kaubad avaliku võimu kandja käsul hävitatakse või antakse tasuta üle heategevusasutustele, mis tegutsevad ühenduse territooriumil.
 
Taotluse korral lubab otsuseid tegev asutus asendada kaupade reeksport 
kaupade hävitamisega või nende suhtes ühenduse välistransiidiprot ­
seduuri või tolliladustamisprotseduuri kohaldamisega või nende vabatsooni või -lattu suunamisega.
 
Kaupu, millele määratakse üks eelnimetatud käitlustest, loetakse ühen ­
dusevälisteks kaupadeks.  
Niisugusel juhul võtavad tollivõimud kõik vajalikud meetmed, 
tagamaks, et tollilattu, vabatsooni või -lattu paigutatud kaupu võiks hiljem pidada ühendusevälisteks kaupadeks.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 389
 
__________  
▼B 
4. Lisaks sellele tuleb järelevalveasutusele tõendada, et kaupa ei ole 
enne reeksporti kasutatud ega müüdud.  
Artikkel 901  
1. Imporditollimaksud tuleb tagasi maksta või neid vähendada, kui:  
a) kaup, mis on ekslikult suunatud imporditollimaksude maksmise 
kohustusega tolliprotseduurile, on ühenduse tolliterritooriumilt reek ­
sporditud ilma, et seda oleks eelnevalt suunatud ettenähtud tolliprot ­
seduurile, tingimusel et on täidetud seadustiku artiklis 237 sätestatud tingimused;
 
b) kaup on reeksporditud või hävitatud vastavalt seadustiku artikli 238 
lõike 2 punktile b ilma tollijärelevalveta, tingimusel et teised nimetatud artiklis sätestatud tingimused on täidetud;
 
c) kaup on reeksporditud või hävitatud vastavalt artikli 900 lõike 1 
punktidele c ja f–n ilma tollijärelevalveta, tingimusel et teised artikli 900 lõigetes 2 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.
 
2. Imporditollimaksude tagasimaksmine või vähendamine lõikes 1 
osutatud asjaoludel eeldab, et:  
a) esitatakse kõik vajalikud tõendid, et otsuseid tegev tolliasutus saaks 
kindlaks teha, et kaup, mille suhtes tollimaksude tagasimaksmist või 
vähendamist taotletakse:  
— on tegelikult ühenduse tolliterritooriumilt reeksporditud, või  
— hävitatud tolli või sellise hävitamise tõendamise õigust omavate 
isikute järelevalve all;  
b) otsuseid tegevale tolliasutusele tagastatakse kõnealuse kauba 
ühenduse staatust tõendav dokument, mille alusel nimetatud kaup võidi ühenduse tolliterritooriumilt välja viia, või esitatakse selline tõendusmaterjal, mida nimetatud tolliasutusel on vaja, et teha kindlaks, et kõnealust dokumenti ei saa edaspidi kasutada kauba importimisel ühendusse.  ▼
M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 390
 
Artikkel 902  
1. Artikli 901 lõike 2 kohaldamisel:  
a) tuleb taotlejal tõendina, mis võimaldab otsuseid tegeval tolliasutusel 
kindlaks teha, et kaup, mille suhtes tollimaksu tagasimaksmist või vähendamist taotletakse, on tegelikult ühenduse tolliterritooriumilt reeksporditud, esitada:
 
— ühenduse tolliterritooriumilt eksporditud kauba ekspordideklar ­
atsiooni originaal või selle kinnitatud koopia  
ja 
— selle tolliasutuse tõend, mille kaudu kaup tegelikult ühenduse 
tolliterritooriumilt välja viidi.  
Kui sellist tõendit ei saa esitada, võib kauba ühenduse tolliterri ­
tooriumilt välja viimise tõendamiseks esitada:  
— sihtkohaks oleva kolmanda riigi tolliasutuse tõendi, mis kinnitab, 
et kaup on kohale jõudnud, või  
— sihtkohaks olevas kolmandas riigis koostatud deklaratsiooni orig ­
inaali või kinnitatud koopiana.  
Nende dokumentidega koos tuleb esitada haldus- ja äridokumendid, 
mis võimaldavad otsuseid tegeval tolliasutusel kontrollida, kas ühenduse tolliterritooriumilt eksporditud kaup on sama kui see, mis deklareeriti imporditollimaksude maksmise kohustusega tolliprotse ­
duurile, nimelt:
 
— nimetatud protseduuri deklaratsiooni originaal või kinnitatud 
koopia  
ja 
— kui otsuseid tegev tolliasutus seda vajalikuks peab, siis äri- ja 
haldusdokumendid (nagu näiteks kaubaarved, saatedokumendid, transiididokumendid või terviseohutuse sertifikaadid), mis sisaldavad kauba täieliku kirjelduse (kaubanduslik kirjeldus, kogused, märgistused ja muud identifitseerimisandmed) kauba kohta, mis esitati vastavalt olukorrale kas koos nimetatud prot ­
seduuri deklaratsiooniga, ühenduse tolliterritooriumilt eksportimise deklaratsiooniga või kolmanda riigi sihtkohas kauba kohta koostatud deklaratsiooniga;
 
b) tuleb taotlejal tõendina, mis võimaldab otsuseid tegeval tolliasutusel 
kindlaks teha, et kaup, mille suhtes tollimaksu tagasimaksmist või vähendamist taotletakse, on tegelikult hävitatud tolli või sellise hävi ­
tamise tõendamise õigust omavate isikute järelevalve all, esitada:
 
— hävitamise protokoll või deklaratsioon, mille on koostanud see 
asutus, kelle järelevalve all hävitamine toimus, või selle kinnitatud koopia,  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 391
 
— hävitamise tõendamise õigust omava isiku koostatud tõend koos 
tõendiga tema volituste kohta.  
Nende dokumentidega koos tuleb esitada hävitatud kauba täielik 
kirjeldus (kaubanduslik kirjeldus, kogused, märgistused ja muud identifitseerimisandmed), mida toll võib võrrelda imporditollimaksu maksmise kohustusega tolliprotseduuri deklaratsioonis olevate andmetega ja sellele lisatud äridokument (kaubaarved, saatedoku ­
mendid jne) ja teha kindlaks, et hävitatud kaup on sama, mis nimetatud protseduurile deklareeritud kaup.
 
2. Lõikes 1 osutatud tõendeid tuleb täiendada või need tuleb 
asendada muude otsuseid tegeva tolliasutuse poolt vajalikuks peetavate dokumentidega, kui teatavad tõendid ei ole kättesaadavad või kui tõendid on ebapiisavad selleks, et see tolliasutus saaks teha otsuse talle esitatud juhtumi kohta kõiki asjaolusid arvesse võttes.
 
Artikkel 903  
1. Selle tagasitoodud kauba, millelt tasuti ühenduse tolliterri ­
tooriumilt eksportimisel eksporditollimaks, suunamine vabasse ringlusse on aluseks nimetatud summa tagasimaksmisele.
 
2. Lõiget 1 kohaldatakse kauba suhtes ainult artiklis 844 osutatud 
juhtudel.  
Tolliasutusele, kus kaup vabasse ringlusse lubamiseks deklareeriti, tuleb 
tõendada, et tegemist on ühega seadustiku artikli 185 lõike 2 punktis b osutatud juhtudest.
 
3. Lõiget 1 kohaldatakse isegi siis, kui tagasitoodud kaup moodustab 
ainult ühe osa eelnevalt ühenduse tolliterritooriumilt eksporditud kaubast.
 
Artikkel 904  
Imporditollimakse ei maksta tagasi ega vähendata, kui tagasimaksmise 
või vähendamise taotlemisel on vastavalt olukorrale ainukeseks põhjen ­
duseks:  
a) varem imporditollimaksu maksmise kohustusega tolliprotseduurile 
suunatud kauba reeksport ühenduse tolliterritooriumilt muudel kui seadustiku artiklites 237 või 238 ning artiklites 900 või 901 osutatud põhjustel, eriti aga põhjusel, et kaupa ei suudetud müüa;  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 392
 
b) imporditollimaksu maksmise kohustusega tolliprotseduurile suunatud 
kauba hävitamine pärast selle tolli poolt vabastamist mis tahes põhjusel, välja arvatud ühenduse õigusaktides sätestatud juhtudel;
 
c) vabasse ringlusse deklareeritud kauba suhtes tariifse sooduskoht ­
lemise saamiseks selliste dokumentide esitamine, mis hiljem osutuvad valeks, võltsituks või selle eesmärgi jaoks sobimatuteks, isegi kui sellised dokumendid esitatakse heas usus.  
▼
M23  
Artikkel 904a  
1. Kui lõike 2 kohast teavitamist ei nõuta, annab iga liikmesriik 
komisjoni käsutusse artikli 899 lõike 2 kohaldamise juhtude loendi.  
2. Iga liikmesriik edastab komisjonile artikli 899 lõike 2 sätete kohal ­
damise juhtude loendi, kui ühe eriolukorra tõttu seoses ühe või mitme impordi- või eksporditoiminguga tagasimakstud või vähendatud summa on suurem kui 50 000 eurot, kirjeldades lühidalt igat juhtu. Kõnealune loend edastatakse iga aasta esimese ja kolmanda kvartali jooksul kõigi nende juhtude kohta eelneva poolaasta jooksul, kui otsustati tollimaksud tagasi maksta või neid vähendada.  
▼
B 
2 . j a g u  
Komisjoni otsused 
▼M23  
Artikkel 905  
1. Kui koos seadustiku artikli 239 lõike 2 alusel esitatud tagasi ­
maksmise või vähendamise taotlusega esitatakse tõendusmaterjal erio ­
lukorra kohta, mille on põhjustanud asjaolud, mille puhul asjaomast isikut ei saa süüdistada pettuses või ilmses hoolimatuses, edastab liik ­
mesriik, kus otsuseid tegev tolliasutus asub, komisjonile dokumendid juhu kohta, mis võidaks lahendada artiklites 906–909 sätestatud korras kui:
 
— toll leiab, et eriolukord on põhjustatud sellest, et komisjon ei ole 
täitnud oma kohustusi,  
— juhu asjaolud on seotud järeldustega, milleni on jõutud ühenduse 
uurimise käigus, mis on läbi viidud määruse (EÜ) nr 515/97 alusel, muude ühenduse õigusaktide alusel või kokkuleppe alusel, mille ühendus on sõlminud riigi või riikidega, kus on sätestatud kõnealuste ühenduse uurimiste läbiviimine või  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 393
 
— summa, mille eest asjaomane isik võib ühe eriolukorra tõttu olla 
vastutav seoses ühe või mitme impordi- või eksporditoiminguga, on vähemalt 500 000 eurot.
 
Mõistet „asjaomane isik” tõlgendatakse samuti nagu artiklis 899.  
2. Lõikes 1 osutatud juhtude kohta ei esitata dokumente järgmistel 
juhtudel:  
— komisjon on juba vastu võtnud otsuse faktide ja õiguslike asjaolude 
poolest samaväärse juhu kohta artiklites 906–909 sätestatud korras,  
— komisjon käsitleb juba faktide ja õiguslike asjaolude poolest sama ­
väärset juhtu.  
3. Komisjonile esitatud toimik sisaldab kogu juhu käsitlemiseks 
vajalikku teavet. See hõlmab üksikasjalikku teavet asjaomase ettevõtja käitumise, eelkõige tema töökogemuse, heausksuse ja tähelepanelikkuse kohta. Sellisele hinnangule lisatakse teave, mis võib tõendada, et ettevõtja tegutses heauskselt. Juhtu käsitlev toimik peab sisaldama ka tagasimaksmise või vähendamise taotleja allkirjaga selgituse, mis tõendab, et taotleja on toimikuga tutvunud ja et tal ei ole midagi lisada või ta loetleb kogu lisateabe, mis tema arvates tuleks doku ­
mentidele lisada.
 
4. Niipea kui komisjon on juhtu käsitleva toimiku kätte saanud, 
teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki.  
5. Komisjon võib nõuda lisateabe esitamist, kui liikmesriigi esitatud 
teave ei ole piisav, et teha kõiki asjaolusid arvestav otsus asjaomase juhu kohta.
 
6. Kui tekib vähemalt üks järgmistest olukordadest, tagastab 
komisjon juhtu käsitleva toimiku tollile ja artiklites 906–909 osutatud menetlust käsitletakse mittealgatatuna:
 
— toimikust nähtub, et selle edastanud tolliasutuse ja lõikes 3 osutatud 
selgitusele allakirjutanud isiku vahel on lahkarvamus arvestuskannet käsitlevate asjaolude osas,
 
— toimik on ilmselt mittetäielik, kuna see ei sisalda mingeid 
põhjendusi selle kohta, et komisjon peaks juhtu käsitlema,  
— toimikut ei ole vaja esitada lõigete 1 ja 2 alusel,  
— tollivõla olemasolu ei ole tõendatud,  ▼M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 394
 
— toll on esitanud komisjonile juhtu käsitleva toimiku läbivaatamise 
ajal sellekohast uut teavet, mis võib märgatavalt muuta asjaolude esitamist või õiguslikku hinnangut.
 
Artikkel 906  
Komisjon edastab liikmesriikidele artikli 905 lõikes 3 osutatud toimiku 
koopia 15 päeva jooksul pärast kõnealuse toimiku kättesaamist.  
Kõnealuse juhu läbivaatamine lisatakse niipea kui võimalik artikliga 907 
ettenähtud ekspertrühma koosoleku päevakorda.  
▼M14  
Artikkel 906a  
Kui komisjon kavatseb vastu võtta otsuse, mis on tollimaksude tagasi ­
maksmise või vähendamise taotleja suhtes ebasoodus, edastab ta mis tahes ajal artiklites 906 ja 907 sätestatud protseduuri kasutamise jooksul nimetatud isikule oma kirjalikud vastuväited koos kõigi neid põhistavate dokumentidega. Tollimaksude tagasimaksmise või vähen ­
damise taotleja esitab oma seisukoha kirjalikult ühe kuu jooksul pärast vastuväidete saatmise kuupäeva. Kui kõnealune isik nimetatud aja jooksul oma seisukohta ei esita, tõlgendatakse seda tema loobumisena õigusest väljendada oma seisukohta.
 
▼M23  
Artikkel 907  
Pärast komitee raames kõnealuse juhu läbivaatamiseks kokkutulnud liik ­
mesriikide esindajatest koosneva ekspertrühmaga konsulteerimist otsustab komisjon, kas läbivaadatud olukord on aluseks tollimaksude tagasimaksmisele või vähendamisele.
 
Kõnealune otsus tehakse üheksa kuu jooksul alates kuupäevast, mil 
komisjon sai kätte artikli 905 lõikes 3 osutatud dokumendid. Kui toimik ei sisalda artikli 905 lõikes 3 osutatud selgitust ega üksik ­
asjalikku hinnangut ettevõtja käitumise kohta, algab üheksakuuline tähtaeg alles alates kuupäevast, kui komisjon on kõnesolevad doku ­
mendid kätte saanud. Sellest teatatakse tollile ja tollimaksude tagasi ­
maksmise või vähendamise taotlejale.
 
Kui komisjon on pidanud vajalikuks küsida liikmesriigilt otsuse tege ­
miseks lisateavet, pikendatakse seda üheksakuulist tähtaega perioodi võrra, mis jääb komisjoni poolt lisateabe saamiseks nõude esitamise kuupäeva ja selle teabe kättesaamise kuupäeva vahele. Tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise taotlejat teavitatakse tähtaja pikenda ­
misest.
 
Kui komisjon viib otsuse tegemiseks ise läbi uurimisi, pikendatakse 
üheksakuulist tähtaega uurimiste lõpuleviimiseks vajaliku aja võrra. Tähtaega võidakse pikendada kuni üheksa kuud. Tolli ja tollimaksude tagasimaksmise või vähendamise taotlejat teavitatakse uurimise alus ­
tamise ja lõpetamise kuupäevadest.  ▼
M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 395
 
Kui komisjon on artikli 906a kohaselt edastanud oma vastuväited tolli ­
maksude tagasimaksmise või vähendamise taotlejale, pikendatakse üheksakuulist tähtaega ühe kuu võrra.
 
Artikkel 908  
1. Asjaomasele liikmesriigile teatatakse artiklis 907 osutatud otsusest 
niipea kui võimalik ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast selles artiklis kindlaksmääratud tähtaja lõppemist.
 
Komisjon teavitab liikmesriike vastuvõetud otsustest, et aidata tollil teha 
otsuseid faktide ja õiguslike asjaolude poolest samaväärsete juhtude kohta.
 
2. Otsuseid tegev tolliasutus otsustab talle esitatud taotluse rahul ­
damise või rahuldamata jätmise komisjoni otsuse alusel, millest on teavitatud kooskõlas lõikega 1.
 
3. Kui artiklis 907 osutatud otsusega määratakse, et kõnealused 
asjaolud on aluseks tollimaksude tagasimaksmisele või vähendamisele, võib komisjon kindlaks määrata, missugustel tingimustel võivad liik ­
mesriigid tollimaksud tagasi maksta või neid vähendada faktide ja õiguslike asjaolude poolest samaväärsetel juhtudel.  
▼
B 
Artikkel 909  
Kui komisjon ei võta otsust vastu artiklis 907 osutatud aja jooksul või ei 
teata asjaomasele liikmesriigile otsusest artiklis 908 osutatud aja jooksul, peab otsuseid tegev tolliasutus taotluse rahuldama.
 
4. PEATÜKK  
Liikmesriikide tollide vaheline haldusabi  
Artikkel 910  
Artikli 885 lõikes 2 osutatud juhtudel saadab otsuseid tegev tolliasutus 
järelevalveasutusele vastavalt lisas 112 olevale näidisele koostatud kirjaliku taotluse kaks eksemplari. Taotlusega on kaasas tagasimaksmise või vähendamise taotluse ja kõikide selliste vajalike dokumentide orig ­
inaalid või koopiad, mis võimaldavad järelevalveasutusel saada teavet või teha vajalikke kontrolle.
 
Artikkel 911  
1. Järelevalveasutus hangib otsuseid tegeva tolliasutuse poolt nõutud 
teabe või teeb nimetatud tolliasutuse poolt nõutavad kontrollid kahe nädala jooksul pärast taotluse kättesaamist. Järelevalveasutus kannab saadud tulemused artiklis 910 osutatud dokumendi selle jaoks ettenähtud osasse ning tagastab nimetatud dokumendi otsuseid tegevale tolliasu ­
tusele koos kõigi talle edastatud dokumentidega.  ▼
M23  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 396
 
2. Kui järelevalveasutus ei suuda hankida teavet või teha kontrolle 
lõikes 1 osutatud kahenädalase tähtaja jooksul, peab ta teatama selle aja möödudes talle esitatud taotluse kättesaamisest, tagastades otsuseid tegevale tolliasutusele artiklis 910 osutatud dokumendi koopia koos omapoolse nõuetekohase märkega.
 
Artikkel 912  
Rakendustolliasutus saadab artikli 887 lõikes 5 osutatud sertifikaadi 
otsuseid tegevale tolliasutusele vormis, mis vastab lisas 113 olevale näidisele.  
▼
M18  
IVa OSA  
KAUBA KASUTAMISE JA/VÕI SIHTKOHA KONTROLLIMINE  
Artikkel 912a  
1. Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) pädevad asutused  — tolliasutused või muud käesoleva osa kohal ­
damise eest vastutavad liikmesriigi asutused;  
b) asutus –  tolliasutus või kohalikul tasandil käesoleva osa kohaldamise 
eest vastutav organ;  
c) kontrolleksemplar T5 –  lisas 63 esitatud näidisele vastavatel 
vormidel koostatud kontrolleksemplari T5 originaal ja koopia, millele on vajaduse korral lisatud üks või mitu lisas 64 esitatud näidisele vastava vormi T5  bis originaali ja koopiat või üks või 
mitu lisas 65 esitatud näidisele vastava lastinimekirja T5 originaali 
ja koopiat. Vormid trükitakse ja täidetakse vastavalt lisa 66 selgita ­
vatele märkustele ning vajaduse korral muude ühenduse eeskirjadega ettenähtud täiendavatele juhenditele.
 
2. Kui ühenduse tolliterritooriumile imporditud, sealt eksporditud või 
kõnealuse territooriumi piires liikuvat kaupa käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisel tuleb tõendada, et kauba kasutuse ja/või sihtkoha suhtes on nimetatud meetmega ettenähtud või määratud tingimused täidetud, esitatakse selleks kontrolleksemplar T5, mis on koostatud ja mida kasutatakse käesoleva osa sätete kohaselt.
 
3. Kogu kontrolleksemplarile T5 märgitud kaup laaditakse ühele  
►M21  artikli 349 lõike 1 ◄ teises lõigus nimetatud veovahendile, 
sellel on üks kaubasaaja ja see on ette nähtud samaks kasutuseks ja/või samasse sihtkohta toimetamiseks.  ▼
B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 397
 
Pädevad asutused võivad lubada lisas 65 esitatud näidisele vastava 
vormi asendamist ühtse elektroonilise või automaatse andmetöötlus ­
süsteemi abil koostatud lastinimekirjadega T5 või lähetus-/ ­
ekspordiformaalsuste täitmiseks koostatud kaubakirjeldusdokumen ­
tidega, mis sisaldavad kõiki lisa 65 näidisvormil esitatud andmeid, kui sellised dokumendid on kujundatud ja täidetud nii, et need võimaldavad kõnealustel asutustel neid raskusteta kasutada, ja pakuvad kõiki pädevate asutuste poolt vajalikuks peetavaid tagatisi.
 
4. Lisaks erieeskirjadega ettenähtud kohustustele peab isik, kes 
kontrolleksemplarile T5 alla kirjutab, kasutama nimetatud dokumendis kirjeldatud kaupa deklareeritud otstarbel ja/või lähetama selle dekla ­
reeritud sihtkohta.
 
Kõnealune isik vastutab ka selle eest, kui mis tahes isik kuritarvitab 
tema poolt koostatud kontrolleksemplare T5.  
5. Erandina lõikest 2 ja juhul, kui kauba kasutamisest ja/või siht ­
kohast kinnipidamise kontrollimist nõudvate ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, on igal liikmesriigil õigus nõuda, et kõnealuse kauba ettenähtud või määratud kasutust ja/või sihtkohta jõudmist tõen ­
dataks siseriikliku korra kohaselt, tingimusel et kaupa ei viida selle territooriumilt välja enne, kui seda on ettenähtud või määratud viisil kasutatud ja/või see on jõudnud ettenähtud või määratud sihtkohta.
 
Artikkel 912b  
1. Kontrolleksemplar T5 esitatakse ühe originaaleksemplari ja 
vähemalt ühe koopiana. Kõikidel vormidel peab olema asjaomase isiku originaalallkiri ja need peavad sisaldama kõiki kauba kirjelduse üksikasju ning lisateavet, mis on vajalik kontrolli nõudvate ühenduse eeskirjade rakendamiseks.
 
2. Kui kontrolli nõudvate ühenduse eeskirjadega nähakse ette tagatise 
esitamine, esitatakse see:  
— nendes eeskirjades määratud agentuurile või selle puudumisel kas 
asutusele, kes kontrolleksemplare T5 välja annab, või mõnele teisele asutusele, kelle on sel eesmärgil nimetanud liikmesriik, kus kõnealune asutus asub, ja
 
— nendes eeskirjades sätestatud viisil või eeskirjade puudumisel 
kõnealuse liikmesriigi ametiasutuste ettenähtud korras.  
Sel juhul märgitakse vormi T5 lahtrisse 106 üks järgmistest märkustest:  
— Garantía constituida por un importe de … euros  
— Sikkerhed på … EUR  
— Sicherheit in Höhe von … EURO geleistet  
— Κατατεθείσα  εγγύηση  ποσού  … ΕΥΡΩ  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 398
 
— Guarantee of EUR … lodged  
— Garantie d'un montant de … euros déposée  
— Garanzia dell'importo di … EURO depositata  
— Zekerheid voor … euro  
— Entregue garantia num montante de … EURO  
— Annettu … euron suuruinen vakuus  
— Säkerhet ställd till et belopp av … euro  
▼A2 
— Celní dluh ve výši … EUR zajišt ěn 
— Esitatud tagatis EUR …  
— Galvojums par EUR …iesniegts  
— Pateikta garantija … EUR sumai  
— … EUR vámbiztosíték letétbe helyezve  
— Garanzija fuq l-EUR … saret  
— Złożono zabezpieczenie w wysoko ści … EUR  
— Položeno zavarovanje v višini … EUR  
— Poskytnuté zabezpe čenie vo výške … EUR  
▼M30  
— Обезпечение  от … EUR представено  
— Garan ție depusă în sumă de … EUR  
▼M45  
— Položeno osiguranje u visini … eurot.  
▼M18  
3. Kui kontrolli nõudvates ühenduse eeskirjades täpsustatakse 
kaubale teatava kasutuse määramise ja/või selle sihtkohta toimetamise tähtaeg, täidetakse vormi T5 lahtri 104 märkus „Täitmise tähtaeg… päeva”.
 
4. Kui kaupa veetakse tolliprotseduuri alusel, annab kontrolleks ­
emplari T5 välja tolliasutus, kust kaup lähetatakse.  
Selle protseduuriga seonduval dokumendil on viide väljaantud kontrol ­
leksemplarile T5. Samuti on väljaantud vormi T5 lahtris 109 viide 
protseduuriga seonduvale dokumendile.  
5. Kui kauba suhtes ei kohaldata tolliprotseduuri, annab kontrolleks ­
emplari T5 välja asutus, kust kaup lähetatakse.  
Vormi T5 lahtrisse 109 märgitakse üks järgmistest märkustest:  
— Mercancías no incluidas en un régimen aduanero  
— Ingen forsendelsesprocedure  
— Nicht in einem Zollverfahren befindliche Waren  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 399
 
— Εμπορεύματα  εκτός  τελωνειακού  καθεστώτος  
— Goods not covered by a customs procedure  
— Marchandises hors régime douanier  
— Merci non vincolate ad un regime doganale  
— Geen douaneregeling  
— Mercadorias não sujeitas a regime aduaneiro  
— Tullimenettelyn ulkopuolella olevat tavarat  
— Varorna omfattas inte av något tullförfarande  
▼A2 
— Zboží mimo celní režim  
— Kaup, millele ei rakendata tolliprotseduuri  
— Preces, kur ām nav piem ērota muitas proced ūra 
— Prekės, kurioms netaikoma muitin ės procedūra 
— Vámeljárás alá nem vont áruk  
— Oġġetti mhux koperti bi pro ċedura tad-Dwana  
— Towary nieobj ęte procedur ą celną 
— Blago ni vklju čeno v carinski postopek  
— Tovar nie je v colnom režime  
▼M30  
— Стоки , които  не са под митнически  режим  
— Mărfuri care nu sunt acoperite de un regim vamal  
▼M45  
— Roba nije obuhva ćena carinskim postupkom.  
▼M18  
6. Kontrolleksemplari T5 kinnitab lõigetes 4 ja 5 nimetatud asutus. 
Kinnitusmärge sisaldab andmeid, mis kantakse järgmiste dokumentide 
lahtrisse A (lähtetolliasutus):  
a) vormi T5 puhul asutuse nimi ja pitser, pädeva isiku allkiri, ehtsuse 
tõendamise kuupäev ning registreerimisnumber, mis võib olla 
eelnevalt trükitud;  
b) vormi T5  bis või lastinimekirja T5 puhul vormil T5 olev registreeri ­
misnumber. Number kantakse kas pitsatiga, millel on kirjas asutuse nimi, või käsitsi; viimasel juhul peab olema lisatud kõnealuse asutuse ametlik pitser.
 
7. Kui kauba kasutamisest ja/või sihtkohast kinnipidamist nõudvate 
ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse  
►M21  artiklit 357 ◄ mutatis mutandis . Lõigetes 4 ja 5 nimetatud 
asutus kontrollib kaubasaadetist ning täidab ja kinnitab lahtri D „Lähte ­
tolliasutuse kontroll” vormi T5 esiküljel.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 400
 
8. Lõigetes 4 ja 5 nimetatud asutus säilitab koopia igast kontrolleks ­
emplarist T5. Nende dokumentide originaalid tagastatakse asjaomasele isikule kohe, kui kõik haldusformaalsused ning vormi T5 lahtrid A (Lähtetolliasutus) ja B (Tagastamisaadress…) on nõuetekohaselt täidetud.  
▼
M21  
9. Artiklit 360 kohaldatakse  mutatis mutandis . 
▼M18  
Artikkel 912c  
1. Kaup ja kontrolleksemplaride T5 originaalid esitatakse sihttollia ­
sutusele.  
Kui kauba kasutamisest ja/või sihtkohast kinnipidamise kontrollimist 
nõudvate ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, võib sihttol ­
liasutus lubada, et kaup tarnitakse otse kaubasaajale tingimustel, mis võimaldavad sihttolliasutusel kaupa selle saabumisel või pärast seda kontrollida.
 
Kõik isikud, kes esitavad kontrolleksemplari T5 ja sellega hõlmatud 
kaubasaadetise sihttolliasutusele, võivad taotluse korral saada saabumis ­
tõendi, mis on koostatud vastavalt lisa 47 näidisele. Nimetatud saabum ­
istõend ei tohi asendada kontrolleksemplari T5.  
2. Kui ühenduse eeskirjadega nõutakse kauba ühenduse tolliterri ­
tooriumilt väljaviimise kontrollimist:  
— on meritsi veetava kauba puhul sihttolliasutus asutus, kes vastutab 
selle sadama eest, kus kaup laaditakse laevale, mis ei ole regulaarne laevaliin artikli 313a tähenduses,
 
— on õhuteed pidi veetava kauba puhul sihttolliasutus asutus, kes 
vastutab artikli 190 lõikes b nimetatud ühenduse rahvusvahelise lennujaama eest, kus kaup laaditakse õhusõidukile, mis suundub lennule väljaspool ühendust asuvasse lennujaama,  
▼
M21  
— mõne muu transpordiliigiga veetava kauba puhul on sihttolliasutus 
artikli 793 lõikes 2 nimetatud väljumistolliasutus.  
▼M18  
3. Sihttolliasutus kontrollib kauba ettenähtud või määratud kasuta ­
misest ja/või sihtkohast kinnipidamist. Ta registreerib kontrolleks ­
emplaris T5 sisalduvad andmed, säilitades vajaduse korral kõnealuse dokumendi koopia, ja kontrollimise tulemused.
 
4. Sihttolliasutus tagastab pärast nõutavate formaalsuste täitmist ja 
märgete tegemist kontrolleksemplari T5 aadressil, mis on esitatud orig ­
inaali vormi T5 lahtris B „Tagastamisaadress”.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 401
 
Artikkel 912d  
1. Kui kontrolleksemplari T5 väljaandmisel on vaja artikli 912b lõike 
2 kohaselt esitada tagatis, kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.  
2. Kui teatavale kaubakogusele ei ole määratud ettenähtud kasutust 
ja/või see pole toimetatud ettenähtud sihtkohta, võtavad pädevad 
asutused, kui see on asjakohane, artikli 912b lõikes 3 sätestatud 
tähtaja möödudes vajalikud meetmed, et võimaldada artikli 912b lõikes 2 nimetatud asutusel nõuda kõnealustele kogustele vastava summa tasumist esitatud tagatise arvelt.
 
Asjaomase isiku taotluse korral võivad kõnealused asutused otsustada 
nõuda, et võimaluse korral tasutaks tagatise arvelt summa, mille saamiseks korrutatakse tagatise määr, mis vastab kaubakogusele, millele ei ole ettenähtud tähtaja möödumisel määratud täpsustatud kasutust ja/või mis ei ole ettenähtud tähtaja jooksul sihtkohta toimetatud, koefitsiendiga, mis on saadud kõnealusele kogusele kasutuse määramise ja/või sihtkohta toimetamise tähtaja ületanud 
päevade arvu jagamisel tähtaja pikkusega (päevades).
 
Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui asjaomane isik saab tõendada, et 
kõnealune kaup läks kaotsi vääramatu jõu tõttu.  
3. Kui kuue kuu jooksul alates kontrolleksemplari T5 väljaandmise 
päevast või vormi T5 lahtrisse 104 „Täitmise tähtaeg… päeva” märgitud tähtaja möödumisest ei ole kõnealuse dokumendi lahtris B täpsustatud 
tagastamisasutus sihttolliasutuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud koopiat 
saanud, võtavad pädevad asutused vajalikud meetmed, et nõuda artikli 912b lõikes 2 nimetatud asutuselt kõnealuse artikliga ettenähtud tagatise tasumist.
 
Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui kontrolleksemplari T5 tagastamise 
tähtaja ületamine ei johtu asjaomasest isikust.  
4. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse, kui kauba kasutamisest ja/või siht ­
kohast kinnipidamise kontrollimist nõudvate ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, ja igal juhul ilma et see piiraks tollivõlga käsit ­
levate sätete kohaldamist.
 
Artikkel 912e  
1. Kui kauba kasutamise ja/või sihtkohast kinnipidamise kontrollimist 
nõudvate ühenduse eeskirjadega ei ole ette nähtud teisiti, võib kontrol ­
leksemplari T5 ja kaubasaadetise, millega see kaasneb, enne kõnealuse vormiga seotud tolliprotseduuri lõpetamist osadeks jagada. Jagamise teel saadud saadetisi võib omakorda osadeks jagada.  ▼
M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 402
 
2. Asutus, kus kõnealune jagamine toimub, annab kooskõlas artikliga 
912b iga jagatud saadetise kohta välja väljavõtte kontrolleksemplarist T5.
 
Väljavõte sisaldab muu hulgas algse kontrolleksemplari T5 lahtritesse 
100, 104, 105, 106 ja 107 märgitud andmeid ning selles esitatakse väljavõttes hõlmatud kauba netomass ja -kogus. Iga väljavõtte vormi T5 lahtrisse 106 märgitakse üks järgmistest märkustest:
 
— Extracto del ejemplar de control T5 inicial (número de registro, 
fecha, oficina y país de expedición): …  
— Udskrift af det oprindelige kontroleksemplar T5 (registreringsnum ­
mer, dato, sted og udstedelsesland): …  
— Auszug aus dem ursprünglichen Kontrollexemplar T5 (Registrier ­
nummer, Datum, ausstellende Stelle und Ausstellungsland): …  
— Απόσπασμα  του αρχικού  αντιτύπου  ελέγχου  T5 (αριθμός  πρωτοκό­  
λου, ημερομηνία , τελωνείο  και χώρα  έκδοσης ): …  
— Extract of the initial T5 control copy (registration number, date, 
office and country of issue): …  
— Extrait de l'exemplaire de contrôle T5 initial (numéro d'enregistre ­
ment, date, bureau et pays de délivrance): …  
— Estratto dell'esemplare di controllo T5 originale (numero di registra ­
zione, data, ufficio e paese di emissione):. …  
— Uittreksel van het oorspronkelijke controle-exemplaar T5 (registra ­
tienummer, datum, kantoor en land van afgifte): …  
— Extracto do exemplar de controlo T5 inicial (número de registo, 
data, estância e país de emissão): …  
— Ote alun perin annetusta T5-valvontakappaleesta (kirjaamisnumero, 
antamispäivämäärä, -toimipaikka ja -maa): …  
— Utdrag ur ursprungligt kontrollexemplar T5 (registreringsnummer, 
datum, utfärdande kontor och land): …  
▼A2 
— Výpis z p ůvodního kontrolního výtisku T5 (eviden ční číslo, datum, 
úřad a zem ě vystavení): …  
— Väljavõte esialgsest T5 kontrolleksemplarist (registreerimisnumber, 
kuupäev, väljaandnud asutus ja riik):…  
— Izraksts no s ākotnējā T5 kontroleksempl āra (reģistrācijas numurs, 
datums, izdev ēja iestāde un valsts):…  
— Išrašas iš pirminio T5 kontrolinio egzemplioriaus (registracijos 
numeris, data, išdavusi įstaiga ir valstyb ė): …  
— Az eredeti T5 ellen őrző példány kivonata ( nyilvántartási szám, 
kiállítás dátuma, a kiállító ország és hivatal neve): …  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 403
 
— Estratt tal-kopja ta' kontroll tat-T5 inizjali (numru ta' re ġistrazzjoni, 
data, uffiċċju u pajji ż fejn ġie maħruġ id-dokument): …  
— Wyciąg z wyjściowej karty kontrolnej T5 (numer ewidencyjny, data, 
urząd i kraj wystawienia): …  
— Izpisek iz prvotnega kontrolnega izvoda T5 (eviden čna številka, 
datum, urad in država izdaje): …  
— Výpis z pôvodného kontrolného výtla čku T5 (registra čné číslo, 
dátum, vydávajúci úrad a krajina vydania): …  
▼M30  
— Извлечение  от първоначално  издадения  оначалния  контролен  
формуляр  Т5 (регистрационен  номер , дата, митническо  
учреждение  и страна  на издаване ): …  
— Extras din exemplarul de control T5 ini țial (număr de înregistrare, 
data, biroul și țara emitente): …  
▼M45  
— Izvod prvobitnog kontrolnog primjerka T5 (registracijski broj, 
datum, ispostava i zemlja izdavanja): ….  
▼M18  
Vormi T5 lahter B „Tagastamisaadress…” sisaldab algse vormi T5 
vastavas lahtris näidatud teavet.  
Algse vormi T5 lahtrisse J „Kasutuse ja/või sihtkoha kontroll” 
märgitakse üks järgmistest märkustest:  
— … (número) extractos expedidos — copias adjuntas  
— … (antal) udstedte udskrifter — kopier vedføjet  
— … (Anzahl) Auszüge ausgestellt — Durchschriften liegen bei  
— … (αριθμός ) εκδοθέντα  αποσπάσματα  — συνημμήνα  αντίγραφα  
— … (number) extracts issued — copies attached  
— … (nombre) extraits délivrés — copies ci-jointes  
— … (numero) estratti rilasciati — copie allegate  
— … (aantal) uittreksels afgegeven — kopieën bijgevoegd  
— … (número) de extractos emitidos — cópias juntas  
— Annettu… (lukumäärä) otetta — jäljennökset liitteenä  
— … (antal) utdrag utfärdade — kopier bifogas  
▼A2 
— … (po čet) vystavených výpis ů — kopie p řiloženy  
— väljavõtted … (arv) — koopiad lisatud  
— Izsniegti… (skaits) izraksti — kopijas pielikum ā 
— Išduota … (skai čius) išrašų — kopijos pridedamos  
— … (számú) kivonat kiadva — másolatok csatolva  
— … (numru) estratti ma ħruġa kopji mehmu ża ▼A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 404
 
— … (ilo ść) wydanych wyci ągów — kopie za łączone  
— … (število) izdani izpiski — izvodi priloženi  
▼M26  
— … (po čet) vyhotovených výpisov – kópie priložené  
▼M30  
— … (брой ) издадени  извлечения  — приложени  формуляри  
— … (num ărul) de extrase emise — copii anexate  
▼M45  
— … (broj) izdanih izvadaka – preslike u prilogu.  
▼M18  
Algne kontrolleksemplar T5 saadetakse koos väljavõtete koopiatega 
viivitamata tagasi aadressil, mis on märgitud vormi T5 lahtrisse B „Tag ­
astamisaadress…”.  
Asutus, kus jagamine toimub, säilitab koopia algsest kontrolleks ­
emplarist T5 ja väljavõtetest. Kontrolleksemplari T5 väljavõtete orig ­
inaalid peavad olema kaasas jagatud saadetise iga osaga kuni vastavate sihttolliasutusteni, kus kohaldatakse artiklis 912c nimetatud sätteid.
 
3. Lõikes 1 sätestatud edasise jagamise korral kohaldatakse lõiget 2  
mutatis mutandis . 
Artikkel 912f  
1. Kontrolleksemplari T5 võib välja anda tagasiulatuvalt, kui:  
— kauba lähetamisel kõnealust dokumenti ei taotletud või see jäi välja 
andmata asjaomasest isikust sõltumatutel põhjustel või see isik 
tõendab, et seda ei põhjustanud pettus ega temapoolne ilmne hooletus,
 
— asjaomane isik tõendab, et kontrolleksemplar T5 on seotud kaubaga, 
mille suhtes on täidetud kõik formaalsused,  
— asjaomane isik esitab kõnealuse kontrolleksemplari T5 väljaand ­
miseks vajalikud dokumendid,  
— pädevatele asutustele on tõendatud, et kontrolleksemplari T5 
väljaandmine tagasiulatuvalt ei loo alust selliste rahaliste soodustuste andmiseks, mis ei ole õigustatud kasutatava menetlusega, kauba tollistaatusega või tulenevalt nende kasutusest või sihtkohast.
 
Kui kontrolleksemplar T5 antakse välja tagasiulatuvalt, märgitakse 
vormile T5 punasega üks järgmistest märkustest:  
— Expedidoa a posteriori  
— Udstedt efterfølgende  
— nachträglich ausgestellt  
— Εκδοθέν  εκ των υστέρων  
— Issued retrospectively  ▼A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 405
 
— Délivré a posteriori  
— Rilasciato a posteriori  
— achteraf afgegeven  
— Emitido a posteriori  
— Annettu jälkikäteen  
— Utfärdat i efterhand  
▼A2 
— Vystaveno dodate čně 
— Välja antud tagasiulatuvalt  
— Izsniegts retrospekt īvi 
— Retrospektyvusis išdavimas  
▼M26  
— Kiadva visszamen őleges hatállyal  
▼A2 
— Maħruġ retrospettivament  
— Wystawiona retrospektywnie  
— Izdano naknadno  
▼M26  
— Vyhotovené dodato čne 
▼M30  
— Издаден  впоследствие  
— Eliberat ulteriorEmis a posteriori  
▼M45  
— Izdano naknadno  
▼M18  
ja asjaomane isik märgib sellele veovahendi andmed, millega kaup 
lähetati, lähetuskuupäeva ning vajaduse korral kuupäeva, millal kaup sihttolliasutusele esitati.
 
2. Kontrolleksemplaride T5 ja nende väljavõtete duplikaate võib välja 
anda algse kontrolleksemplari T5 väljaandnud asutus asjaomase isiku taotluse korral originaalide kaotamisel. Duplikaadil peab olema asutuse pitser, pädeva ametniku allkiri ja punaste trükitähtedega üks järgmistest märkustest:
 
— DUPLICADO  
— DUPLIKAT  
— DUPLIKAT  
— ANTI ΓΡΑΦΟ  
— DUPLICATE  
— DUPLICATA  
— DUPLICATO  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 406
 
— DUPLICAAT  
— SEGUNDA VIA  
— KAKSOISKAPPALE  
— DUPLIKAT  
▼A2 
— DUPLIKÁT  
— DUPLIKAAT  
— DUBLIK ĀTS 
— DUBLIKATAS  
— MÁSODLAT  
— DUPLIKAT  
— DUPLIKAT  
— DVOJNIK  
— DUPLIKÁT  
▼M30  
— ДУБЛИКАТ  
— DUPLICAT  
▼M45  
— DUPLIKAT.  
▼M18  
3. Sihttolliasutus võib tagasiulatuvalt väljaantud kontrolleks ­
emplaridele T5 ja duplikaatidele kanda märkusi ainult juhul, kui kõnealune asutus tõendab, et dokumendiga hõlmatud kaubale on määratud ühenduse eeskirjades sätestatud kasutus ja/või see on toimetatud ühenduse eeskirjades sätestatud sihtkohta.
 
Artikkel 912g  
1. Liikmesriikide pädevad asutused võivad oma pädevuse piires 
lubada isikul, kes vastab lõikes 4 sätestatud tingimustele ning kavatseb lähetada kaupa, mille kohta tuleb koostada kontrolleksemplar T5 (edaspidi „volitatud kaubasaatja”), lähtetolliasutuses asjaomast kaupa või seda hõlmavat kontrolleksemplari T5 mitte esitada.
 
2. Kontrolleksemplari T5 puhul, mida kasutavad volitatud kauba ­
saatjad, võivad pädevad asutused:  
a) teha ettekirjutuse, et kasutataks vorme, mis kannavad volitatud 
kaubasaatja identifitseerimist võimaldavat eristusmärki;  
b) näha ette, et vormi lahtrisse A „Lähtetolliasutus”:  
— paneb lähtetolliasutus eelnevalt oma pitseri ja kõnealuse asutuse 
ametnik oma allkirja; või  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 407
 
— paneb pitseri volitatud kaubasaatja lisas 62 esitatud näidisele 
vastava erilise metallpitsatiga; või  
— pannakse lisas 62 esitatud näidisele vastava eripitseri jäljend 
eelnevalt dokumendile selleks volitatud trükikojas. Jäljendi võib teha ka elektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil;
 
c) lubada volitatud kaubasaatjal jätta allkirjastamata sellised vormid, 
millel on lisas 62 osutatud eripitser ja mis on esitatud elektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil. Sel juhul märgitakse vormi lahtris 110 deklarandi allkirja jaoks ettenähtud kohta üks järg ­
mistest märkustest:
 
— Dispensa de la firma, artículo 912 octavo del Reglamento (CEE) 
n o 2454/93  
— Underskriftsdispensation, artikel 912 g i forordning (EØF) 
nr. 2454/93  
— Freistellung von der Unterschriftsleistung, Artikel 912 g der 
Verordnung (EWG) Nr. 2454/93  
— Απαλλαγή  από την υποχρέωση  υπογραφής , άρθρο  912 ζ του 
κανονισμού  (EOK) αριθ. 2454/93  
— Signature waived — Article 912 g of Regulation (EEC) 
nr 2454/93  
— Dispense de signature, article 912 octies du règlement (CEE) 
n o 2454/93  
— Dispensa dalla firma, articolo 912 octies del regolamento (CEE) 
n. 2454/93  
— Vrijstelling van ondertekening — artikel 912 octies van 
Verordening (EEG) nr. 2454/93  
— Dispensada a assinatura, artigo 912.  o — G do Regulamento (CE) 
n. 2454/93  
— Vapautettu allekirjoituksesta — asetuksen (ETY) N:o 2454/93 
912 g artikla  
— Befriad från underskrift, artikel 912 g i förordning (EEG) 
nr 2454/93  
▼A2 
— Podpis se nevyžaduje — článek 912g na řízení (EHS) č. 2454/93  
— Allkirjanõudest loobutud — määruse (EMÜ) nr 2454/93 
artikkel 912g  
— Derīgs bez paraksta — Regulas (EEK) Nr.2454/93 912.g pants  
— Leista nepasirašyti — Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, 912g 
straipsnis  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 408
 
— Aláírás alól mentesítve — a 2454/93/EGK rendelet 912g. cikke  
— Firma mhux me ħtieġa — Artikolu 912g tar-Regolament (KEE) 
2454/93  
— Zwolniony ze sk ładania podpisu — art. 912g 
rozporządzenia (EWG) nr 2454/93  
— Opustitev podpisa — člen 912g uredbe (EGS) št. 2454/93  
▼M26  
— Oslobodenie od podpisu — článok 912g nariadenia (EHS) 
č. 2454/93  
▼M30  
— Освободен  от подпис  — член  912ж на Регламент  (ЕИО ) 
№ 2454/93  
— Dispens ă de semn ătură — Articolul 912g din 
Regulamentul (CEE) Nr. 2454/93  
▼M45  
— Oslobo đeno potpisa – članak 912.g Uredbe (EEZ) br. 2454/93.  
▼M18  
3. Volitatud kaubasaatja täidab kontrolleksemplari T5, kandes 
sellesse nõutavad andmed, sealhulgas:  
— lahtrisse A („Lähtetolliasutus”) kauba lähetamise kuupäeva ja 
deklaratsioonile antud numbri ning  
— vormi T5 lahtrisse D („Kontroll lähteasutuses”) ühe järgmistest 
märkustest:  
— Procedimiento simplificado, artículo 912 octavo del 
Reglamento (CEE) n  o 2454/93  
— Forenklet fremgangsmåde, artikel 912 g i forordning (EØF) 
nr. 2454/93  
— Vereinfachtes Verfahren, Artikel 912 g der Verordnung (EWG) 
Nr. 2454/93  
— Απλοστευμένη  διαδικασία , άρθρο  912 ζ) του κανονιςμού  (EOK) 
αριθ. 2454/93  
— Simplified procedure — Article 912 g of Regulation (EEC) 
nr 2454/93  
— Procédure simplifiée, article 912 octies du règlement (CEE) 
n o 2454/93  
— Procedura semplificata, articolo 912 octies del 
regolamento (CEE) n. 2454/93  
— Vereenvoudigde procedure, artikel 912 octies van 
Verordening (EEG) nr. 2454/93  
— Procedimento simplificado, artigo 912.  o — G do 
Regulamento (CE) n.  o 2454/93  ▼A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 409
 
— Yksinkertaistettu menettely — asetuksen (ETY) N:o 2454/93 
912 g artikla  
— Förenklat förfarande, artikel 912 g i förordning (EEG) 
nr 2454/93  
▼A2 
— Zjednodušený postup- článek 912 g na řízení (EHS) č. 2454/93  
— Lihtsustatud tolliprotseduur — määruse (EMÜ) nr 2454/93 
artikkel 912g  
— Vienk āršota proced ūra — Regulas (EEK) Nr.2454/93 912.g 
pants  
— Supaprastinta proced ūra — Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, 
912g straipsnis  
— Egyszer űsített eljárás — a 2454/93/EGK rendelet 912g. cikke  
— Proċedura simplifikata — Artikolu 912 g tar-Regolament (KEE) 
2454/93  
— Procedura uproszczona — art. 912g rozporz ądzenia (EWG) 
nr 2454/93  
— Poenostavljen postopek — člen 912g uredbe (EGS) št. 2454/93  
— Zjednodušený postup — článok 912 g nariadenia (EHS) 
č. 2454/93  
▼M30  
— Опростена  процедура  — член  912ж на Регламент  (ЕИО ) 
№ 2454/93  
— Procedur ă simplicat ă — Articolul 912g din Regulamentul (CEE) 
Nr. 2454/93  
▼M45  
— Pojednostavnjeni postupak – članak 912.g Uredbe (EEZ) br. 
2454/93  
▼M18  
ja vajaduse korral üksikasjad selle tähtaja kohta, mille jooksul tuleb 
kaup sihttolliasutusele esitada, rakendatud identifitseerimismeetmed ja viited lähetusdokumendile.
 
See nõuetekohaselt täidetud eksemplar, millel on volitatud kaubasaatja 
allkiri, loetakse väljaantuks lõike 2 punktis b nimetatud pitseril näidatud asutuse poolt.
 
Pärast kauba lähetamist saadab volitatud kaubasaatja viivitamata lähte ­
tolliasutusele kontrolleksemplari T5 koopia koos dokumentidega, mille alusel nimetatud kontrolleksemplar T5 välja anti.
 
4. Lõikes 1 nimetatud luba antakse ainult isikutele, kes lähetavad 
kaupa sageli, kelle dokumentatsioon võimaldab pädevatel ametiasutustel kontrollida nende toiminguid ja kes ei ole oluliselt ega korduvalt rikkunud kehtivaid õigusakte.
 
Kõnealuses loas täpsustatakse eelkõige:  
— asutus või asutused, kes on pädevad tegutsema kaubasaadetiste 
lähtetolliasutustena,  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 410
 
— tähtaeg, mille jooksul volitatud kaubasaatja peab teatama lähtetollia ­
sutusele lähetatavast kaubasaadetisest, et enne kauba lähetamist oleks võimalik teha kontrolli, sealhulgas ühenduse eeskirjadega nõutavat kontrolli, ja samuti selleks määratud teatamiskord,
 
— tähtaeg, mille jooksul tuleb kaup sihttolliasutusele esitada; nimetatud 
tähtaeg määratakse kindlaks veotingimustest või ühenduse eeskir ­
jadest lähtuvalt,  
— meetmed kauba identifitseerimiseks, mille hulka võib kuuluda 
pädevate asutuste heakskiidetud ja volitatud kaubasaatja pandud tollitõkendite kasutamine,
 
— tagatiste esitamise viisid, kui kontrolleksemplaride T5 väljaandmise 
tingimuseks on tagatise esitamine.  
5. Volitatud kaubasaatja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada 
eripitseri ja lähtetolliasutuse templijäljendi või kõnesoleva eritempli jäljendiga vormide säilitamine.
 
Volitatud kaubasaatja vastutab kõikide tagajärgede, eriti rahaliste taga ­
järgede eest, mis on tingitud tema koostatud kontrolleksemplarides T5 esinevatest vigadest, väljajätmistest või muudest puudustest või lõikes 1 sätestatud loa alusel tehtavatest toimingutest.
 
Kui mis tahes isik kuritarvitab kontrolleksemplaride T5 vorme, mis on 
eelnevalt märgistatud lähtetolliasutuse pitseri või eripitseriga, on volitatud kaubasaatja kohustatud, ilma et see takistaks kriminaalõi ­
guslike meetmete võtmist, tasuma kõik kõnealuse kuritarvituse tule ­
musena tasumata jäänud tolli- ja muud maksud, samuti tagastama kõik kuritarvitamise tulemusena alusetult saadud rahalised soodustused, kui ta ei suuda tõendada pädevatele asutustele, kes talle loa andsid, et ta on võtnud kõik vajalikud meetmed, et tagada eripitseri ja lähtetollia ­
sutuse pitserijäljendi või kõnesoleva eritempli jäljendiga vormide säili ­
tamine.  
▼
B 
V OSA  
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 913  
Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused ja direktiivid:  
— komisjoni 9. jaanuari 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 37/70 iga 
eelnevalt tarnitud seadme, masina, aparaadi või sõidukiga koos kasu ­
tatavate oluliste varuosade päritolu kindlaksmääramise kohta, (  1 ) ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 411  
( 1 ) EÜT L 7, 10.1.1970, lk 6.
 — komisjoni 23. detsembri 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 2632/70, 
millega määratakse kindaks raadiovastuvõtjate ja televiisorite päritolu, (
 1 ) 
— komisjoni 12. veebruari 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 315/71 
vermuti valmistamiseks ettenähtud põhiveinide ja vermuti päritolu kindlaksmääramise kohta, (
 2 ) 
— komisjoni 27. aprilli 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 861/71 magne ­
tofonide päritolu kindlaksmääramise kohta, (  3 ) 
— komisjoni 14. novembri 1973. aasta määrus (EMÜ) nr 3103/73 
ühendusesises kaubanduses kasutatavate päritolusertifikaatide ja selliste sertifikaatide taotluste kohta, (
 4 ) 
— komisjoni 26. novembri 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 2945/76, 
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 754/76 ühenduse tolliterritooriumile tagasitoodava kauba suhtes kohaldatava tollikäitluse kohta, (
 5 ) viimati muudetud Hispaania ja 
Portugali ühinemisaktiga,  
— komisjoni 19. detsembri 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 137/79 
halduskoostöö erimeetodi sisseseadmise kohta ühendusesisese käitluse kohaldamiseks liikmesriikide laevadel püütud kalasaagi suhtes, (
 6 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3399/91, (  7 ) 
— komisjoni 11. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1494/80 tolli ­
väärtust käsitlevate tõlgendusmärkuste ja üldtunnustatud raamatupi ­
damispõhimõtete kohta, (  8 ) 
— komisjoni 11. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1495/80, millega 
rakendatakse teatavad nõukogu määruse (EMÜ) nr 1224/80 (kauba tolliväärtuse määramise kohta) sätted, (
 9 ) viimati muudetud 
määrusega (EMÜ) nr 558/91, (  10 ) 
— komisjoni 11. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1496/80 tolli ­
väärtuse määramisega seotud teabe andmise ja esitatavate doku ­
mentide kohta, (  11 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 979/93, (  12 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 412  
( 1 ) EÜT L 279, 24.12.1970, lk 35. 
( 2 ) EÜT L 36, 13.2.1971, lk 10. 
( 3 ) EÜT L 95, 28.4.1971, lk 11. 
( 4 ) EÜT L 315, 16.11.1973, lk 34. 
( 5 ) EÜT L 335, 4.12.1976, lk 1. 
( 6 ) EÜT L 20, 27.1.1979, lk 1. 
( 7 ) EÜT L 320, 22.11.1991, lk 19. 
( 8 ) EÜT L 154, 21.6.1980, lk 3. 
( 9 ) EÜT L 154, 21.6.1980, lk 14. 
( 10 ) EÜT L 62, 8.3.1991, lk 24. 
( 11 ) EÜT L 154, 21.6.1980, lk 16. 
( 12 ) EÜT L 101, 27.4.1993, lk 7.
 — komisjoni 20. juuni 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 1574/80, millega 
nähakse ette sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 1430/79 (impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise kohta) artiklite 16 ja 17 rakendamiseks, (
 1 ) 
— komisjoni 5. detsembri 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 3177/80 
nõukogu määruse (EMÜ) nr 1224/80 (kauba tolliväärtuse määramise kohta) artikli 14 lõike 2 kohaldamisel arvesse võetava kauba ühendusse tootmise koha kohta, (
 2 ) viimati muudetud 
määrusega (EMÜ) nr 2779/90, (  3 ) 
— komisjoni 5. detsembri 1980. aasta määrus (EMÜ) nr 3179/80 posti 
teel saadetava kauba tolliväärtuse määramisel arvesse võetavate postikulude kohta, (
 4 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 1264/90, (  5 ) 
— komisjoni 12. veebruari 1981. aasta määrus (EMÜ) nr 553/81 päri ­
tolusertifikaatide ja selliste sertifikaatide taotluste kohta, (  6 ) 
— komisjoni 12. juuni 1981. aasta määrus (EMÜ) nr 1577/81, millega 
kehtestatakse teatava rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks liht ­
sustatud korra süsteem, (  7 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 3334/90, (  8 ) 
— komisjoni 17. detsembri 1981. aasta direktiiv 82/57/EMÜ, millega 
nähakse ette teatavad rakendussätted nõukogu direktiivile 79/695/ ­
EMÜ kauba vabasse ringlusse lubamise protseduuride ühtlustamise kohta, (
 9 ) viimati muudetud direktiiviga 83/371/EMÜ, (  10 ) 
— komisjoni 23. aprilli 1982. aasta direktiiv 82/347/EMÜ, millega 
nähakse ette teatavad rakendussätted nõukogu direktiivile 81/177/ ­
EMÜ ühenduse kauba ekspordiprotseduuride harmoneerimise kohta, (
 11 ) 
— komisjoni 28. oktoobri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 3040/83, 
millega nähakse ette sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 1430/79 (impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise kohta) artiklite 2 ja 14 rakendamiseks, (
 12 ) 
— komisjoni 9. novembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 3158/83 
kasutus- ja litsentsitasude mõjust tolliväärtusele, (  13 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 413  
( 1 ) EÜT L 161, 26.6.1980, lk 3. 
( 2 ) EÜT L 335, 12.12.1980, lk 1. 
( 3 ) EÜT L 267, 29.9.1990, lk 36. 
( 4 ) EÜT L 335, 12.12.1980, lk 62. 
( 5 ) EÜT L 124, 15.5.1990, lk 32. 
( 6 ) EÜT L 59, 5.3.1981, lk 1. 
( 7 ) EÜT L 154, 13.6.1981, lk 26. 
( 8 ) EÜT L 321, 21.11.1990, lk 6. 
( 9 ) EÜT L 28, 5.2.1982, lk 38. 
( 10 ) EÜT L 204, 28.7.1983, lk 63. 
( 11 ) EÜT L 156, 7.6.1982, lk 1. 
( 12 ) EÜT L 297, 29.10.1983, lk 13. 
( 13 ) EÜT L 309, 10.11.1983, lk 19.
 — komisjoni 13. juuni 1984. aasta määrus (EMÜ) nr 1751/84, millega 
nähakse ette teatavad sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 3599/82 kohaldamiseks, (
 1 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 3693/92, (  2 ) 
— komisjoni 17. detsembri 1984. aasta määrus (EMÜ) nr 3548/84, 
millega nähakse ette teatavad sätted, et kohaldada määrust (EMÜ) nr 2763/83 protseduuri kohta, mis võimaldab kaupa enne selle vabasse ringlusse lubamist tollikontrolli all töödelda, (
 3 ) viimati 
muudetud määrusega (EMÜ) nr 2361/87, (  4 ) 
— komisjoni 27. juuni 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1766/85 tolli ­
väärtuse määramisel kasutatavate vahetuskursside kohta, (  5 ) viimati 
muudetud määrusega (EMÜ) nr 593/91, (  6 ) 
— komisjoni 11. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 3787/86 
teatavate majandusliku mõjuga tolliprotseduuride alusel välja antud lubade kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta, (
 7 ) 
— komisjoni 12. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 3799/86, 
millega nähakse ette sätted, et kohaldada nõukogu määrust (EMÜ) nr 1430/79 impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise kohta, (
 8 ) 
— komisjoni 31. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2458/87, millega 
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2473/86 välistöötlemisega seotud soodustuste korra ja standardvahetus ­
süsteemi kohta, (
 9 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 3692/92, (  10 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4128/87, 
millega nähakse ette tingimused suitsus kuivatatud Virginia 
tubaka, õhu käes kuivatatud heleda Burley tubaka (k.a Burley hübriidid), õhu käes kuivatatud heleda Marylandi tubaka ja kuumuses kuivatatud tubaka kandmiseks koondnomenklatuuri alamrubriikide 2404 10 10–2401 10 49 ja 2401 10 49 ning 2401 20 10–2401 20 49 alla, (
 11 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4129/87, 
millega täpsustatakse teatud elus koduveiste ja koduveiste liha klas ­
sifitseerimise tingimused Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia vahelise lepingu lisas C esitatud koondnomenklatuuris, (
 12 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 414  
( 1 ) EÜT L 171, 29.6.1984, lk 1. 
( 2 ) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 28. 
( 3 ) EÜT L 331, 19.12.1984, lk 5. 
( 4 ) EÜT L 215, 5.8.1987, lk 9. 
( 5 ) EÜT L 168, 28.6.1985, lk 21. 
( 6 ) EÜT L 66, 13.3.1991, lk 14. 
( 7 ) EÜT L 350, 12.12.1986, lk 14. 
( 8 ) EÜT L 352, 13.12.1986, lk 19. 
( 9 ) EÜT L 230, 17.8.1987, lk 1. 
( 10 ) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 26. 
( 11 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 1. 
( 12 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 9.
 — komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4130/87, 
millega nähakse ette sätted värskete sordi Emperor ( Vitis vinifera 
cv) dessertviinamarjade klassifitseerimne koondnomenklatuuri 
alamrubriigi 0806 10 11 alla, (  1 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4131/87, 
millega määratakse kindlaks tingimused portveini, madeira, šerri, Setubali muskaatveini ja tokai (Aszu ja Szamorodni) veinide klassi ­
fitseerimiseks koondnomenklatuuri alamrubriikide 2204 21 41, 2204 21 51, 2204 29 41, 2204 29 45, 2204 29 51 ja 2204 29 55 alla, (
 2 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2490/91, (  3 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4132/87, 
millega määratakse kindlaks tingimused Bourboni viski klassifit ­
seerimise kohta koondnomenklatuuri alamrubriikide 2208 30 11 ja 2208 30 19 alla, (
 4 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4133/87, 
millega määratakse kindlaks tingimused koondnomenklatuuri alamrubriikide 2208 90 31 ja 2208 90 59 alla klassifitseeritavale ühendusse imporditud vodkale tariifsete soodustuste kohaldamiseks, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Soome Vabariigi vahelises lepingus veinide ja alkohoolsete jookidega kauplemise kohta, (
 5 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4134/87, 
millega määratakse kindlaks tingimused fondüüjuustude lisamise kohta koondnomenklatuuri alamrubriigi 2106 90 10 alla, (
 6 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4135/87, 
millega määratakse kindlaks tingimused loodusliku naatriumnitraadi ja kaaliumilisandiga naatriumnitraadi klassifitseerimiseks vastavalt koondnomenklatuuri alamrubriikide 3102 50 10 ja 3105 91 10 alla, (
 7 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4136/87, 
millega määratakse kindlaks tingimused tapahobuste klassifitseeri ­
miseks koondnomenklatuuri alamrubriigi 0101 19 10 alla, (  8 ) 
— komisjoni 9. detsembri määrus (EMÜ) nr 4137/87, millega 
määratakse kindlaks tingimused kaupade klassifitseerimiseks koond ­
nomenklatuuri alamrubriikide 0408 11 90, 0408 91 90, 0408 99 90, 1106 20 10, 2501 00 51, 3502 10 10 ja 3502 90 10 alla, (
 9 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 415  
( 1 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 16. 
( 2 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 22. 
( 3 ) EÜT L 231, 20.8.1991, lk 1. 
( 4 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 36. 
( 5 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 42. 
( 6 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 48. 
( 7 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 54. 
( 8 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 60. 
( 9 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 63.
 — komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4138/87, 
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii ­
fimenetluse tingimused seemneks kasutatava kartuli, suhkrumaisi, teraviljade, õliseemnete ja -taimede puhul nende eesmärgipärase kasutuse tõttu, (
 1 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4139/87, 
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii ­
fimenetluse tingimused teatavate naftatoodete puhul nende eesmärgi ­
pärase kasutuse tõttu, (  2 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4140/87, 
millega määratakse kindlaks tingimused kurnariide, mis ei ole valmistoode, klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuri alamru ­
briigi 5911 20 00 alla, (
 3 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4141/87, 
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii ­
fimenetluse tingimused teatavate õhusõidukite ja laevade klasside jaoks ettenähtud kauba puhul nende eesmärgipärase kasutuse 
tõttu, (
 4 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1418/81, (  5 ) 
— komisjoni 9. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 4142/87, 
millega määratakse kindlaks impordil kohaldatava soodustatud tarii ­
fimenetluse tingimused teatava kauba puhul selle eesmärgipärase kasutuse tõttu, (
 6 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 3803/92, (  7 ) 
— komisjoni 4. märtsi 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 693/88 päritolus ­
taatusega toodete määratluse kohta seoses Euroopa Majandusü ­
henduse poolt tariifsete soodustuste kohaldamisega teatavate arengu ­
maadest pärinevate toodete suhtes, (  8 ) viimati muudetud määrusega 
(EMÜ) nr 3660/92, (  9 ) 
— komisjoni 14. märtsi 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 809/88 pärito ­
lustaatusega toodete määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta, mida kohaldatakse okupeeritud aladelt pärinevate toodete impordil ühendusse, (
 10 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2774/88, (  11 ) 
— komisjoni 21. detsembri 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 4027/88, 
millega nähakse ette sätted konteinerite ajutiseks impordiks, (  12 ) 
viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3348/89, (  13 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 416  
( 1 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 67. 
( 2 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 70. 
( 3 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 74. 
( 4 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 76. 
( 5 ) EÜT L 135, 30.5.1991, lk 28. 
( 6 ) EÜT L 387, 31.12.1987, lk 82. 
( 7 ) EÜT L 384, 30.12.1992, lk 15. 
( 8 ) EÜT L 77, 22.1.1988, lk 77. 
( 9 ) EÜT L 370, 19.12.1992, lk 11. 
( 10 ) EÜT L 86, 30.3.1988, lk 1. 
( 11 ) EÜT L 249, 8.9.1998, lk 5. 
( 12 ) EÜT L 355, 23.12.1988, lk 22. 
( 13 ) EÜT L 323, 8.11.1989, lk 17.
 — komisjoni 3. veebruari 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 288/89 inte ­
graallülituste päritolu määramise kohta, (  1 ) 
— komisjoni 8. märtsi 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 597/89, millega 
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2144/87 tollivõla kohta, (
 2 ) 
— komisjoni 11. juuli 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 2071/89 optilisel 
või kontaktpõhimõttel töötavate fotokoopiamasinate päriolu kind ­
laksmääramise kohta, (  3 ) 
— komisjoni 15. detsembri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 3850/89, 
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu 27. juuni 1968. aasta määrusele (EMÜ) nr 802/68 kaupade päritolureeglite ühismääratluse kohta seoses teatavate põllumajandustoodetega, mille puhul kohal ­
datakse importimise erikorda, (
 4 ) 
— komisjoni 30. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2561/90, millega 
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2503/88 tolliladude kohta, (
 5 ) viimati muudetud komisjoni määrusega (EMÜ) 
nr 3001/92, (  6 ) 
— komisjoni 30. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2562/90, millega 
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2504/88 vabatsoonide ja -ladude kohta, (
 7 ) viimati muudetud komisjoni 
määrusega (EMÜ) nr 2485/91, (  8 ) 
— komisjoni 5. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2883/90 
greibimahla päritolu kindlaksmääramise kohta, (  9 ) 
— komisjoni 5. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2884/90 
teatavate munadest saadud kaupade päritolu kindlaksmääramise kohta, (
 10 ) 
— komisjoni 11. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3561/90 
teatavate keraamikatoodete päritolu kindlaksmääramise kohta, (  11 ) 
— komisjoni 14. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3620/90 
teatavatest koduloomadest saadud värske, jahutatud või külmutatud liha ja rupsi päritolu kindlaksmääramise kohta, (
 12 ) 
— komisjoni 18. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3672/90 
kuul-, rull- ja nõellaagrite päritolu kindlaksmääramise kohta, (  13 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 417  
( 1 ) EÜT L 33, 4.2.1989, lk 23. 
( 2 ) EÜT L 65, 9.3.1989, lk 11. 
( 3 ) EÜT L 196, 12.7.1989, lk 24. 
( 4 ) EÜT L 374, 22.12.1989, lk 8. 
( 5 ) EÜT L 246, 10.9.1990, lk 1. 
( 6 ) EÜT L 301, 17.10.1992, lk 16. 
( 7 ) EÜT L 246, 10.9.1990, lk 33. 
( 8 ) EÜT L 228, 17.8.1991, lk 34. 
( 9 ) EÜT L 276, 6.10.1990, lk 13. 
( 10 ) EÜT L 276, 6.10.1990, lk 14. 
( 11 ) EÜT L 347, 12.12.1990, lk 10. 
( 12 ) EÜT L 351, 15.12.1990, lk 25. 
( 13 ) EÜT L 356, 19.12, 1990, lk 30.
 — komisjoni 19. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3716/90, 
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4046/89 tagatise esitamise kohta tollivõla tasumise kindlusta ­
miseks, (
 1 ) 
— komisjoni 21. detsembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3796/90, 
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1714/90 liikmesriigi tolli poolt esitatud teabe kohta, mis 
käsitleb kaupade klassifitseerimist koondnomenklatuuri alusel, (
 2 ) 
viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2674/92, (  3 ) 
— komisjoni 24. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1364/91, millega 
määratakse kindlaks koondnomenklatuuri XI jaotise alla kuuluva tekstiili ja tekstiiltoodete päritolu, (
 4 ) 
— komisjoni 24. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1365/91 puuvillal ­
interite, impregneeritud vildi ja lausriide, nahast rõivaesemete, jalanõude ja tekstiilist kellarihmade päritolu kindlaksmääramise kohta, (
 5 ) 
— komisjoni 12. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1593/91, mis 
näeb ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 719/91 (TIR-märkmike ja ATA-märkmike transiididokumentidena kasutamise kohta ühen ­
duses) rakendamise, (
 6 ) 
— komisjoni 13. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1656/91, millega 
nähakse ette teatavat liiki seestöötlemise toimingute või tollikontrolli all toimuva töötlemise suhtes kohaldatavad erisätted, (
 7 ) 
— komisjoni 23. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2164/91, millega 
nähakse ette sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 1697/79 (impordi- või eksporditollimaksude maksmise kohustusega tolliprotseduurile suunatud kauba eest tasumata jäänud impordi- või eksporditolli ­
maksude tollivormistusjärgse sissenõudmise kohta) artikli 5 lõike 2 rakendamiseks, (
 8 ) 
— komisjoni 26. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2228/91, millega 
nähakse ette rakendussätted määrusele (EMÜ) nr 1999/85 seestöötle ­
misega seotud soodustuste süsteemi kohta, (  9 ) viimati muudetud 
määrusega (EMÜ) nr 3709/92, (  10 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 418  
( 1 ) EÜT L 358, 21.12.1990, lk 48. 
( 2 ) EÜT L 365, 28.12.1990, lk 17. 
( 3 ) EÜT L 271, 16.9.1992, lk 5. 
( 4 ) EÜT L 130, 25.5.1991, lk 18. 
( 5 ) EÜT L 130, 25.5.1991, lk 28. 
( 6 ) EÜT L 148, 13.6.1991, lk 11. 
( 7 ) EÜT L 151, 15.6.1991, lk 39. 
( 8 ) EÜT L 201, 24.7.1991, lk 16. 
( 9 ) EÜT L 210, 31.7.1991, lk 1. 
( 10 ) EÜT L 378, 23.12.1992, lk 6.
 — komisjoni 25. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2249/91, millega 
nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1855/89 transpordivahendite ajutise impordi kohta, (
 1 ) 
— komisjoni 31. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2365/91, millega 
nähakse ette tingimused ATA-märkmiku kasutamiseks kaupade ajutisel impordil ühenduse tolliterritooriumile või nende ajutisel ekspordil sellelt territooriumilt, (
 2 ) 
— komisjoni 18. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3717/91 
nende kaupade loendi kohta, mille suhtes võib kohaldada protse ­
duuri, mis võimaldab kaupa enne selle vabasse ringlusse lubamist tollikontrolli all töödelda, (
 3 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 209/93, (  4 ) 
— komisjoni 22. jaanuari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 343/92 pärito ­
lustaatusega toodete määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta, mida kohaldatakse Horvaatia ja Sloveenia vabariigist ning Jugos ­
laavia vabariikidest Bosnia-Hertsegoviinast ja Makedooniast pärinevate toodete impordil ühendusse, (
 5 ) viimati muudetud 
määrusega (EMÜ) nr 3660/92, (  6 ) 
— komisjoni 12. aprilli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1214/92 
ühenduse transiidiprotseduuri rakendamist käsitlevate sätete ja selle protseduuri lihtsustamise kohta, (
 7 ) viimati muudetud määrusega 
(EMÜ) nr 3712/92, (  8 ) 
— komisjoni 3. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1823/92, millega 
nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 3925/91 (mis käsitleb ühendusesiseseid lennureise tegevate 
isikute salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid 
merereise tegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaalsuste lõpetamist) kohaldamiseks, (
 9 ) 
— komisjoni 31. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2453/92, millega 
rakendatakse nõukogu määrus (EMÜ) nr 717/91 ühtse haldusdo ­
kumendi kohta, (  10 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) 
nr 607/93, (  11 ) 
— komisjoni 15. septembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2674/92, 
millega täiendatakse rakendussätteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1715/90 liikmesriigi tolli poolt esitatud teabe kohta, mis käsitleb kaupade klassifitseerimist koondnomenklatuuri alusel, (
 12 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 419  
( 1 ) EÜT L 204, 27.7.1991, lk 31. 
( 2 ) EÜT L 216, 3.8.1991, lk 24. 
( 3 ) EÜT L 351, 20.12.1991, lk 23. 
( 4 ) EÜT L 25, 2.2.1993, lk 18. 
( 5 ) EÜT L 38, 14.2.1992, lk 1. 
( 6 ) EÜT L 370, 19.12.1992, lk 11. 
( 7 ) EÜT L 132, 16.5.1992, lk 1. 
( 8 ) EÜT L 378, 23.12.1992, lk 15. 
( 9 ) EÜT L 185, 4.7.1992, lk 8. 
( 10 ) EÜT L 249, 28.8.1992, lk 1. 
( 11 ) EÜT L 65, 17.3.1993, lk 5. 
( 12 ) EÜT L 271, 16.9.1992, lk 1.
 — komisjoni 17. septembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2713/92 
kauba liikumise kohta teatavate ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, (
 1 ) 
— komisjoni 10. novembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3269/92, 
millega nähakse ette teatud sätted nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse tolliseadustik) artiklite 161, 182 ja 183 rakendamiseks seoses ekspordi- ja reek ­
spordiprotseduuriga ja ühenduse tolliterritooriumilt väljaviidava kaubaga, (
 2 ) 
— komisjoni 8. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3566/92 doku ­
mentide kohta, mida kasutatakse kauba kasutuse ja/või sihtkoha kontrollimist eeldavate ühenduse meetmete rakendamiseks, (
 3 ) 
— komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3689/92, 
millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 719/91 (TIR-märkmike ja ATA-märkmike transiididoku ­
mentidena kasutamise kohta ühenduses) ja nõukogu määruse (EMÜ) 
nr 3599/82 (ajutise impordi protseduuri kohta) kohaldamiseks, (
 4 ) 
— komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3691/92, 
millega nähakse ette rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) 
nr 719/91 TIR-märkmike ja ATA-märkmike transiididokumentidena 
kasutamise kohta ühenduses ning nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3599/82 ajutise impordi protseduuri kohta, (
 5 ) 
— komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3710/92, 
millega kehtestatakse kord seestöötlemise toimingutega (peatamis ­
süsteem) hõlmatud kaupade või toodete üleandmise kohta, (  6 ) 
— komisjoni 21. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3903/92 
õhutranspordi kulude kohta. (  7 ) 
Artikkel 914  
Kõiki viiteid kehtetuks tunnistatud sätetele käsitatakse viidetena 
käesolevale määrusele.  
Artikkel 915  
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist  
Euroopa Ühenduste Teatajas . 
Käesolevat määrus kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1994.  
▼M29  __________  
▼B 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides 
liikmesriikides.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 420  
( 1 ) EÜT L 275, 18.9.1992, lk 11. 
( 2 ) EÜT L 326, 12.11.1992, lk 11. 
( 3 ) EÜT L 362, 11.12.1992, lk 11. 
( 4 ) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 14. 
( 5 ) EÜT L 374, 22.12.1992, lk 25. 
( 6 ) EÜT L 378, 23.12.1992, lk 9. 
( 7 ) EÜT L 393, 31.12.1992, lk 1.
 TOLLISEADUSTIKU RAKENDUSSÄTTED  
LISAD  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 421
 
LISADE LOETELU  
Number Teema  
1 Siduva tariifiinformatsiooni (STI) teatisdokumendi näidis 
1a Siduv Päritoluinformatsioon 1b Siduva tariifiinformatsiooni (STI) teatisdokumendi näidis 
1c 
1d 
6 Tühistatud 
6a Tühistatud 
9 Sissejuhatavad märkused loendite kohta töödest ja töötlemistoimingutest, mis kas annavad või ei 
anna päritolustaatuseta materjalist valmistatud tootele päritolustaatuse 
10 Päritolustaatuseta materjalidest valmistatud toodetele päritolustaatust andvate või mitteandvate 
tööde või töötlemistoimingute loend. XI jaotise alla kuuluvad tekstiilid ja tekstiiltooted 
11 Päritolustaatuseta materjalidest valmistatud toodetele päritolustaatust andvate või mitteandvate 
tööde või töötlemistoimingute loend. Muud tooted kui XI jaotise alla kuuluvad tekstiilid ja tekstiiltooted 
12 Päritolusertifikaat ja kaasnev taotlus 13 Päritolusertifikaat põllumajandustoodete importimiseks Euroopa Majandusühendusse 13a (nimetatud artikli 76 lõikes 1) 13b (nimetatud artikli 86 lõikes 3) 13c (nimetatud artiklis 92) 13d (nimetatud artikli 95 lõikes 3) 14 Lisa 15 loendi sissejuhatavad märkused 15 Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlemistoimingutest, mis annavad 
tootele päritolustaatuse 
16 Tööd, mille suhtes ei kohaldata üldise soodustuste süsteemi piirkondlikku kumulatsiooni 
17 Päritolusertifikaat Vorm A 18 (nimetatud artikli 97m lõikes 3) 
21 Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 ja asjakohased taotlused 
22 Kaubaarve deklaratsioon 
23 Tolliväärtusega seotud tõlgendusmärkused 
24 Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaldamine tolliväärtuse kindlaksmääramisel 25 Tolliväärtuse sisse arvestatavad õhutranspordikulud 26 Artikli 152 lõike 1 punktis a)a nimetatud kaupade loetelu
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 422
 
Number Teema  
28 Tolliväärtuse deklaratsioon — D. V.1 – 
29 Lisaleht — D. V.1  bis – 
30 Ühenduse lennujaamas kontrollitavale pagasile kinnitatav pagasilipik 
30a 
31 Ühtse haldusdokumendi näidis 32 Ühtse haldusdokumendi näidis väljatrükkimiseks automaatse andmetöötlussüsteemi kasutamise 
korral, kui kasutatakse kahte järjestikust neljast eksemplarist koosnevat komplekti 
33 Ühtse haldusdokumendi lisalehe näidis 34 Ühtse haldusdokumendi lisalehe näidis arvutipõhise deklaratsioonide töötlemise süsteemi abil 
väljatrükkimiseks, kui kasutatakse kahte järjestikust neljast eksemplarist koosnevat komplekti 
35 Märkused lisades 31 ja 33 osutatud vormide eksemplaride kohta, millele andmed peavad ilmuma 
isekopeerimise teel 
36 Märkused lisades 32 ja 34 osutatud vormide eksemplaride kohta, millele andmed peavad ilmuma 
isekooperimise teel 
37 Ühtse haldusdokumendi selgitavad märkused 37a Selgitav märkus EDI-standardteadete vahetamise kaudu esitatavate transiidideklaratsioonide kasu ­
tamise kohta 
37c Arvutipõhise transiidisüsteemi lisakoodid 
37d Mis on sätestatud artikli 353 lõike 2 punktis b 
38 Vormides kasutatavad koodid 38a Registreeritud pagasi tollideklaratsioon 38b Artikli 290c lõikes 1 osutatud kord 38c Artikli 290c lõikes 1 osutatud vorm 38d (nimetatud artiklis 4o) 
42 Kollane silt 
42b Kollane silt 43 T2M Vorm 44 Märkused (lisatakse T2M vorme sisaldavale vihikule) 44a Selgitav märkus lastinimekirja kohta 44b Ühenduse transiidi puhul kasutatavate vormide nõuded 44c Suurema pettuseohuga seotud kaubad 
45 Lastinimekiri 
45a Transiidi saatedokument 
45b Kaubanimekiri 
45e (osutatud artikli 358 lõikes 2)
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 423
 
Number Teema  
45f (osutatud artikli 358 lõikes 3) 
45g (osutatud artiklis 796a) 45h (osutatud artiklis 796a) 
45i (osutatud artikli 183 lõikes 2, artikli 787 lõike 2 punktis a ja artikli 842b lõikes 3) 
45j (osutatud artikli 183 lõikes 2, artikli 787 lõike 2 punktis a ja artikli 842b lõikes 3) 45k (osutatud artiklis 787) 45l (osutatud artiklis 787) 46 TC 10 — transiiditeatis 
46a Tollitõkendite omadused 
46b Artiklites 380 ja 381 nimetatud kriteeriumid 47 TC 11 — kviitung 47a Seadustiku artikli 94 lõigete 6 ja 7 kohaldamine 48 Ühistransiidiprotseduur / ühenduse transiidiprotseduur — üldtagatis 
49 Ühistransiidiprotseduur / ühenduse transiidiprotseduur — Üksiktagatis 
50 Ühistransiidiprotseduur / ühenduse transiidiprotseduur — Maksekviitungina esitatav üksiktagatis 51 TC 31 — tagatissertifikaat 51a TC 33 — tagatisest vabastamise sertifikaat 51b Selgitav märkus üldtagatise garantiisertifikaatide ja tagatisest vabastamise sertifikaatide kohta 
54 TC 32 — Kindlasummalise tagatise maksekviitung 
58 Silt (artiklid 417 ja 432) 
59 Artiklis 459 osutatud teatise vorm 
60 Maksustamisvorm 
61 Kohustustest vabastamise kinnituse vorm 
62 Eripitser 
63 Kontrolleksemplari T5 vorm 64 Kontrolleksemplari T5  bis vorm 
65 Lastinimekiri T5 
66 Kontrolleksemplari T5 koostamiseks vajalike vormide kasutusjuhend 
67 Avalduse- ja loavormid 68 Protseduuril olevate kaupade või toodete üleandmine ühelt loa omanikult teisele 69 Ühtsed tulemimäärad 70 Majanduslikud tingimused ja halduskoostöö
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 424
 
Number Teema  
71 Teabelehed 
72 Artiklites 531 ja 809 osutatud tavaliste käitlemistoimingute loetelu 73 Importkaup, mille puhul ei loeta majanduslikke tingimusi täidetuks vastavalt artikli 539 esimesele 
lõigule 
74 Ekvivalentkaupa käsitlevad erisätted 
75 Loetelu imporditollimaksudega hõlmatud kompensatsioonitoodetest 76 Tollikontrolli all töötlemise protseduuri suhtes kohaldatavad majanduslikud tingimused 
77 (Artikkel 581) 
104 Teatis ühest riigist teise valmistamiseks, töötlemiseks või parandamiseks saadetud kauba ajutise 
ekspordi hõlbustamiseks 
109 Tollistaatuse sertifikaat 
110 Teabeleht INF 3 — tagasitoodud kaup 
110a Sertifikaat ühenduse kalalaevadega kolmanda riigi territoriaalvetest püütud kalandustoodete 
111 Tollimaksu tagasimaksmise/vähendamise taotlus 
112 Tollimaksu tagasimaksmine või vähendamine. Läbivaatamise taotlus 
113 Tollimaksu tagasimaksmise või vähendamise sertifikaat
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 425
 
I LISA  
SIDUVA TARIIFIINFORMATSIOONI (STI) TEATISDOKUMENDI NÄIDIS  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 426
 
▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 427
 
▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 428
 
▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 429
 
► (1) (2) (3) (4) (5) (6)  A2 
► (7) (8) M30  
► (9) M45 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 430
 
► (1) (2) (3) (4) (5) (6)  A2 
► (7) (8) M30  
► (9) M45 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 431
 
LISA 1 A
  ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 432
 
▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 433
 
► (1) (2) (3) (4) (5) (6)  A2 
► (7) (8) M30  
► (9) M45 ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 434
 
LISA 1B  
SIDUVA TARIIFIINFORMATSIOONI (STI) TEATISDOKUMENDI NÄIDIS  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 435
 
▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 436
 
▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 437
 
LISA 1C
  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 438
 
► (1) M52 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 439
 
Selgitavad märkused  
1. Taotleja  
Märkige taotleva ettevõtja täielik nimi.  
2. Õiguslik seisund  
Märkige asutamisdokumendis osutatud õiguslik seisund.  
3. Asutamise kuupäev  
Märkige asutamise kuupäev, kuu ja aasta (numbritega).  
4. Registreeritud asukoht  
Märkige täielik aadress, kus teie juriidiline isik asutati, seal ­
hulgas riik.  
5. Peamine tegevuskoht  
Märkige täielik aadress, kus toimub teie peamine äritegevus.  
6. Kontaktisik  
Märkige kontaktisiku täielik nimi, telefoni- ja faksinumber ning 
e-posti aadress, kes on teie ettevõttes määratud isikuks, kellega tolliasutus taotluse kontrollimisel ühendust võtab.
 
7. Postiaadress  
Täitke ainult juhul, kui see erineb teie registreeritud asukohast.  
8, 9 ja 10.  Käibemaksukohustuslase, ettevõtja registreerimis- ja registri ­
numbrid  
Märkige nõutud numbrid.  
Ettevõtja registreerimisnumber on tolliasutuses registreeritud 
tunnusnumber.  
Registrinumber on ettevõtjate registreerimisasutuse antud regis ­
trinumber.  
Kui need numbrid on identsed, märkige ainult käibemaksukohus ­
tuslase number.  
Kui taotlejal ei ole ettevõtja registreerimisnumbrit, näiteks seda 
numbrit ei eksisteeri taotleja liikmesriigis, jätke see lahter tühjaks.
 
11. Taotletava sertifikaadi liik  
Tehke rist asjaomasesse lahtrisse.  
12. Tegevuse majandusvaldkond  
Kirjeldage oma tegevust.  
13. Liikmesriigid, kus viiakse läbi tolliga seonduvat tegevust  
Märkige asjaomane ISO kahetäheline riigikood/asjaomased ISO 
kahetähelised riigikoodid.  
14. Teave piiriületuse kohta  
Märkige piiriületuseks regulaarselt kasutatavate tolliasutuste 
nimed.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 440
 
15. Juba antud lihtsustused või hõlbustused, artikli 14k lõikes 4 
osutatud sertifikaadid ja/või kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatus vastavalt artikli 14k lõigetele 2 ja 3
 
Juba antud lihtsustuste puhul märkige lihtsustuse liik, asjaomane 
tolliprotseduur ja volituse number.Asjaomane tolliprotseduur sisestatakse tähtedena, mida kasutatakse veergude pealdistena (A–K) tolliprotseduuride määramisel 37. lisa I jaotise punkti B 
tabelis.
 
Artikli 14k lõigete 2 ja 3 puhul märkige saadud staatus:kokku ­
leppeline esindaja või tuntud saatja ja sertifikaadi number.  
Kui taotleja omab ühte või mitut artikli 14k lõikes 4 nimetatud 
sertifikaati, märkige selle sertifikaadi/nende sertifikaatide liik ja number.
 
▼M29  
16, 17 ja 18.  Dokumentatsiooni/keskse raamatupidamise kontorid  
Märkige asjaomaste kontorite täielikud aadressid. Kui kontoritel 
on üks ja sama aadress, siis täitke ainult lahter 16.  
19. Taotleja nimi, kuupäev ja allkiri  
Allkiri : allakirjutanu peaks lisama oma ametinimetuse. Allakirju ­
tajaks peaks alati olema isik, kes esindab taotlejat tervikuna.  
Nimi : taotleja nimi ja tempel.  
Lisade arv : taotleja peab esitama järgmise üldise teabe:  
1. Ülevaade peamiste omanike/aktsionäride kohta, esitades 
nende nimed ja aadressid ning proportsionaalse osaluse. 
Ülevaade direktorite nõukogu liikmetest. Kas omanikud on tolliasutustele teada seoses varasemate rikkumistega?
 
2. Taotleja juhtkonnas tolliküsimuste eest vastutav isik.  
3. Taotleja majandustegevuse kirjeldus.  
4. Taotleja eri asukohtade andmed ja tegevuse lühikirjeldus 
igas asukohas. Täpsustus, kas taotleja ja iga asukoht tegutsevad tarneahelas oma nimel ja enda eest või oma nimel ja mõne teise isiku eest või mõne teise isiku nimel 
ja tema eest.
 
5. Täpsustus, kas kaubad ostetakse ettevõtetelt ja/või tarnitakse 
taotlejaga seotud ettevõtetele.  
6. Taotleja organisatsiooni sisestruktuuri kirjeldus. Palun lisage 
iga osakonna ja/või talituse ülesannete/pädevuse kohta doku ­
mentatsioon, kui see on olemas.  
7. Töötajate arv kokku ja iga allüksuse kohta.  ▼M52  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 441
 
8. Peamiste ametikohtade täitjate nimed (tegevdirektorid, 
osakonnajuhid, finantsjuhid, tolliüksuste juhid jne). 
Kirjeldus tavaolukorras toimimisest, kui pädev töötaja kas ajutiselt või alaliselt ei ole kohal.
 
9. Taotleja organisatsioonis nende inimeste nimed ja ameti ­
kohad, kellel on tollialased teadmised. Nimetatud isikute 
teadmiste taseme hinnang seoses infotehnoloogia kasuta ­
misega tolli- ja äritegevuses ning üldistes kaubandusasjades.  
10. Nõustumine või mittenõustumine volitatud ettevõtja sertifi ­
kaadis oleva teabe avalikustamisega artikli 14x lõikes 4 osutatud volitatud ettevõtjate nimekirjas.
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 442
 
LISA 1D
  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 443
 
Selgitavad märkused  
Sertifikaadi number  
Sertifikaadi number algab alati väljaandva liikmesriigi ISO kahetähelise riigi ­
koodiga, millele järgneb üks järgmistest tähtedest:  
AEOC volitatud ettevõtja sertifikaat – tollialased lihtsustused,  
AEOS volitatud ettevõtja sertifikaat – turvalisus ja julgeolek,  
AEOF volitatud ettevõtja sertifikaat – tollialased lihtsustused/turvalisus ja 
julgeolek.  
Eespool nimetatud tähtedele peab järgnema riiklik volituse number.  
1. Volitatud ettevõtja sertifikaadi omanik  
Märgitakse omaniku täielik nimi, nagu on osutatud lisas 1C märgitud taotluse 
vormi lahtris 1, samuti käibemaksukohustuslase number, nagu on märgitud taotluse vormi lahtris 8, vajaduse korral ettevõtja registreerimisnumber, nagu on märgitud taotluse vormi lahtris 9, ning registrinumber, nagu on märgitud 
taotluse vormi lahtris 10.
 
2. Väljaandev asutus  
Liikmesriigi tolliasutuse allkiri, nimi ja tempel.  
Liikmesriigi tolliasutuse nimi võib olla märgitud piirkondlikul tasandil, kui 
tolliasutuse organisatsiooniline ülesehitus seda nõuab.  
Viide sertifikaadi liigile  
Tehke rist asjaomasesse lahtrisse.  
3. Kuupäev, millal sertifikaat kehtima hakkab  
Märkige kuupäev, kuu ja aasta vastavalt artikli 14q lõikele 1.  
▼M18  __________  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 444
 
LISA 6  
▼A1 
Tühistatud.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 445
 
LISA 6 A  
▼A1 
Tühistatud.  
▼M18  __________  ▼M1 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 446
 
LISA 9  
SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED LOENDITE KOHTA TÖÖDEST JA 
TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS KAS ANNAVAD VÕI EI ANNA PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIST VALMISTATUD TOOTELE 
PÄRITOLUSTAATUSE
 
ÜLDKAALUTLUSED  
1. märkus  
1.1. Lisade 10 ja 11 loendite esimesed kaks veergu kirjeldavad saadud toodet. 
Esimesse veergu on märgitud koondnomenklatuuri rubriigi- või tootegrupi ­
number ja teise veergu koondnomenklatuuri selle rubriigi või tootegrupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru kandele vastab kolmandas veerus olev 
reegel. Kui esimese veeru kande ees on märge „ ex”, tähendab see, et 
kolmanda veeru reegel kehtib ainult rubriigi või tootegrupi selle osa suhtes, mis on märgitud teise veergu.
 
1.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud 
tootegrupinumber ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, 
mis koondnomenklatuuris on klassifitseeritud kõnealuse tootegrupi 
rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki.
 
1.3. Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete 
suhtes, sisaldab iga alapunkt kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida 
hõlmab kolmanda veeru vastav reegel.  
2. märkus  
2.1. Termin „valmistama” hõlmab mis tahes tööd või töötlemistoimingut, kaasa 
arvatud kokkupanek ja eritoimingud.  
2.2. Termin „materjal” hõlmab toote valmistamiseks kasutatud mis tahes koos ­
tisosa, toorainet, osist, osa jne.  
2.3. Termin „toode” tähistab valmistatavat toodet, isegi kui see on ette nähtud 
kasutamiseks hiljem mõne muu toote valmistamiseks.  
3. märkus  
3.1. Kolmanda veeru reegliga ettenähtud töö või töötlemistoimingu peavad 
läbima ainult kasutatavad päritolustaatuseta materjalid. Ka kolmanda veeru reeglis sisalduvaid piiranguid kohaldatakse ainult kasutatavate päritolustaa ­
tuseta materjalide suhtes.
 
3.2. Kui päritolustaatuseta materjalist valmistatud toodet, mis on omandanud 
päritolustaatuse valmistamise käigus, kasutatakse materjalina mõne muu 
toote valmistamise käigus, ei kohaldata kõnealuse toote suhtes loendi 
reeglit, mis kehtib toote suhtes, mille koostisse kõnealune toode kuulub.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 447
 
Näide:  
Tikkimata kangas võib omandada päritolustaatuse, kui see on kootud 
lõngast. Kui seejärel kasutatakse seda tikitud voodipesu valmistamiseks, ei kohaldata tikkimata kanga kasutamise puhul ettenähtud protsendilise sisalduse piirangut.
 
4. märkus  
4.1. Loendite reeglid määravad vajaliku minimaalse töö või töötluse ning 
ulatuslikum töö või töötlemistoiming annab samuti päritolustaatuse; vähem 
tööd või töötlust päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et võib 
kasutada teataval valmistamisetapil olevat päritolustaatuseta materjali, tohib kõnesolevat materjali varasemal valmistamisetapil kasutada, kuid hilisemal etapil seda kasutada ei tohi.
 
4.2. Kui loendi reegel täpsustab, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, 
tähendab see, et kasutada võib mis tahes üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki kõnealuseid materjale kasutama ei pea.
 
Näide:  
Lõnga käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning 
muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et peab 
kasutama mõlemat, kasutada võib üht, teist või mõlemat.  
4.3. Kui loendi reegel määrab, et toode peab olema valmistatud teatavast mater ­
jalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma 
iseloomulike omaduste poolest reeglile ei vasta.  
5. märkus  
Kõikide selliste toodete päritolu, mida lisas 11 ei ole nimetatud (välja arvatud XI 
jaotise alla kuuluvad tekstiiltooted), määratakse igal üksikjuhul eraldi, hinnates 
mis tahes töötlust või toimingut tolliseadustiku artiklis 24 määratletud viimase 
olulise töö või töötlemistoimingu seisukohast.  
6. märkus  
6.1. Lisas 10 kasutatud termin „kiud” hõlmab nii CN-koodide 5501–5507 alla 
kuuluvaid looduslikke kiudusid ning keemilisi staapelkiudusid kui ka paberi valmistamiseks kasutatavaid kiudusid.
 
6.2. Lisa 10 loendis kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele ketru ­
seelses staadiumis olevatele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud, kaasa 
arvatud jäätmed, ja kui ei ole määratud teisiti, hõlmab termin „looduslikud kiud” kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.
 
6.3. Termin „looduslikud kiud” hõlmab CN-koodi 0503 alla kuuluvat hobuse ­
jõhvi, CN-koodide 5002 ja 5003 alla kuuluvat siidi ja villakiudusid, CN-koodide 5101–5105 alla kuuluvat loomavilla ja -karva, CN-koodide 
5201–5203 alla kuuluvaid puuvillakiudusid ning muid CN-koodide 
5301–5305 alla kuuluvaid taimseid kiudusid.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 448
 
6.4. Lisas 10 kasutatud termin „keemilised staapelkiud” osutab CN-koodide 
5501–5507 alla kuuluvatele süntees- või tehisfilamentköisikutele või -staa ­
pelkiududele või jäätmetele.  
6.5. Lisa 10 loendis kirjeldatakse terminitega „tekstiilimass” ja „keemilised 
materjalid” mittetekstiilmaterjale (ei klassifitseerita tootegruppidesse 50–63), mida saab kasutada tehis- või sünteeskiudude või -lõngade ja 
paberi valmistamiseks ettenähtud kiudude valmistamiseks.
 
6.6. Toodete suhtes, mis on saadud mitmest tekstiilmaterjalist, kohaldatakse 
kolmanda veeru sätteid kõnealuses tootes sisalduva iga tekstiilmaterjali suhtes.
 
7. märkus  
7.1. Mõiste „eelpleegitatud”, mida lisa 10 loendis kasutatakse vajaliku valmis ­
tamisetapi iseloomustamiseks teatavate päritolustaatuseta materjalide kasuta ­
misel, hõlmab lõngu ning telgedel kootud, silmkootud ja heegeldatud riiet, mida pärast ketrust ja kudumist on ainult pestud.
 
Võrreldes pleegitatud toodetega, mida on pleegitusainetes (oksüdeerijad, 
näiteks vesinikperoksiid, ja redutseerijad) korduvalt leotatud, on eelpleegitatud toodete puhul tegemist varasema valmistamisetapiga.
 
7.2. Lisa 10 loendis kasutatud termin „lõpetamine” tähendab seda, et kõik toim ­
ingud, mis järgnevad riide lõikamisele või riide vastavakujuliseks silmkudu ­
misele või heegeldamisele, peavad olema tehtud.  
Toode ei ole aga tingimata lõpetamata, kui üks või mitu viimistlustoimingut 
on tegemata.  
Viimistlustoimingud on näiteks järgmised:  
— nööpide ja/või muude kinnitite kinnitamine,  
— nööpaukude tegemine,  
— püksisäärte ja varrukate serva või kleitide ja seelikute allserva palis ­
tamine,  
— kaunistuste ja selliste manuste nagu taskud, sildid, märgid jne kinni ­
tamine,  
— rõivaste triikimine ja muul viisil ettevalmistamine müügiks valmis ­
tootena.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 449
 
Märkused viimistlustoimingute kohta — erijuhud  
On võimalik, et teatavate valmistamistoimingute korral on viimistlustoim ­
ingud, eriti mitme toimingu ühendamine, nii olulised, et neid tuleb pidada 
lihtviimistlusest tähtsamaks.  
Sellistel erijuhtudel ei ole toode viimistlustoimingute tegemata jätmise korral 
lõpetatud.  
7.3. Väljend „impregneerimine, pealistamine, katmine või lamineerimine” ei 
hõlma toiminguid, mis on ette nähtud riiete ühendamiseks.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 450
 
LISA 10  
PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEST VALMISTATUD TOODETELE 
PÄRITOLUSTAATUST ANDVATE VÕI MITTEANDVATE TÖÖDE JA 
TÖÖTLEMISTOIMINGUTE LOEND  
XI jaotise alla kuuluvad tekstiilid ja tekstiiltooted  
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
ex 5101 Lambavill, kraasimata ja 
kammimata: 
— pestud, karboniseerimata Valmistamine pesemata villast, sh enne 
pügamist pestud villast, mille väärtus ei 
ületa 50 % toote tehasehinnast 
— karboniseeritud Valmistamine pestud, karboniseerimata 
villast, mille väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 5103 Lambavilla, teiste loomade villa 
ja loomakarvade jäätmed, 
karboniseeritud Valmistamine karboniseerimata villajäät ­
metest, mille väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex 5201 Puuvill, kraasimata ja 
kammimata, pleegitatud Valmistamine toorpuuvillast, mille 
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
5501 kuni 5507 Keemilised staapelkiud: 
— kraasimata, kammimata või 
muul viisil ketramiseks 
ettevalmistamata Valmistamine keemilistest materjalidest 
või tekstiilimassist 
— kraasitud, kammitud või 
muu Valmistamine keemilistest materjalidest 
või tekstiilimassist või CN-koodi 5505 alla kuuluvatest jäätmetest 
ex grupid 50 kuni 55 Lõng, monofilament ja niit, v.a 
paberlõng: 
— trükitud või värvitud Valmistamine: 
— kraasimata, kammimata või muul 
viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— toorsiidist või siidijääkidest,
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 451
 
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
— k eemilistest materjalidest või 
tekstiilimassist või 
— kraasimata, kammimata või muul 
viisil ketramiseks ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, fila ­
mentköisikust või kiujäätmetest 
või 
pleegitamata või eelpleegitatud (
 1 ) lõnga 
või monofilamentide trükkimine või värvimine, millega kaasnevad ettev ­
almistus- või viimistlustoimingud, 
milleks ei peeta korrutamist ega tekstu ­
reerimist, kui päritolustaatuseta materjali (sh lõnga) väärtus ei ületa 48 % toote 
tehasehinnast 
— muu Valmistamine: 
— kraasimata, kammimata või muul 
viisil ketramiseks ettevalmistamata 
looduslikest kiududest, 
— toorsiidist või siidijääkidest, — keemilistest materjalidest või 
tekstiilimassist või 
— kraasimata, kammimata või muul 
viisil ketramiseks ettevalmistamata 
keemilistest staapelkiududest, fila ­
mentköisikust või kiujäätmetest 
Riie, välja arvatud paberlõngast 
— trükitud või värvitud Valmistamine lõngast 
Või pleegitamata või eelpleegitatud riide trük ­
kimine või värvimine, millega kaasnevad 
ettevalmistus või viimistlustoim ­
ingud (
 1 ) ( 2 ) 
— muu Valmistamine lõngast 
5601 Tekstiilvatt ja sellest 
valmistatud tooted; kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemed Valmistamine kiududest
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 452
 
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
5602 Vilt, sh impregneeritud, pealis ­
tatud, kaetud või lamineeritud vilt: 
— trükitud või värvitud Valmistamine kiududest 
või 
pleegitamata või eelpleegitatud vildi trük ­
kimine või värvimine, millega kaasnevad ettevalmistus- või viimistlustoim ­
ingud (
 1 ) ( 2 ) 
— impregneeritud, pealistatud, 
kaetud või lamineeritud Pleegitamata lausriide impregneerimine, 
pealistamine, katmine või lamineeri ­
mine (  3 ) 
— muu Valmistamine kiududest 
5603 Lausriie, sh impregneeritud, 
pealistatud, kaetud või lami ­
neeritud 
— trükitud või värvitud Valmistamine kiududest 
või pleegitamata või eelpleegitatud lausriide 
trükkimine või värvimine, millega 
kaasnevad ettevalmistus- või viimistlus ­
toimingud (
 1 ) ( 2 ) 
— impregneeritud, pealistatud, 
kaetud või lamineeritud Pleegitamata lausriide impregneerimine, 
pealistamine, katmine või lamineer ­
mine (  3 ) 
— muu Valmistamine kiududest 
5604 Tekstiiliga kaetud kumminiit ja 
-pael, tekstiillõng ja -ribad jms CN-koodide 5404 või 5405 alla 
kuuluvad tooted, impreg ­
neeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastmassiga: 
— tekstiiliga kaetud kumminiit 
ja -pael Valmistamine tekstiiliga katmata 
kumminiidist ja -paelast 
— muu Pleegitamata tekstiillõnga ja -ribade ning 
samalaadsete toodete impregneerimine, pealistamine, katmine või ümbritsemine 
5607 Nöörid ja köied, sealhulgas 
põimitud või punutud, sh 
impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastmassiga Valmistamine kiududest, kookoslõngast, 
süntees- või tehisfilamentkiududest või 
monofilamendist
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 453
 
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
5609 Mujal nimetamata tooted 
lõngast, ribadest jms 
CN-koodide 5404 või 5405 alla kuuluvatest toodetest, nöörist või köiest Valmistamine kiududest, kookoslõngast, 
süntees- või tehisfilamentkiududest või 
monofilamendist 
5704 Vildist vaibad ja muud viltpõr ­
andakatted, v.a tafting- ja 
flokeetooted, valmistoodetena või mitte Valmistamine kiududest 
Grupp 58 Eririie; taftingriie; pits; seina ­
vaibad; posamendid; tikandid: 
— tikandid kanga, ribade või 
motiividena (CN-kood 
5810) Valmistamine, mille puhul kasutatud 
materjalide väärtus ei ületa 50 % toote 
tehasehinnast 
— trükitud või värvitud Valmistamine lõngast 
või 
pleegitamata või eelpleegitatud riide ja 
trikookanga, vildi või lausriide trük ­
kimine või värvimine, millega 
kaasnevad ettevalmistus- või viimistlus ­
toimingud (
 1 ) ( 2 ) 
— impregneeritud, pealistatud, 
kaetud Valmistamine pleegitamata riidest, 
trikookangast, vildist või lausriidest 
— muu Valmistamine lõngast 
5901 Kummi- või tärklisainetega 
pealistatud riie raamatute 
väliskaanteks jms otstarbeks; 
pausriie; ettevalmistatud maali ­
mislõuend, vaheriie ja sama ­
laadne jäik kübara-alusriie Valmistamine pleegitamata riidest või 
trikookangast 
5902 Rehvikoortriie eriti tugevast 
nailonlõngast või muust eriti 
tugevast polüamiid-, polüester- 
või viskooslõngast Valmistamine lõngast 
5903 Plastmassiga impregneeritud, 
pealistatud, kaetud või lami ­
neeritud riie, v.a CN-koodi 
5902 alla kuuluv Valmistamine pleegitamata riidest või 
trikookangast 
või 
pleegitamata või eelpleegitatud riide või 
trikookanga trükkimine või värvimine, millega kaasnevad ettevalmistus- või viimistlustoimingud (
 1 ) ( 2 ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 454
 
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
5904 Linoleum, vastavakujuliseks 
lõigatud või mitte; põrandakatted tekstiilalusel, vastavakujuliseks lõigatud või 
mitte Valmistamine pleegitamata riidest, 
trikookangast, vildist või lausriidest 
5905 Tekstiilseinakatted Valmistamine pleegitamata riidest või 
trikookangast 
või 
Pleegitamata või eelpleegitatud riide või 
trikookanga trükkimine või värvimine, millega kaasnevad ettevalmistus- või 
viimistlustoimingud (
 1 ) ( 2 ) 
5906 Kummeeritud riie või trikook ­
angas, v.a CN-koodi 5902 alla kuuluv Valmistamine pleegitatud trikookangast 
või muust pleegitamata riidest 
5907 Riie või trikookangas, muul viisil 
impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatride ­
koratsioonideks, stuudio fooniks 
jms Valmistamine pleegitamata riidest või 
trikookangast 
või pleegitamata või eelpleegitatud riide või 
trikookanga trükkimine või värvimine, 
millega kaasnevad ettevalmistus- või viimistlustoimingud (
 1 ) ( 2 ) 
5908 Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, 
välgumihklitele, küünaldele jms, 
telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja silm ­
koeline ümarkangas selleks 
otstarbeks, impregneeritud või 
mitte Valmistamine lõngast 
5909 Tekstiilist voolikud ja torud, 
voodriga või ilma, muude 
materjalidega armeeritud või 
mitte, muudest materjalidest manustega või ilma Valmistamine lõngast või kiududest 
5910 Tekstiilmaterjalist ülekande- või 
konveierilindid või rihmariie 
ülekande- või konveierilintide jaoks, metalli või muu mater ­
jaliga tugevdatud või mitte Valmistamine lõngast või kiududest
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 455
 
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
5911 Tehnilise otstarbega tekstiil ­
tooted, mis on kirjeldatud koondnomenklatuuri grupi 59 
märkuses 7: 
— poleerimiskettad või 
rõngad, v.a vildist Valmistamine CN-koodi 6310 alla 
kuuluvast lõngast, riide ja trikookanga 
jäätmetest või kaltsudest 
— muu Valmistamine lõngast või kiududest 
Grupp 60 Silmkoelised ja heegeldatud 
kangad (trikookangad): 
— trükitud või pleegitatud Valmistamine lõngast 
või pleegitamata või eelpleegitatud 
trikookanga trükkimine või värvimine, 
millega kaasnevad ettevalmistus- või viimistlustoimingud (
 1 ) ( 2 ) 
— muu Valmistamine lõngast 
Grupp 61 Silmkoelised või heegeldatud 
rõivad ning rõivamanused (tri ­
kootooted): 
mis saadakse kahe või enama 
vastavakujuliseks lõigatud trikookangast detaili või vasta ­
vakujuliseks silmkootud või 
heegeldatud detaili kokkuõm ­
blemisel või muul viisil ühen ­
damisel Lõppviimistlus (
 4 ) 
— muu Valmistamine lõngast 
ex grupp 62 Rõivad ning rõivamanused, v.a 
trikootooted ning CN-koodide 
6213 ja 6214 alla kuuluvad 
tooted, mille suhtes kohal ­
datavad eeskirjad on esitatud allpool: 
— lõpetatud või täielikud Lõppviimistlus (
 4 ) 
— lõpetamata või mitte ­
täielikud Valmistamine lõngast  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 456
 
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
6213 ja 6214 Taskurätikud, suurrätikud, pea- 
ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms: 
— tikitud Valmistamine lõngast 
või valmistamine tikkimata riidest või 
trikookangast, tingimusel et kasutatud 
tikkimata riide või trikookanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muu Valmistamine lõngast 
6301 kuni ex 6306 Tekid ja reisivaibad; voodipesu, 
lauapesu, vannilinad, käte ­
rätikud ning köögirätikud; 
kardinad (sh eesriided) ja aknasisekatted (rulood); kardina- või voodidrapeeringud 
(volangid); muud sisustustarbed 
(v.a CN-koodi 9494 alla kuuluvad); kotid kaupade 
pakendamiseks; kattepresendid, 
päikesevarjud, matkatarbed: 
— vildist või lausriidest: 
— impregneerimata, pealis ­
tamata, katmata või lami ­
neerimata Valmistamine kiududest 
— impregneeritud, pealistatud, 
kaetud või lamineeritud Pleegitamata vildi või lausriide impreg ­
neerimine, pealistamine, katmine või lamineerimine (
 4 ) 
— muud: 
— kootud või heegeldatud 
— tikitud Lõppviimistlus (  4 ) 
— tikkimata Lõppviimistlus (  4 ) 
või 
valmistamine tikkimata trikookangast, 
tingimusel et kasutatud tikkimata trikookanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 457
 
CN-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad pärito ­
lustaatuse 
1 2 3  
— muud kui kootud või 
heegeldatud: 
— tikkimata Valmistamine lõngast — tikitud Valmistamine lõngast 
või valmistamine tikkimata riidest, 
tingimusel et kasutatud tikkimata riide 
väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
6307 Muud valmis tekstiiltooted (sh 
rõivalõiked), v.a mitteme ­
haanilised lehvikud, nende raamid ja käepidemed ning 
viimaste osad: 
— põrandalapid, nõudepesu ­
lapid, tolmulapid jms 
puhastuslapid Valmistamine lõngast 
— muu Valmistamine, milles kasutatud mater ­
jalide väärtus ei ületa 40 % toote tehase ­
hinnast 
6308 Komplektid riidest ja lõngast, 
lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete 
valmistamiseks, jaemüügiks 
pakendatud Komplekti moodustamine, millesse 
kuuluvate päritolustaatuseta kaupade koguväärtus ei ületa 25 % komplekti tehasehinnast
 
▼M20  
6309 Kantud rõivad ja muud 
kasutatud esemed Veoks kogumine ja pakkimine  
▼B 
( 1 ) Vaata lisa 9 sissejuhatavat märkust 7.1. 
( 2 ) Termotrükkimisega peab kaasnema kopeerpaberi trükkimine, et seda saaks käsitada päritolustaatust andva töö või 
töötlemistoiminguna. 
( 3 ) Vaata lisa 9 sissejuhatavat märkust 7.3. 
( 4 ) Vaata lisa 9 sissejuhatavat märkust 7.2.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 458
 
LISA 11  
PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEST VALMISTATUD TOODETELE 
PÄRITOLUSTAATUST ANDVATE VÕI MITTEANDVATE TÖÖDE VÕI 
TÖÖTLEMISTOIMINGUTE LOEND  
Muud tooted kui XI jaotise alla kuuluvad tekstiilid ja tekstiiltooted  
CN-kood Toodete kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse 
1 2 3  
0201 Värske või jahutatud veiseliha Tapmine, millele eelneb vähemalt kolme ­
kuuline nuumaperiood (  1 ) 
0202 Külmutatud veiseliha Tapmine, millele eelneb vähemalt kolme ­
kuuline nuumaperiood (  1 ) 
0203 Värske, jahutatud või 
külmutatud sealiha Tapmine, millele eelneb vähemalt kahe ­
kuuline nuumaperiood (  1 ) 
0204 Värske, jahutatud või 
külmutatud lamba- või kitseliha Tapmine, millele eelneb vähemalt kahe ­
kuuline nuumaperiood (  1 ) 
0205 Hobuse-, eesli-, muula- või 
hobueesliliha, värske, jahutatud või külmutatud Tapmine, millele eelneb vähemalt kolme ­
kuuline nuumaperiood (
 1 ) 
0206 Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, 
eesli, muula või hobueesli 
toidukõlblikud subproduktid 
(rups), värsked, jahutatud või külmutatud Tapmine, millele eelneb vähemalt kolme ­
kuuline nuumaperiood, või sigade, 
lammaste ja kitsede puhul kahekuuline 
nuumaperiood (
 1 ) 
ex 0408 Kooreta linnumunad ja muna ­
kollased, kuivatatud Järgmiste toodete kuivatamine (vajaduse 
korral pärast purustamist ja munakollase 
ja -valge eraldamist): 
— CN-koodi ex 0407 alla kuuluvad 
värsked või konserveeritud kooreta linnumunad, 
— CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad 
kooreta linnumunad, v.a kuivatatud munad, 
— CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad 
munakollased, v.a kuivatatud muna ­
kollased 
ex 1404 Puuvillalinter, pleegitatud Valmistamine toorpuuvillast, mille 
väärtus on väiksem kui 50 % toote tehasehinnast
 
Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis ei anna 
päritolustaatust  
ex 2009 Kääritamata ja piirituselisandita 
viinamarjamahl, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Valmistamine viinamarjavirdest
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 459
 
CN-kood Toodete kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse 
1 2 3  
ex 2204 Värsketest viinamarjadest vein 
vermuti valmistamiseks, konts ­
entreeritud või kontsen ­
treerimata, millele on lisatud 
värskete viinamarjade virret või alkoholi Valmistamine värsketest viinamarjadest 
saadud veinist
 
Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse  
ex 2205 Vermut Valmistatakse CN-koodi 2204 alla 
kuuluvast värsketest viinamarjadest saadud veinist, kontsentreeritud või 
kontsentreerimata, millele on lisatud 
värskete viinamarjade virret või alkoholi 
ex 3401 Seebi või pesemisainega immu ­
tatud, pinnatud või kaetud vilt ja lausriie Valmistamine vildist või lausriidest 
ex 3405 Vilt või lausriie, mis on immu ­
tatud, pinnatud või kaetud poleerimisvahendite ja kree ­
midega jalatsite, mööbli, 
põranda, sõidukite, klaasi või metalli poleerimiseks, või 
puhastuspastade ja -pulbrite 
jms ainetega Valmistamine vildist või lausriidest 
ex 3502 Kuivatatud muna albumiin Järgmiste toodete kuivatamine (vajaduse 
korral pärast purustamist ja munakollase ja -valge eraldamist): 
— CN-koodi ex 0407 alla kuuluvad 
värsked või konserveeritud kooreta 
linnumunad, 
— CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad 
kooreta linnumunad, v.a kuivatatud 
munad, 
— CN-koodi ex 0408 alla kuuluvad 
munavalged, v.a kuivatatud 
munavalged 
ex 4203 Nahast või plastnahast rõiva ­
manused Kahe või rohkema nahast või plastnahast 
eseme õmblemine või ühendamine 
ex 4910 Kõikvõimalikud keraamilised 
trükikalend rid, sh kaunistatud 
kalenderkellad Keraamikatoote kaunistamine, tingimusel 
et kaunistamise tulemusena valminud 
tooteid saab klassifitseerida mõnda teise tariifirubriiki, mis ei hõlma kaunista ­
miseks kasutatud tooteid
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 460
 
CN-kood Toodete kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse 
1 2 3  
6401–6405 Jalatsid Valmistamine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a pealsete ühendamine CN-koodi 6406 alla kuuluvate sisepinsolite või muude detai ­
lidega 
ex 6911–ex 6913 Portselanist lauanõud, 
kööginõud, muud majapidamis- 
ja tualetttarbed; kujukesed jm kaunistatud dekoratiivkeraami ­
katooted Keraamikatoote kaunistamine, tingimusel 
et kaunistamise tulemusena valminud 
tooteid saab klassifitseerida mõnda teise tariifirubriiki, mis ei hõlma kaunista ­
miseks kasutatud tooteid 
ex 7117 Keraamilised juveeltoodete 
imitatsioonid, kaunistatud Keraamikatoote kaunistamine, tingimusel 
et kaunistamise tulemusena valminud 
tooteid saab klassifitseerida mõnda teise 
rubriiki, mis ei hõlma kau nistamiseks kasutatud tooteid
 
▼M28  
ex 8473 30 10 ja 
ex 8473 50 10 Dünaamiliste 
muutmäludena (DRAM) tuntud 
elektroonilised mikrolülitused Valmistamine, milles töötamise ja tööt ­
lemise ning vajaduse korral valmistaja ­
riigist pärinevate osade lisamise tule ­
musena lisanduv väärtus moodustab vähemalt 45 % DRAM-valmistoodete 
tehasehinnast 
Kui 45 % reegel ei ole täidetud, 
pärinevad DRAMid riigist, kust on pärit väärtuseliselt suurem osa kasutatud 
materjalidest
 
▼B 
ex 8482 Kuul-, rull- või nõellaagrid, 
monteeritud (  2 ) Monteerimine, millele eelneb sise- ja 
välisvõrude kuumtöötlemine, lihvimine 
ja poleerimine  
▼M50  
ex 8501 Kristalsest ränist fotoelektrilised 
moodulid või paneelid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, 
välja arvatud toote materjalid ning rubriiki 8541 klassifitseeritud materjalid. 
Kui toode valmistatakse rubriiki 8501 või 
8541 klassifitseeritud materjalidest, käsi ­
tatakse nende materjalide päritolu toote 
päritoluna. 
Kui toode valmistatakse rubriiki 8501 või 
8541 klassifitseeritud materjalidest, mis on pärit rohkem kui ühest riigist, käsi ­
tatakse väärtuseliselt suurema osa mater ­
jalide päritolu toote päritoluna
 
▼B 
ex 8520 Magnetofonid, heli taasesitus ­
seadmega või ilma Valmistamine, kus monteerimise ja 
vastavalt vajadusele monteerimist 
teos-tavast riigist pärinevate osade 
lisamise tulemusena suureneb väärtus vähemalt 45 % kõnaluse toote tehase ­
hinnast
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 461
 
CN-kood Toodete kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse 
1 2 3  
Kui väärtus suureneb vähem kui 45 %, 
käsitatakse seadet sellest riigist pärin ­
evana, kus osade tehasehind moodustab rohkem kui 35 % kõnealuse seadme 
tehasehinnast 
Kui kahes riigis suureneb väärtus 35 %, 
käsitatakse seadet sellest riigist pärineva 
tootena, kust pärineb suurem osa 
kõnealuse toote osi
 
▼M10  
ex 8523 20 90 Salvestuseta 3,5 tollised 
vormindatud või vormindamata magnetilisedmikrokettad (dis ­
ketid) ning analoogsignaaliga 
mikrokettad, mille abil kontrol ­
litakse magnetkettale salvesta ­
tudkatte kvaliteeti Magnetketta (disketi) kokkupanemine (sh 
magnetketta sissepanemineja kesta kokkupanemine) ja kas magnetketta 
valmistamine(sh poleerimine) või kesta 
ülemise ja alumise osa valmistamine. 
Kui magnetketas ning kesta ülemine ja 
alumine osa on valmistatudväljaspool 
magnetketta kokkupanemise riiki, käsita ­
taksemagnetketta päritoluriigina nende osade päritoluriiki, mille protsentuaalneo ­
sakaal on magnetketta tehasehinnas kõige 
suurem. 
Üksnes magnetketta kokkupanemine (sh 
magnetketta sissepanemineja kestade kokkupanemine) ja pakendamine ei annapäritolustaatust.
 
▼B 
ex 8527 Ringhäälingu vastuvõtuapa ­
raadid, samasse korpusesse 
monteeritud helisalvestus ­
seadmete, helitaasesitus ­
seadmete või ajanäitajaga või 
ilma Valmistamine, kus monteerimise ja vas 
tavalt vajadusele monteerimist teostavast 
riigist pärinevate osade lisamise tule ­
musena suureneb väärtus vähemalt 45 % kõnealuse toote tehasehinnast 
Kui väärtus suureneb vähem kui 45 %, 
käsitatakse seadet sellest riigist pärin ­
evana, kus osade tehasehind moodustab 
rohkem kui 35 % kõnealuse seadme 
tehasehinnast 
Kui kahes riigis suureneb väärtus 35 %, 
käsitatakse seadet sellest riigist pärineva tootena, kust pärineb suurem osa kõnealuse toote osi
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 462
 
CN-kood Toodete kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse 
1 2 3  
ex 8528 Televisiooni vastuvõtuseadmed 
(v.a videotuunerid, telepro ­
jektsiooniseadmed ja video ­
monitorid), samasse korpusesse monteeritud ringhäälingu vastu ­
võtuaparaatide, helisalvestus- 
või helitaasesitusseadmetega 
või ilma, kuid ilma videos ­
alvestus- või -taasesitussead ­
meteta Valmistamine, kus monteerimise ja 
vastavalt vajadusele monteerimist teos ­
tavast riigist pärinevate osade lisamise 
tulemusena suureneb väärtus vähemalt 45 % kõnealuse toote tehasehinnast 
Kui väärtus suureneb vähem kui 45 %, 
käsitatakse seadet sellest riigist pärin ­
evana, kus osade tehasehind moodustab rohkem kui 35 % kõnealuse seadme 
tehasehinnast 
Kui kahes riigis suureneb väärtus 35 %, 
käsitatakse seadet sellest riigist pärineva 
tootena, kust pärineb suurem osa 
kõnealuse toote osi
 
▼M50  
ex 8541 Kristalsest ränist fotoelektrilised 
elemendid, moodulid või 
paneelid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, 
välja arvatud toote materjalid. 
Kui toode valmistatakse rubriiki 8541 
klassifitseeritud materjalidest, käsitatakse 
nende materjalide päritolu toote päri ­
toluna. 
Kui toode valmistatakse rubriiki 8541 
klassifitseeritud materjalidest, mis on pärit rohkem kui ühest riigist, käsitatakse väärtuseliselt suurema osa materjalide 
päritolu toote päritoluna
 
▼B 
ex 8542 Integraallülitused Difusioon (kus integraallülitused 
moodustuvad pooljuhtpõhimikel sobiva 
legeeraine valikulisel lisamisel)  
▼M28  
ex 8548 90 10 Dünaamiliste muutmäludena 
(DRAM) tuntud elektroonilised 
mikrolülitused Valmistamine, milles töötamise ja tööt ­
lemise ning vajaduse korral valmistaja ­
riigist pärinevate osade lisamise tule ­
musena lisanduv väärtus moodustab vähemalt 45 % DRAM-valmistoodete tehasehinnast. 
Kui 45 % reegel ei ole täidetud, 
pärinevad DRAMid riigist, kust on pärit väärtuseliselt suurem osa kasutatud materjalidest
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 463
 
CN-kood Toodete kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse 
1 2 3 
Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis ei anna 
päritolustaatust  
ex 9009 Optilise süsteemiga või 
kontakttüüpi valguskopeer ­
seadmed Valguskopeerseadmete monteerimine 
ning elektrijuhtmestiku, trumli, juhik ­
rullide, külgplaatide, rull-laagrite, poltide 
ja mutrite valmistamine  
Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd 
või töötlemistoimingud, mis annavad 
päritolustaatuse  
ex 9113 Tekstiilist kellarihmad, -ketid ja 
-võrud ning nende osad Valmistamine, milles kasutatavate mater ­
jalide väärtus ei ole suurem kui 40 % toote tehasehinnast 
ex 9401 ja ex 9403 Keraamilised istmed (v.a 
CN-kodi 9402 alla kuuluvad 
istmed), voodiks teisendatavad 
või mitte, muu mööbel ja selle osad, kaunistatud Keraamikatoote kaunistamine, tingimusel 
et kaunistamise tulemusena valminud 
tooteid saab klassifitsee rida mõnda 
teise tariifirubriiki, mis ei hõlma kaunis ­
tamiseks kasutatud materjale 
ex 9405 Keraamilised lambid ja 
valgustid, sh prožektorid, nende mujal nimetamata osad, 
kaunistatud; sisevalgustusega 
sildid, valgustablood jms, nende mujal nimetamata detailid Keraamikatoote kaunistamine, tingimusel 
et kaunistamise tulemusena valminud tooteid saab klassifitseerida mõnda teise 
tariifirubriiki, mis ei hõlma kaunista ­
miseks kasutatud materjale.
 
( 1 ) Kui tingimused ei ole täidetud, käsitatakse subprodukte (rups) sellest riigist pärinevana, kus kõnealust looma on 
kõige kauem nuumatud või kasvatatud. 
( 2 ) Mõiste „monteerimine” hõlmab osalist kokkupanemist, kuid selle alla ei kuulu monteerimata detailid.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 464
 
LISA 12
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 465
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 466
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 467
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 468
 
LISA 13
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 469
 
LISA 13a  
(nimetatud artikli 76 lõikes 1)  
SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED NING LOEND TÖÖ- JA TÖÖTLEMIS ­
TOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD PÄRITOLUSTAATUSE  
I OSA  
SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED  
Märkus 1 — üldine sissejuhatus  
▼M46  
1.1. Käesolevas lisas on esitatud reeglid kõigi toodete jaoks, kuid asjaolu, et 
toode on lisas esitatud, ei tähenda, et see on üldiste soodustuste (GSP) 
kavaga tingimata hõlmatud. GSPga hõlmatud toodete loend, GSP soodustuste reguleerimisala ja teatavate soodustatud riikide suhtes kehtivad erandid on sätestatud määruses (EL) nr 978/2012 (ajavahemikuks 
1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2023).
 
▼M39  
1.2. Käesolevas lisas on esitatud artikli 76 kohased tingimused, mille kohaselt 
tooteid käsitatakse asjaomasest soodustatud riigist pärit toodetena. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele:
 
a) töö või töötlemisega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat 
lubatud sisaldust;  
b) töö või töötlemise tulemusel valmistatud toote neljakohaline harmon ­
eeritud süsteemi rubriik või kuuekohaline harmoneeritud süsteemi 
alamrubriik saab erinema vastavalt kasutatud materjalide neljakohalisest 
harmoneeritud süsteemi rubriigist või kuuekohalisest harmoneeritud süsteemi alamrubriigist;
 
c) teostatakse konkreetne töö- või töötlemistoiming;  
d) töö või töötlemine hõlmab teatavaid täielikult saadud materjale.  
Märkus 2 — loendi struktuur  
2.1. Esimeses ja teises veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on 
esitatud vastavalt vajadusele harmoneeritud süsteemi grupi, neljakohalise rubriigi või kuuekohalise alamrubriigi number. Teises veerus kirjeldatakse kõnealuse süsteemi asjaomasesse rubriiki või gruppi kuuluvaid tooteid. 
Esimese ja teise veeru iga kande jaoks on sõltuvalt märkusest 2.4 nähtud 
kolmandas veerus ette üks või mitu reeglit („päritolustaatust andvad toim ­
ingud”). Kõnealused päritolustaatust andvad toimingud kehtivad üksnes päritolustaatuseta materjalide suhtes. Kui mõnel juhul on esimese veeru 
kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda veeru reegel kehtib üksnes 
teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.
 
2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu harmoneeritud süsteemi rubriigi või 
alamrubriigi numbrit või on esitatud grupi number ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klas ­
sifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud 
mis tahes rubriiki või alamrubriiki.
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 470
 
2.3. Kui loend sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri 
toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mis 
on hõlmatud kolmanda veeru vastava reegliga.  
2.4. Kui kolmandas veerus on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on 
eraldatud sidesõnaga „või”, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada.  
▼M46  
2.5. Enamikul juhtudel kehtivad kolmandas veerus esitatud reeglid kõikide 
soodustatud riikide suhtes, mis on loetletud määruse (EL) nr 978/2012 II lisas. Teatavate toodete puhul, mis on pärit määruse (EL) nr 978/2012 IV 
lisas loetletud vähim arenenud riikide suhtes kohaldatava erikorra raames 
soodustatavatest riikidest (edaspidi „vähim arenenud soodustatud riigid”), kohaldatakse siiski leebemat reeglit. Sellistel puhkudel on kolmas veerg jagatud alamveeruks a ja b, alamveerus a esitatud reegel kehtib vähim 
arenenud soodustatud riikide suhtes ja alamveerus b esitatud reegel kehtib 
kõikide teiste soodustatud riikide suhtes ning Euroopa Liidust kahepoolse kumulatsiooni raames soodustatud riiki eksporditava kauba suhtes.
 
▼M39  
Märkus 3 — näited reeglite kohaldamise kohta  
3.1. Artikli 76 lõike 2 sätteid, mis hõlmavad tooteid, mis on saanud päritolus ­
taatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse 
hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud tehases, kus neid tooteid kasutatakse, või mõnes muus soodustatud riigi või Euroopa Liidu tehases.
 
3.2. Artiklis 78 on sätestatud, et töö või töötlemine peab olema kõnealuses 
artiklis loetletud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei saa kaubad kasu tariifsest sooduskohtlemisest isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud.
 
Esimese lõigu kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse 
saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisjärgus 
võib päritolustaatuseta materjali kasutada, võib seda materjali kasutada ka 
varasemas valmistamisjärgus, kuid mitte hilisemas.
 
3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, tähendab reegli sõnastuses 
kasutatav väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest”, et 
kasutada võib kõikide rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.
 
Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muud 
rubriiki … kuuluvad materjalid” või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest teistest materjalidest” tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse 
rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus 
kuulub loendi teises veerus toodud kirjelduse alla.
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 471
 
3.4. Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, 
tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud 
materjale kasutama ei pea.  
3.5. Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast 
materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast ka muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta.
 
Märkus 4 — teatavaid põllumajandustooteid käsitlevad üldised sätted  
4.1. Gruppide 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriigi 2401 alla kuluvaid põllumajan ­
dustooteid, mis on kasvatatud või koristatud soodustatud riigi territooriumil, käsitatakse kõnealuselt territooriumilt pärit toodetena isegi siis, kui need on 
kasvatatud mõnest teisest riigist imporditud seemnetest, taimesibulatest, 
pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest.
 
4.2. Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus on teatava toote puhul piiratud, 
võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse lõpptoote valmistamisel 
kasutatud rubriiki 1701 (sahharoos) ja rubriiki 1702 kuuluvate suhkrute 
(nt fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) massi ja ka selliste suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptootesse lisatud pärito ­
lustaatuseta toodete valmistamisel.
 
Märkus 5 — teatavate tekstiiltoodete puhul kasutatav terminoloogia  
5.1. Loendis kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui 
tehis- ja sünteeskiud. See piirdub ketruseelse etapiga ja hõlmab sealhulgas 
jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, ka kraasitud, kammitud või muul 
viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.  
5.2. Termin „looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, 
rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 
kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid 
taimseid kiudusid.
 
5.3. Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass”, „keemilised materjalid” ja 
„paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või 
paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.
 
5.4. Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 
5501-5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid.
 
Märkus 6 — tekstiilmaterjalide segust tehtud toodete suhtes kohal ­
datavad lubatud hälbed  
6.1. Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei 
kohaldata loendi kolmanda veeru tingimusi mitteühegi asjaomase toote valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass 
kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist 
(vt ka märkused 6.3 ja 6.4).
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 472
 
6.2. Märkuses 6.1 nimetatud lubatud hälvet võib kohaldada siiski ainult nende 
segatoodete suhtes, mis on valmistatud vähemalt kahest põhitekstiilmater ­
jalist.  
Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:  
— siid;  
— vill;  
— loomakarvad;  
— loomavill;  
— hobusejõhv;  
— puuvill;  
— paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber;  
— lina;  
— kanep;  
— džuut ja muud niinekiud;  
— sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud;  
— kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud;  
— sünteesfilamentkiud;  
— tehisfilamentkiud;  
— elektrit juhtivad filamentkiud;  
— polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— polü(fenüleensulfiidist) valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— polü(vinüülkloriidist) valmistatud sünteesstaapelkiud;  
— muud sünteesstaapelkiud;  
— viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud;  
— muud tehisstaapelkiud;  
— mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega 
polüuretaanist;  
— mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega 
polüuretaanist;  
— rubriigi 5605 tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile 
vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiinium ­
pulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust;  
— muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted;  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 473
 
— klaaskiud;  
— metallkiud.  
Näide.  
Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast süntees ­
staapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu 
võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele, kasutada tingimusel, et selle kogumass ei ületa 10 % lõnga massist.
 
Näide.  
Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 
kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, 
on segariie. Seetõttu võib kasutada päritolureeglitele mittevastavat sünteeslõnga või villast lõnga või neid mõlemaid, tingimusel et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist.
 
Näide.  
Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast 
puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on 
segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifit ­
seeritud lõngast valmistatud segariie või kui kasutatud puuvillane lõng on 
segatoode.  
Näide.  
Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest 
lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kaht eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.
 
6.3. Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb 
elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on lubatud hälve sellise lõnga 
puhul 20 %.  
6.4. Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe kile vahele läbipaistva või värvilise 
liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumi ­
pulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust”, on 
lubatud hälve sellise riba kohta 30 %.  
Märkus 7 — teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad muud 
lubatud hälbed  
7.1. Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib 
kasutada selliseid tekstiilmaterjale, mis ei vasta asjaomaste valmistoodete 
puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.
 
7.2. Ilma et see piiraks märkuse 7.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks 
vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, 
hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 474
 
Näide.  
Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli (näiteks 
pükste) valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist 
kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.
 
7.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb tootes sisalduvate päritolustaatuseta 
materjalide väärtuse arvutamisel arvesse võtta gruppidesse 50–63 klassifit ­
seerimata materjalide väärtust.  
Märkus 8 — teatavate gruppi 27 kuuluvate toodetega teostatavate 
eritöötluste ja lihttoimingute määrtalus  
8.1. Rubriikides ex 2710 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:  
a) vaakumdestilleerimine;  
b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (  1 ); 
c) krakkimine;  
d) reformimine;  
e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;  
f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsen ­
treeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutrali ­
seerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine 
looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;  
g) polümeerimine;  
h) alküülimine;  
i) isomeerimine.  
8.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:  
a) vaakumdestilleerimine;  
b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (  1 ); 
c) krakkimine;  
d) reformimine;  
e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;  
f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsen ­
treeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutrali ­
seerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine 
looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;
 
g) polümeerimine;  
h) alküülimine;  
i) isomeerimine;  
j) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine 
vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete vääv ­
lisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 475  
( 1 ) Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitav lisamärkus 4b.
 k) üksnes rubriigi 2710 kaupade puhul parafiinitustamine, v.a filtrimine;  
l) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga tööt ­
lemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on 
vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga 
töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt 
värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;
 
m) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul 
destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 
300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;  
n) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud 
gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahen ­
dusega;  
o) (üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul, v.a vaseliin, 
mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % 
massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.  
8.3. Rubriikides ex 2707 ja 2713 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, 
villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, 
markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega 
kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 476
 
II OSA  
LOEND TOODETEST NING TÖÖ- JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD 
PÄRITOLUSTAATUSE  
HS rubriik Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega 
tehtav töö- või töötlemistoiming, mis annab päritolustaatuse 
(1) (2) (3)  
Grupp 1 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või 
toodetud 
Grupp 2 Liha ja söödav rups Tootmine, mille puhul kogu liha ja söödav rups on 
täielikult saadud või toodetud 
ex grupp 3 Kalad ja vähid, limused ja muud 
veeselgrootud, v.a Kõik kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on 
täielikult saadud või toodetud 
0304 Kalafileed ja muu kalaliha (k.a 
kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
0305 Kuivatatud, soolatud või soolvees 
kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex 0306 Vähid, puhastatud või puhas ­
tamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; vees või aurus 
keedetud vähid (puhastamata), 
olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või 
mitte; inimtoiduks kõlblik jahu 
ja graanulid vähkidest Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex 0307 Limused, karbis või karbita, 
kuivatatud, soolvees või 
soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuiva ­
tatud, soolatud või soolvees; 
inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgroo ­
tutest kui vähkidest Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 477
 
(1) (2) (3)  
Grupp 4 Piim ja piimatooted; linnumunad; 
naturaalne mesi; mujal 
nimetamata loomse päritoluga toiduained; Tootmine, mille puhul: 
— kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on 
täielikult saadud või toodetud, ning 
— kasutatava suhkru (
 1 ) mass ei ületa 40 % lõpptoote 
massist 
ex grupp 5 Mujal nimetamata loomsed 
tooted, välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriikide materjalidest 
ex 0511 91 Mittesöödav kalamari ja niisk Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud või toodetud 
Grupp 6 Eluspuud ja muud taimed; taime ­
sibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
Grupp 7 Köögivili ning söödavad juured 
ja mugulad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
Grupp 8 Söödavad puuviljad, marjad ja 
pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Tootmine, mille puhul: 
— kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, 
marjad, pähklid ning melonite ja tsitrusviljade koor on täielikult saadud või toodetud ja 
— kasutatava suhkru (
 1 ) mass ei ületa 40 % lõpptoote 
massist 
Grupp 9 Kohv, tee, mate ja vürtsid; Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
Grupp 10 Teravili Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; 
tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 ja 11, 
rubriikidesse 0701 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex 1106 Rubriigi 0713 kuivatatud 
poetatud kaunviljadest 
valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja 
jahvatamine
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 478
 
(1) (2) (3)  
Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitme ­
sugused terad, seemned ja 
viljad; tööstuses kasutatavad 
taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
Grupp 13 Šellak; kummivaigud, vaigud ja 
muud taimemahlad ja -ekstraktid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
mille puhul kasutatava suhkru (
 1 ) mass ei ületa 40 % 
lõpptoote massist 
Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal 
nimetamata taimsed tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex-grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja 
õlid ning nende lõhustamissaa ­
dused; töödeldud toidurasvad; 
loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud: Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest mater ­
jalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal 
1501 kuni 1504 Sea-, kodulinnu-, veise-, lamba- 
või kitserasv, kalade rasvad jne Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
1505, 1506 ja 1520 Villarasv ja sellest saadud 
rasvained (k.a lanoliin). Muud 
loomsed rasvad ja õlid ning 
nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata. 
Toorglütserool; glütserooliveed 
ja glütseroolleelised Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
1509 ja 1510 Oliiviõli ja selle fraktsioonid Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed 
materjalid on täielikult saadud või toodetud 
1516 ja 1517 Loomsed või taimsed rasvad või 
õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdro ­
geenitud, esterdatud, ümberes ­
terdatud või elaidiseeritud, rafi ­
neeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata 
Margariin; söödavad segud või 
valmistised loomsetest või taim ­
setest rasvadest või õlidest või 
selle grupi erinevate rasvade või 
õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalist, v.a 
toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasuta ­
tavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass ei ületa 40 % 
lõpptoote massist
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 479
 
(1) (2) (3)  
Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, 
limustest või muudest veesel ­
grootutest Tootmine: 
— mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, välja 
arvatud gruppi 2 kuuluv liha ja söödav rups ja 16 gruppi kuuluvad materjalid, mis on saadud 2 gruppi 
kuuluvast lihast ja söödavast rupsist, ja 
— mille puhul 3 gruppi kuuluvad materjalid ja gruppi 
16 kuuluvad materjalid, mis on saadud 3 gruppi kuuluvatest kaladest ja vähkidest, limustest ja muudest veeselgrootutest, on täielikult saadud või 
toodetud 
ex-grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; 
välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalist, v.a 
toote rubriiki kuuluv materjal 
ex 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt 
puhas laktoos ja glükoos, tahkel 
kujul; suhkrusiirupid; tehismesi, 
naturaalse meega segatud või segamata; karamell Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi 
kasutatavate rubriikidesse 1101 kuni 1108, 1701 ja 
1703 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % lõpptoote massist 
ex 1702 Keemiliselt puhas maltoos ja 
fruktoos Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest 
rubriigi 1702 materjalidest 
1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge 
šokolaad), mis ei sisalda kakaod Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul 
— suhkru (
 1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja 
— suhkru (
 1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote 
massist 
Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul 
— suhkru (  1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja 
— suhkru (
 1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote 
massist  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 480
 
(1) (2) (3)  
Grupp 19 Tooted teraviljast, jahust, tärk ­
lisest või piimast; valikpagari ­
tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul 
— kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate mater ­
jalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja 
— kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 kuni 1108 
kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ja 
— suhkru (
 1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % 
lõpptoote massist ja 
— suhkru (  1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist 
ex grupp 20 Tooted köögi- ja puuviljadest, 
marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
mille puhul kasutatud suhkru (
 1 ) mass ei ületa 40 % 
lõpptoote massist 
2002 ja 2003 Tomatid, seened ja trühvlid, 
toiduks valmistatud või konser ­
veeritud ilma äädika või äädik ­
happeta Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 ja 8 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex grupp 21 Mitmesugused toiduvalmistised; 
välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a 
toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul 
— suhkru (  1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % 
lõpptoote massist ja 
— suhkru (  1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist 
2103 Kastmed ning valmistised 
kastmete valmistamiseks; kast ­
melisandite segud, maitseai ­
nesegud; sinepipulber ja valmis ­
sinep: 
– Kastmed ning valmistised 
kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud ja 
maitseainesegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada 
– sinepipulber ja valmissinep Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 481
 
(1) (2) (3)  
Grupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki ja rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluv 
materjal, mille puhul 
— kõik alamrubriikidesse 0806 10, 2009 61, 2009 69 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ja 
— suhkru (  1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja 
— suhkru (
 1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote 
massist 
ex grupp 23 Toiduainetetööstuse jäägid ja 
jäätmed; tööstuslikult toodetud 
loomasöödad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
ex 2303 Tärklise tootmisjäägid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasuta ­
tavate gruppi 10 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist 
2309 Loomasöödana kasutatavad 
tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul 
— kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad 
materjalid on täielikult saadud või toodetud ja 
— kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 
2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 
20 % lõpptoote massist ja 
— suhkru (
 1 ) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja 
— suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate 
materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote 
massist 
ex grupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaa ­
sendajad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
mille puhul kasutatavate gruppi 24 kuuluvate materjalide 
mass ei ületa 30 % kasutatavate grupi 24 materjalide 
kogumassist 
2401 Töötlemata tubakas; tubaka ­
jäätmed Kogu gruppi 24 kuuluv töötlemata tubakas ja tubaka ­
jäätmed on täielikult saadud või toodetud. 
2402 Sigarid, manilla sigarid, sigarillod 
ja sigaretid, tubakast või tubaka 
asendajatest Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a rubriiki 2403 kuuluv materjal, mille puhul kasuta ­
tavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide mass ei ületa 50 % kasutatavate rubriigi 2401 materjalide kogumassist
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 482
 
(1) (2) (3)  
ex grupp 25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; 
krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 2519 Purustatud looduslik magnee ­
siumkarbonaat (magnesiit) 
hermeetiliselt suletud mahutites 
ja puhas või lisanditega magnee ­
siumoksiid, v.a sulatatud magneesia ja ülepõletatud (paa ­
gutatud) magneesia Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magnee ­
siumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada. 
Grupp 26 Maagid, räbu ja tuhk Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
ex grupp 27 Mineraalkütused; mineraalõlid ja 
nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad, välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 2707 Õlid, mis sarnanevad kõrgel 
temperatuuril kivisöetõrva destil ­
leerimise teel saadud mineraa ­
lõlidega, milles aromaatsete 
komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % 
destilleerub temperatuuril 250 °C 
(sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (
 2 ) 
või 
tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifit ­
seeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
2710 Naftaõlid ja bituminoossetest 
mineraalidest saadud õlid (v.a 
toorõlid); mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhi ­
komponendina 70 % massist ja 
rohkem naftaõlisid või bitumi ­
noossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks; õlijäätmed Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (
 3 ) 
või 
tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifit ­
seeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 483
 
(1) (2) (3)  
2711 Naftagaasid jm gaasilised süsive ­
sinikud Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (  3 ) 
või 
tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifit ­
seeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
2712 Vaseliin; parafiin, mikrokristalne 
naftavaha, toorparafiin, osokeriit, 
ligniidivaha, turbavaha, muud 
mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (
 3 ) 
või 
tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifit ­
seeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
2713 Naftakoks, naftabituumen jm 
nafta- või bituminoossetest mine ­
raalidest saadud õlide tootmis ­
jäägid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (
 2 ) 
või 
tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifit ­
seeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex grupp 28 Anorgaanilised kemikaalid; 
väärismetallide, haruldaste muld ­
metallide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised 
ühendid; välja arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. 
Tootega samasse rubriiki 
kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid 
materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 484
 
(1) (2) (3)  
ex 2811 Vääveltrioksiid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine vääveldiok ­
siidist  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine vääveldioksiidist  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex 2840 Naatriumperboraat a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine dinaatriumtetra ­
boraatpentahüdraadist  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine dinaatriumtetra ­
boraatpentahüdraadist  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
2843 Kolloidsed väärismetallid; kindla 
või muutuva keemilise koostisega 
anorgaanilised ja orgaanilised väärismetallide ühendid; vääris ­
metallide amalgaamid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh 
muudest rubriiki 2843 kuuluvatest materjalidest 
ex 2852 – Sise-eetrite elavhõbed ­
aühendid ja nende halogeen- , sulfo-, nitro- ja nitrosoderi ­
vaadid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasuta ­
tavate rubriiki 2909 
kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski 
ületada 20 % toote 
tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2909 
kuuluvate materjalide 
koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 485
 
(1) (2) (3)  
– Kindla või muutuva 
keemilise koostisega 
nukleiinhapete elavhõbed ­
aühendid ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest. Kasuta ­
tavate rubriiki 2852, 2932, 2933 ja 2934 
kuuluvate materjalide 
koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest. 
Kasutatavate rubriiki 2852, 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide 
koguväärtus ei tohi siiski 
ületada 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex grupp 29 Orgaanilised kemikaalid; välja 
arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex 2905 Metallalkoholaadid nii käesoleva 
rubriigi alkoholist kui ka etanoolist välja arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest mater ­
jalidest, sh teistest rubriiki 
2905 kuuluvatest mat ­
erjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metall ­
alkoholaate võib siiski 
kasutada, kui nende kogu ­
väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
sh teistest rubriiki 2905 
kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalko ­
holaate võib siiski 
kasutada, kui nende kogu ­
väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast.
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 486
 
(1) (2) (3)  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
2905 43; 
2905 44; 2905 45 Mannitool D-glütsitool (sorbitool) 
Glütserool a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
alamrubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote 
alamrubriiki kuuluv materjal Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid 
materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehase ­
hinnast 
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
alamrubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote 
alamrubriiki kuuluv materjal Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid 
materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehase ­
hinnast 
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
2915 Küllastunud atsüklilised mono ­
karboksüülhapped, nende 
anhüdriidid, halogeniidid ja 
peroksiidid ning vastavad perok ­
sühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasuta ­
tavate rubriiki 2915 ja 
2916 kuuluvate mater ­
jalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2915 ja 2916 kuuluvate mater ­
jalide koguväärtus ei tohi 
siiski ületada 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 2932 – Sise-eetrid ja nende 
halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest. Kasuta ­
tavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide 
koguväärtus ei tohi siiski 
ületada 20 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide 
koguväärtus ei tohi siiski 
ületada 20 % toote tehase ­
hinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 487
 
(1) (2) (3)  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast  või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
– Tsüklilised atsetaalid ja 
sise-poolatsetaalid ning nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
2933 Heterotsüklilised ühendid, millel 
ei ole muid heteroaatomeid peale lämmastiku aatomi(te) a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasuta ­
tavate rubriiki 2932 ja 
2933 kuuluvate mater ­
jalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2932 ja 2933 kuuluvate mater ­
jalide koguväärtus ei tohi 
siiski ületada 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
2934 Kindla või muutuva keemilise 
koostisega nukleiinhapped ja nende soolad; muud heterotsük ­
lilised ühendid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest. Kasuta ­
tavate rubriiki 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate 
materjalide koguväärtus 
ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest. 
Kasutatavate rubriiki 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide koguväärtus ei 
tohi siiski ületada 20 % 
toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 488
 
(1) (2) (3)  
Grupp 30 Farmaatsiatooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
Grupp 31 Väetised a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
Grupp 32 Park- ja värvaineekstraktid; 
tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; 
tint a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki 
kuuluvaid materjale võib 
kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid 
materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex grupp 33 Eeterlikud õlid ja resinoidid; 
parfümeeria- ja kosmeetikatooted 
ning hügieenivahendid; välja 
arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehase ­
hinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 489
 
(1) (2) (3)  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast
 või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast  
►C6 3301 ◄ Eeterlikud õlid, mis sisaldavad 
või ei sisalda terpeene, k.a 
tahked ja absoluteeritud valmis ­
tised; resinoidid; õlivaiguek ­
straktid; eeterlike õlide kontsen ­
traadid rasvades, mittelenduvates 
õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse 
kõrvalsaadustena eeterlike õlide 
vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, sh 
käesoleva rubriigi mõnda muusse rühma (
 4 ) 
kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rühma 
kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex grupp 34 Seep, orgaanilised pindaktiivsed 
ained, pesemisvahendid, määr ­
deained, tehisvahad, vahavalmis ­
tised, poleerimis- ja puhastus ­
vahendid, küünlad jms tooted; 
voolimispastad, stomatoloogiline 
vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud, välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast  
või 
Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 3404 Tehisvaha ja vahavalmistised: 
— mis põhinevad parafiinil, 
naftavahal, bituminoossetest 
mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 490
 
(1) (2) (3)  
Grupp 35 Valkained; modifitseeritud tärklis; 
liimid; ensüümid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus 
ei ületa 70 % toote 
tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
Grupp 36 Lõhkeained; pürotehnilised 
tooted; tuletikud; pürofoorsed 
sulamid; teatavad kergsüttivad 
valmistised a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki 
kuuluvaid materjale võib 
kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid 
materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
Grupp 37 Foto- ja kinokaubad a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 491
 
(1) (2) (3)  
ex grupp 38 Mitmesugused keemiatooted; 
välja arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex 3803 Rafineeritud tallõli a) Vähim arenenud 
riigid 
Toortallõli rafineerimine  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Toortallõli rafineerimine  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 3805 Puhastatud sulfaattärpentin a) Vähim arenenud 
riigid 
Toorsulfaattärpentini 
puhastamine destil ­
leerimise või rafi ­
neerimise teel  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Toorsulfaattärpentini 
puhastamine destilleerimise või rafineerimise teel  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 492
 
(1) (2) (3)  
►C6 3806 30 ◄ Estervaigud a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine vaikhapetest  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine vaikhapetest  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 3807 Puupigi (puutõrvapigi) a) Vähim arenenud 
riigid 
Puutõrva destilleerimine  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Puutõrva destilleerimine  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3809 10 Viimistlusained, värvikandjad ja 
värvikinnistid, mida kasutatakse 
värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms 
tööstuses kasutatavad mujal 
nimetamata tooted ja valmistised (näiteks apretid ja peitsid): tärkli ­
sainete baasil a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3823 Tööstuslikud monokarboksüül ­
rasvhapped; rafineerimisel 
saadud happelised õlid; töös ­
tuslikud rasvalkoholid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, sh muudest rubriiki 3823 kuuluvatest materjalidest  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
sh muusdet rubriiki 3823 kuuluvatest materjalidest  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 493
 
(1) (2) (3)  
3824 60 Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 
44 kuuluv a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
alamrubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote 
alamrubriiki ja alamru ­
briiki 2905 44 kuuluv materjal Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid 
materjale võib kasutada, 
kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehase ­
hinnast  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
alamrubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote 
alamrubriiki ja alamrubriiki 
2905 44 kuuluv materjal Tootega samasse alamru ­
briiki kuuluvaid materjale 
võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex grupp 39 Plastid ja plasttooted; välja 
arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal.  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal.  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 3907 – Polükarbonaadist ja akrüülni ­
triilbutadieenstüreeni 
kopolümeerist (ABS) 
valmistatud kopolümeer a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende 
koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinn ­
ast (
 5 ) 
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 50 % toote tehase ­
hinnast (
 5 ) 
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 494
 
(1) (2) (3)  
– Polüester a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine tetrabroom(bis ­
fenoolA)polükarbonaadist  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal  
või 
tootmine tetrabroom(bisfe ­
noolA)polükarbonaadist  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex 3920 Ionomeerlehed ja -kiled a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine termoplastsest 
osasoolast, mis kujutab endast metalliioonidega (peamiselt tsingi- ja 
naatriumiioonidega) 
osaliselt neutraliseeritud etüleeni ja meta ­
krüülhappe kopolümeeri  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine termoplastsest 
osasoolast, mis kujutab endast metalliioonidega (peamiselt tsingi- ja 
naatriumiioonidega) 
osaliselt neutraliseeritud etüleeni ja metakrüülhappe kopolümeeri  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex 3921 Metallitatud plastkiled a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine üliläbipaistvast 
polüesterkilest paksusega 
alla 23 mikroni (
 6 ) 
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine üliläbipaistvast 
polüesterkilest paksusega 
alla 23 mikroni (
 6 ) 
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex grupp 40 Kautšuk ja kummitooted; välja 
arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 495
 
(1) (2) (3)  
4012 Protekteeritud või kasutatud 
kummist õhkrehvid; kummist 
täis- või padjandrehvid, vahe ­
tatavad kummist protektorid ja pöiavööd: 
– kummist protekteeritud õhk-, 
täis- või padjandrehvid Kasutatud rehvide protekteerimine 
– muud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a rubriikidesse 4011 ja 4012 kuuluvad materjalid  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex-grupp 41 Toornahad (v.a karusnahad) ja 
nahk; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
4101 kuni 4103 Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste 
toornahad (värsked või soolatud, 
kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata 
jm viisil edasi töötlemata), 
karvaga või karvata, laustetud või laustmata Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, 
kuivatatud, painitud, pikeldatud, 
soolvees või muul viisil konser ­
veeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi 
töötlemata), villaga või villata, 
laustmata või laustetud, v.a grupi 41 märkuses 1.c nimetatud Muud toornahad (värsked või 
soolatud, kuivatatud, painitud, 
pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm 
viisil töötlemata), karvadega või 
ilma, laustetud või laustmata, v.a grupi 41 märkuses 1.b või 1.c nimetatud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 496
 
(1) (2) (3)  
4104 kuni 4106 Pargitud või enne kuivatamist 
järelpargitud, villata või karvata, 
laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata Alamrubriiki 4104 11, 4104 19, 4105 10, 4106 21, 4106 
31 või 4106 91 kuuluvate pargitud või eelpargitud 
nahkade järelparkimine  
või 
tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a 
toote rubriiki kuuluv materjal 
4107, 4112, 4113 Pärast parkimist või kuivatamis ­
eelset järelparkimist muul viisil töödeldud nahad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Alamrubriiki 4104 41, 4104 49, 4105 30, 4106 22, 4106 32ja 
4106 92kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui 
pargitud või toornaha järelparkimine toimub kuivalt 
Grupp 42 Nahktooted; sadulsepatooted ja 
rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist) Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex grupp 43 Karusnahk ja tehiskarusnahk; 
nendest valmistatud tooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
4301 Toorkarusnahad (sh pead, sabad, 
käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikides 
4101, 4102 või 4103 nimetatud 
toornahad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 4302 Pargitud või töödeldud ühendatud 
karusnahad: 
– nelinurksete tükkide, ristide 
vm kujunditena Pleegitamine või värvimine lisaks kokkuühendamata 
pargitud või töödeldud karusnaha lõikamisele ja kokkuü ­
hendamisele 
– muud Tootmine ühendamata pargitud või töödeldud karus ­
nahkadest
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 497
 
(1) (2) (3)  
4303 Karusnahast rõivad, rõiva ­
manused jm karusnahatooted Tootmine rubriiki 4302 kuuluvatest pargitud või 
töödeldud ühendamata karusnahkadest 
ex grupp 44 Puit ja puittooted; puusüsi; välja 
arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja 
spooni hööveldatud või kooritud puit paksusega üle 6 mm, höövel ­
datud, lihvitud või pikijätkatud Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine 
ex 4408 Kuni 6 mm paksusega jätkatud 
spoon vineerimiseks (k.a spooni ­
hööveldatud kihtpuitmaterjal) ja 
vineeri valmistamiseks ja muu 
pikikiudu saetud, spoonihöö ­
veldatud või kooritud puit paksusega kuni 6 mm, mida on 
hööveldatud, lihvitud või piki ­
jätkatud Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijät ­
kamine 
ex 4410 – ex 4413 Profileeritud liistud, sh profi ­
leeritud põrandaliistud jm profi ­
leeritud lauad Profileerimine 
ex 4415 Puidust pakk-kastid, karbid, 
salved, trumlid jms puitpakendid Tootmine mõõtu lõikamata laudadest 
ex 4418 – Puidust tisleri- ja puusepa ­
tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Puidust kärgpaneele, 
katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada 
– Profileeritud liistud Profileerimine
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 498
 
(1) (2) (3)  
ex 4421 Tuletikutoorikud; puidust jalatsi ­
naelad ja -tihvtid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast puidust, v.a 
rubriiki 4409 kuuluvast pidevprofiiliga puidust 
Grupp 45 Kork ja korgist tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 46 Õlgedest, espartost ja muudest 
punumismaterjalidest tooted; korv- ja vitspunutised Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 47 Kiumass puidust vm kiulisest 
tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed 
ja -jäägid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 48 Paber ja papp; paberimassist, 
paberist või papist tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 49 Raamatud, ajalehed, pildid jm 
trükitooted; käsikirjad, masinakir ­
jatekstid ning plaanid ja joonised Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 499
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 50 Siid; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
ex 5003 Kraasitud või kammitud siidi ­
jäägid (sh lahtihaspeldamiseks 
sobimatud kookonid, lõnga ­
jäätmed ja kohestatud jäätmed) Siidijääkide kraasimine või kammimine 
5004 – ex 5006 Siidlõng ja siidijääkidest kedratud 
lõng Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude 
ekstrusioon, millega kaasneb ketramine ja korruta ­
mine (  7 ) 
5007 Siidriie või siidijääkidest riie: a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (  7 ) 
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nt 
pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termo ­
fikseerimine, karvas ­
tamine, kalandreerimine, 
kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, püsiviimis ­
tlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine 
ja nopete eemaldamine), 
kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehase ­
hinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Looduslike ja/või 
keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest kiududest filamentlõnga 
ekstrusioon või korru ­
tamine, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
Kudumine, millega kaasneb 
värvimine  
või 
lõnga värvimine, millega 
kaasneb kudumine  
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks 
ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, 
dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 500
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 51 Lambavill ja muude loomade vill 
ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
5106 kuni 5110 Lambavillast ja muude loomade 
villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude 
ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (
 7 ) 
5111 kuni 5113 Lambavillast, muude loomade 
villast, loomakarvadest või 
hobusejõhvist riie: a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (  7 ) 
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks 
ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termo ­
fikseerimine, karvas ­
tamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, püsiviimis ­
tlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), 
kui kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehase ­
hinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Looduslike kiudude ja/või 
keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega 
kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
Kudumine, millega kaasneb 
värvimine  
või 
lõnga värvimine, millega 
kaasneb kudumine  
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks 
ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, 
kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, 
dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) 
ex-grupp 52 Puuvill; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
5204 kuni 5207 Puuvillane lõng ja niit Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude 
ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (  7 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 501
 
(1) (2) (3)  
5208 kuni 5212 Puuvillane riie: a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (  7 ) 
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nt 
pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termo ­
fikseerimine, karvas ­
tamine, kalandreerimine, 
kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimis ­
tlemine, dekateerimine, 
immutamine, nõelumine 
ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 
47,5 % toote tehase ­
hinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Looduslike kiudude ja/või 
keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest 
filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
Kudumine, millega kaasneb 
värvimine või pealistamine  
või 
lõnga värvimine, millega 
kaasneb kudumine  
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu 
pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, 
kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja 
nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 
47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) 
ex-grupp 53 Muud taimsed tekstiilkiud; 
paberlõng ja paberlõngast riie; 
välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
5306 kuni 5308 Muudest taimsetest tekstiilkiu ­
dudest lõng; paberlõng Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude 
ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (  7 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 502
 
(1) (2) (3)  
5309 kuni 5311 Muudest taimsetest tekstiilkiu ­
dudest riie; paberlõngast riie: a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (  7 ) 
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks 
ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termo ­
fikseerimine, karvas ­
tamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, püsiviimis ­
tlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), 
kui kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehase ­
hinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Looduslike kiudude ja/või 
keemiliste staapelkiudude 
ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega 
kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
Kudumine, millega kaasneb 
värvimine või pealistamine  
või 
lõnga värvimine, millega 
kaasneb kudumine  
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks 
ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, 
dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) 
5401 kuni 5406 Lõng, monofilament ja keemi ­
listest filamentkiududest niit Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
ketramine või looduslike kiudude ketramine (  7 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 503
 
(1) (2) (3)  
5407 ja 5408 Keemilisest filamentlõngast riie: a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (  7 ) 
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nt 
pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termo ­
fikseerimine, karvas ­
tamine, kalandreerimine, 
kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimis ­
tlemine, dekateerimine, 
immutamine, nõelumine 
ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 
47,5 % toote tehase ­
hinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Looduslike kiudude ja/või 
keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilisetest 
filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
kudumine, millega kaasneb 
värvimine või pealistamine  
või 
korrutamine ja tekstu ­
reerimine, millega kaasneb kudumine, kui kasutatava korrutamata/tekstureerimata 
lõnga väärtus ei ületa 
47,5 % toote tehasehinnast  
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu 
pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, 
kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja 
nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 
47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) 
5501 kuni 5507 Keemilised staapelkiud Keemiliste kiudude ekstrusioon 
5508 kuni 5511 Keemilistest staapelkiududest 
lõng ja õmblusniit Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude 
ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (  7 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 504
 
(1) (2) (3)  
5512 kuni 5516 Keemilistest staapelkiududest riie: a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (  7 ) 
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nt 
pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termo ­
fikseerimine, karvas ­
tamine, kalandreerimine, 
kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, püsiviimis ­
tlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine 
ja nopete eemaldamine), 
kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehase ­
hinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Looduslike kiudude ja/või 
keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilisetest filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega 
kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
kudumine, millega kaasneb 
värvimine või pealistamine  
või 
lõnga värvimine, millega 
kaasneb kudumine  
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks 
ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, 
dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) 
ex grupp 56 Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; 
nöörid, paelad, köied ja trossid 
ning tooted nendest; välja 
arvatud: Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
ketramine või looduslike kiudude ketramine  
või 
flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükki ­
mine (  7 ) 
5602 Vilt, impregneeritud, pealistatud, 
kaetud või lamineeritud või mitte: 
– nõeltöödeldud vilt Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kanga 
moodustumine 
Kuid: — rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 505
 
(1) (2) (3)  
— rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleen ­
kiudusid või 
— rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilament ­
köisikuid, 
milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 
detsiteksi võib kasutada, kui nende väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast  
või 
looduslikest kiududest vildi puhul ainult kanga valmis ­
tamine (  7 ) 
– muud Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kanga 
moodustumine 
või looduslikest kiududest muu vildi puhul ainult kanga 
moodustumine (
 7 ) 
5603 Lausriie, impregneeritud, pealis ­
tatud, kaetud või lamineeritud või mitte a) Vähim arenenud 
riigid 
Igasugune lausriide 
valmistamine, sealhulgas 
nõeltorkemeetodil b) Teised soodustatud 
riigid 
Keemiliste kiudude 
ekstrusioon või looduslike 
kiudude kasutamine, 
millega kaasneb lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil 
5604 Tekstiiliga kaetud kumminiit ja 
-pael; tekstiillõng ning rubriigi 5404 või 5405 ribad jms, impreg ­
neeritud, pealistatud, kaetud või 
ümbritsetud kummi või plastiga: 
– tekstiiliga kaetud kumminiit 
ja -pael Tootmine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast 
– muud Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
ketramine või looduslike kiudude ketramine (
 7 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 506
 
(1) (2) (3)  
5605 Metalliseeritud lõng, mähitud või 
mähkimata, mis koosneb metall ­
niidi, -riba või -pulbriga kombi ­
neeritud või metalliga kaetud 
tekstiillõngast või rubriigi 5404 või 5405 ribast vms Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
ketramine või looduslike ja/või keemiliste staapel ­
kiudude ketramine (
 7 ) 
5606 Mähitud lõng, rubriigi 5404või 
5405mähitud ribad jms (v.a rubriiki 5605kuuluv lõng ja 
mähitud lõng hobusejõhvist); 
šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
ketramine või looduslike kiudude ja/või keemiliste staa ­
pelkiudude ketramine  
või 
ketramine, millega kaasneb flokeerimine  
või 
flokeerimine, millega kaasneb värvimine (
 7 ) 
Grupp 57 Vaibad ja muud tekstiilpõr ­
andakatted Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude 
ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
tootmine kookos-, sisal- või džuutlõngast  
või 
flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine  
või 
taftingtöötlus, millega kaasneb värvimine või trükkimine Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil (
 7 ) 
Kuid: — rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, — rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleen ­
kiudusid või 
— rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilament ­
köisikuid, 
milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsi ­
teksi, kui nende koguväärtus ei ületa 40 % toote tehase ­
hinnast 
Aluskihina võib kasutada džuutriiet
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 507
 
(1) (2) (3)  
ex grupp 58 Eririie; taftingriie; pits; seina ­
vaibad; posamendid; tikandid; välja arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (
 7 ) 
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nt 
pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termo ­
fikseerimine, karvas ­
tamine, kalandreerimine, 
kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, püsiviimis ­
tlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine 
ja nopete eemaldamine), 
kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehase ­
hinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Looduslike kiudude ja/või 
keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilisetest 
filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
kudumine, millega kaasneb 
flokeerimine või pealis ­
tamine  
või 
flokeerimine, millega 
kaasneb värvimine või 
trükkimine  
või 
lõnga värvimine, millega 
kaasneb kudumine  
või 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu 
pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, 
kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, 
dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 
47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) 
5805 Gobeläänid, Flandria, Aubussoni, 
Beauvais’ jms tüüpi käsitelgedel valmistatud seinavaibad ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks 
vars- või ristpistes) seinavaibad, 
valmistoodetena või mitte Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a 
toote rubriiki kuuluv materjal 
5810 Tikandid meetrikaubana, ribade 
või motiividena Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 508
 
(1) (2) (3)  
5901 Kummi või tärklisainetega peal ­
istatud tekstiilriie raamatute väliskaanteks jms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maali ­
mislõuend; vaheriie jms jäik 
kübara-alusriie Kudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealis ­
tamine  
või 
flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine 
5902 Rehvikoortriie eriti tugevast 
nailonlõngast või muust eriti 
tugevast polüamiid-, polüester- või viskooslõngast: 
– mis sisaldab kuni 90 % 
massist tekstiilmaterjale Kudumine 
– muud Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
kudumine 
5903 Plastiga impregneeritud, pealis ­
tatud, kaetud või lamineeritud riie (v.a rubriiki 5902 kuuluv) Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine  
või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasu ­
tatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast 
5904 Linoleum, mõõtu lõigatud või 
lõikamata; põrandakatted tekstii ­
lalusel, mõõtu lõigatud või 
lõikamata Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealista ­
mine (
 7 ) 
5905 Tekstiilseinakatted: 
– kummi, plasti vm ainetega 
impregneeritud, pealistatud, 
kaetud või lamineeritud Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 509
 
(1) (2) (3)  
– muud Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude 
ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine  
või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, 
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, 
karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasu ­
tatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote 
tehasehinnast (
 7 ) 
5906 Kummeeritud tekstiilriie, v.a 
rubriiki 5902 kuuluv: 
– Silmkoelised ja heegeldatud 
kangad (trikookangad) Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude 
ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmusku ­
dumine  
või 
silmuskudumine, millega kaasneb värvimine või pealis ­
tamine  
või 
looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb 
silmuskudumine (  7 ) 
– muu sünteesfilamentlõngast 
kangas tekstiilmaterjalisis ­
aldusega üle 90 % massist Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb 
kudumine 
– muud Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine  
või 
looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb 
kudumine 
5907 Tekstiilriie, mujal nimetamata 
viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio 
fooniks jms Kudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealis ­
tamine  
või 
flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 510
 
(1) (2) (3)  
või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, 
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, 
karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasu ­
tatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote 
tehasehinnast 
5908 Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, 
välgumihklitele, küünaldele vms, 
telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja ring ­
kootud hõõgsukakangas selleks 
otstarbeks, impregneeritud või 
impregneerimata: 
– impregneeritud hõõgsukad Tootmine ringkootud hõõgsukakangast – muud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
5909 kuni 5911 Tehnilise otstarbega tekstiil ­
tooted: 
– poleerimiskettad ja -rõngad, 
v.a rubriiki 5911 kuuluvast vildist Kudumine 
– tavaliselt paberivalmistuses 
vm tehnilisel otstarbel 
kasutatav rubriiki 5911 kuuluv riie, vanutatud, impregneeritud, pealistatud 
või mitte, ringkootud või 
lõputu lindina, ühe- või mitmekordse lõime ja/või koelõngaga või siledakoeline 
mitmekordse lõime ja/või 
koelõngaga a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine (
 7 ) b) Teised soodustatud 
riigid 
Keemiliste kiudude 
ekstrusioon või looduslike 
kiudude ja/või keemiliste 
staapelkiudude ketramine, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine  
või 
kudumine, millega kaasneb 
värvimine või pealistamine 
Kasutada tohib ainult 
järgmisi kiude: 
– – kookoslõng, – – polütetrafluoroetüleen ­
lõng (
 8 ), ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 511
 
(1) (2) (3)  
– – mitmekordne polüa ­
miidlõng, mis on immutatud või kaetud 
fenoolvaikudega, 
– – m-fenüleendiamiini ja 
isoftaalhappe polükon ­
denseerimisel saadud 
aromaatsest polüa ­
miidist valmistatud sünteeskiududest lõng, 
– – polütetra–fluoroetü ­
leenist valmistatud monofilament (
 8 ), 
– – polü-p-fenüleenterefta ­
lamiidist valmistatud 
sünteeskiududest lõng, 
– – fenoolvaiguga peal ­
istatud ja akrüül ­
lõngaga mähitud klaas ­
kiudlõng, lõng (  8 ) 
– – kopolüester monofila ­
mendid polüestrist ja 
tereftaalhappe vaikudest ja 1,4-tsüklo ­
heksaandietanool ­
happest ja isoftaal ­
happest 
– muud Keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon või 
looduslike kiudude või keemiliste staapelkiudude 
ketramine, millega kaasneb kudumine (
 7 ) 
või 
kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine 
Grupp 60 Silmkoelised ja heegeldatud 
kangad (trikookangad) Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude 
ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmusku ­
dumine  
või 
silmuskudumine, millega kaasneb flokeerimine või peal ­
istamine  
või 
flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine  
või 
looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb 
silmuskudumine  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 512
 
(1) (2) (3)  
või 
korrutamine ja tekstureerimine, millega kaasneb silmus ­
kudumine, kui kasutatava korrutamata/tekstureerimata 
lõnga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast 
Grupp 61 Silmkoelised ja heegeldatud 
rõivad ning rõivamanused (tri ­
kootooted): 
– saadud mitme kind ­
lakujuliseks lõigatud trikook ­
angast detaili või kind ­
lakujuliseks silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõm ­
blemisel vm viisil ühen ­
damisel a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine kangast b) Teised soodustatud 
riigid 
Silmuskudumine ja 
lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine) (
 7 ) ( 9 ) 
– muud Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude 
ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga 
ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmusku ­
dumine (kudumine tootele kuju andmiseks)  
või 
looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb 
silmuskudumine (kudumine tootele kuju andmiseks) (  7 ) 
ex grupp 62 Rõivad ning rõivamanused, v.a 
silmkoelised või heegeldatud; välja arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine kangast b) Teised soodustatud 
riigid 
Kudumine, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)  
või 
lõpptöötlus, millele eelneb 
trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks 
ettevalmistus- või viimis ­
tlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, 
merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokku ­
tõmbumisvastane tööt ­
lemine, püsiviimistlemine, 
dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata 
kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinn ­
ast (
 7 ) ( 9 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 513
 
(1) (2) (3)  
ex 6202, ex 6204, 
ex 6206, ex 6209 ja ex 6211 Tikitud naiste-, tüdrukute- ja 
imikurõivad ning imikute rõiva ­
manused a) Vähim arenenud 
riigid 
Kohaldatakse grupi 
reeglit b) Teised soodustatud 
riigid 
Kudumine, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)  
või 
tootmine tikkimata kangast, 
kui selle väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinn ­
ast (
 9 ) 
ex 6210 ja ex 6216 Tulekaitsevahendid alumini ­
seeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast a) Vähim arenenud 
riigid 
Kohaldatakse grupi 
reeglit b) Teised soodustatud 
riigid 
Kudumine, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)  
või 
pealistamine, kui kasutatud 
pealistamata kanga väärtus 
ei ületa 40 % toote tehase ­
hinnast, millega kaasneb kokkuõmblemine (seal ­
hulgas väljalõikamine) (
 9 ) 
6213 ja 6214 Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja 
kaelarätikud, sallid, mantiljad, 
loorid jms: 
– tikitud Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus(sealhulgas välja ­
lõikamine)  
või 
tootmine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast (  9 ) 
või 
valmistamine, millele eelneb trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlus ­
toimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseri ­
seerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland ­
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsivii ­
mistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (
 7 ) ( 9 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 514
 
(1) (2) (3)  
– muud Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine)  
või 
Valmistamine, millele eelneb trükkimine, millega 
kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlus ­
toimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseri ­
seerimine, termofikseerimine, karvastamine, kaland ­
reerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsivii ­
mistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja 
nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga 
väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (  7 ) ( 9 ) 
6217 Muud valmis rõivamanused; 
rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriigis 6212 nimetatud 
toodete osad: 
– tikitud Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine)  
või 
tootmine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast (
 9 ) 
– Tulekaitsevahendid alumini ­
seeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine)  
või 
pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei 
ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb kokkuõmblemine (sealhulgas väljalõikamine) (
 9 ) 
– vaheriie kraedeks ja 
kätisteks, valmis lõigatud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasuta ­
tavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
– muud a) Vähim arenenud 
riigid 
Kohaldatakse grupi 
reeglit b) Teised soodustatud 
riigid 
Kudumine, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine) (
 9 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 515
 
(1) (2) (3)  
ex grupp 63 Muud tekstiilist valmistooted; 
komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud; 
välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
6301 kuni 6304 Tekid, reisivaibad, voodipesu 
jms; kardinad jms; muud sisus ­
tustarbed: 
– vildist, lausriidest a) Vähim arenenud 
riigid 
Igasugune lausriide 
valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine) b) Teised soodustatud 
riigid 
Keemiliste kiudude 
ekstrusioon või looduslike kiudude kasutamine, millega igal juhul kaasneb 
lausriide valmistamine, 
kaasa arvatud nõeltorke ­
meetodil, ja lõpptöötlus (sealhulgas väljalõika ­
mine) (
 7 ) 
– muud: – – tikitud Kudumine või silmuskudumine, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)  
või 
tootmine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast (
 9 ) ( 10 ) 
– – muud Kudumine või silmuskudumine, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) 
6305 Kotid kaupade pakendamiseks a) Vähim arenenud 
riigid 
Kudumine või silmusku ­
dumine ja lõpptöötlus (sealhulgas väljalõika ­
mine) (
 7 ) b) Teised soodustatud 
riigid 
Keemiliste kiudude 
ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste 
staapelkiudude ketramine, 
millega kaasneb kudumine või silmuskudumine ja lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine) (
 7 ) 
6306 Presentkatted, markiisid ja päike ­
sekatted; telgid; paatide, purjelaudade või maismaasõi ­
dukite purjed; matkatarbed:
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 516
 
(1) (2) (3)  
– lausriidest a) Vähim arenenud 
riigid 
Igasugune lausriide 
valmistamine, sealhulgas 
nõeltorkemeetodil, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine) b) Teised soodustatud 
riigid 
Keemiliste või looduslike 
kiudude ekstrusioon, 
millega igal juhtumil kaasneb lausriide valmis ­
tamine, sealhulgas nõeltor ­
kemeetodil 
– muud Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas 
väljalõikamine) (
 7 ) ( 9 ) 
või 
pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei 
ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb 
lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) 
6307 Muud valmistooted, k.a 
rõivalõiked (šabloonid) Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
6308 Komplektid riidest ja lõngast, 
lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete 
valmistamiseks, jaemüügiks 
pakendatud a) Vähim arenenud 
riigid 
Komplekti iga ese peab 
vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes 
juhul, kui see ei kuuluks 
komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolus ­
taatuseta esemeid, kui 
nende koguväärtus ei 
ületa 25 % komplekti tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Komplekti iga ese peab 
vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes 
juhul, kui see ei kuuluks 
komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaa ­
tuseta esemeid, kui nende 
koguväärtus ei ületa 15 % 
komplekti tehasehinnast 
ex grupp 64 Jalatsid, kedrid jms tooted; nende 
osad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud, rubriiki 6406 
kuuluvad kokkupandud pealsed 
6406 Jalatsite osad (k.a pealsed, ka 
muude tallaosade kui välistalla 
külge kinnitatud); eemaldatavad 
sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted, nende osad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 517
 
(1) (2) (3)  
Grupp 65 Peakatted ja nende osad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
Grupp 66 Vihma- ja päevavarjud, jalutus ­
kepid, istmega jalutuskepid, 
piitsad, ratsapiitsad ja nende osad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 67 Töödeldud suled ja udusuled ning 
tooted nendest; tehislilled; tooted juustest Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
ex-grupp 68 Kivist, kipsist, tsemendist, 
asbestist, vilgust jms materjalist 
tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 6803 Tooted looduslikust või aglo ­
meeritud kiltkivist Tootmine töödeldud kiltkivist 
ex 6812 Asbesttooted; asbestil põhin ­
evatest või asbestil ja magnee ­
siumkarbonaadil põhinevatest 
segudest tooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 6814 Vilgust, sh paagutatud või regen ­
ereeritud vilgust tooted, paberist, 
papist või muust materjalist 
alusel Tootmine töödeldud vilgust (sh paagutatud või regener ­
eeritud vilgust) 
Grupp 69 Keraamikatooted a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv 
materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 518
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 70 Klaas ja klaastooted, välja 
arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
7006  ►C6 Rubriikide 7003, 7004 ja 
7005 klaas, töödeldud servadega, painutatud, graveeritud, puuritud, emailitud või muul viisil 
töödeldud, ent raamimata ning 
muudest materjalidest detai ­
lideta ◄ 
– dielektrilise kilega kaetud 
klaasplaatalused, SEMII stan ­
dardite kohased poolju ­
hid (
 11 ) Tootmine rubriiki 7006 kuuluvatest katmata klaasplaa ­
talustest 
– muud Tootmine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest 
7010 Korvpudelid, pudelid, kolvid, 
purgid, kannud, rohupudelid, 
ampullid jm klaasanumad 
kaupade säilitamiseks, pakenda ­
miseks või transpordiks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, 
klaaskaaned jm klaasist sulgemis ­
vahendid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
klaasesemete lihvimine, kui lihvimata klaasesemete 
koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
7013 Klaaskaubad, mis on ette nähtud 
laua katmiseks, köögis kasuta ­
miseks, tualett- ja kontorit ­
arvetena, ruumide kaunistamiseks 
vms otstarbeks (v.a rubriikide 7010 ja 7018 tooted) Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
klaasesemete lihvimine, kui lihvimata klaasesemete 
koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
või 
käsitsi puhutud klaasesemete käsitsi kaunistamine (v.a 
siiditrükk), kui käsitsi puhutud klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 519
 
(1) (2) (3)  
ex 7019 Klaaskiust tooted, v.a lõng Tootmine: 
— värvimata kamm- või kraaslindist, heidest, lõngast ja 
tükeldatud kiust, või 
— klaasvillast 
ex-grupp 71 Looduslikud ja kultiveeritud 
pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, 
väärismetallid, väärismetalliga plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete 
imitatsioonid; mündid, välja 
arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
7106, 7108 ja 7110 Väärismetallid: 
– survetöötlemata Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a rubriiki 7106, 7108 ja 7110 kuuluvad materjalid  
või 
rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide 
elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine  
või 
rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide 
sulatamine ja/või legeerimine omavahel või mittevääris ­
metallidega 
– pooltöödeldud või pulbrina Tootmine survetöötlemata väärismetallidest 
ex 7107, ex 7109 ja 
ex 7111 Väärismetallidega plakeeritud 
metallid, pooltöödeldud Tootmine väärismetalliga plakeeritud survetöötlemata 
metallidest 
7115 Muud tooted väärismetallist või 
väärismetalliga plakeeritud 
metallist Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
7117 Juveeltoodete imitatsioonid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine väärismetalliga pindamata või katmata mitte ­
väärismetallosadest, kui kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 520
 
(1) (2) (3)  
ex grupp 72 Raud ja teras; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
7207 Pooltooted rauast või legeerimata 
terasest Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 või 
7206kuuluvatest materjalidest 
7208 kuni 7216 Rauast või legeerimata terasest 
lehtvaltstooted, vardad ja latid, kujuprofiilid Tootmine rubriiki 7206 või 7207 kuuluvatest valuplok ­
kidest vm esmasvormidest või pooltoodetest 
7217 Traat rauast või legeerimata 
terasest Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest 
7218 91 ja 7218 99 Pooltooted Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 või 
alamrubriiki 7218 10 kuuluvatest materjalidest 
7219 kuni 7222 Lehtvaltstooted roostevabast 
terasest, vardad ja latid, kujupro ­
fiilid Tootmine rubriigi 7218 valuplokkidest vm esmasvor ­
midest või pooltoodetest 
7223 Roostevabast terasest traat Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest 
7224 90 Pooltooted Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 või 
alamrubriiki 7224 10kuuluvatest materjalidest 
7225 kuni 7228 Lehtvaltstooted, kuumvaltsitud 
vardad ja latid, korrapäratult kokku keritud; muust legeerte ­
rasest kujuprofiilid; legeeritud 
või legeerimata terasest õõnsad 
puurvardad Tootmine rubriigi 7206, 7207, 7218 või 7224 valuplok ­
kidest vm esmasvormidest või pooltoodetest 
7229 Legeerterasest traat Tootmine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest 
ex-grupp 73 Raud- või terastooted; välja 
arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
ex 7301 Sulundkonstruktsioonid Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest materjalidest
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 521
 
(1) (2) (3)  
7302 Raudteede ja trammiteede rauast 
või terasest konstruktsiooniele ­
mendid: rööpad, hammas- ja 
kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, 
aluslapid, sidelapid, kiilud, tugi ­
plaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks 
või kinnitamiseks Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest 
7304, 7305 ja 7306 Rauast (v.a malmist) või terasest 
torud ja õõnesprofiilid Tootmine rubriiki 7206, 7207, 7208, 7209, 7210, 7211, 
7212, 7218, 7219, 7220 või 7224 kuuluvatest mater ­
jalidest 
ex 7307 Roostevabast terasest toru ­
liitmikud Selliste sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõrit ­
semine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja 
liivjugameetodil puhastamine, mille väärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast 
7308 Rauast või terasest metallkon ­
struktsioonid (v.a rubriigi 9406 
kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, silla ­
sektsioonid, lüüsiväravad, tornid, 
sõrestikmastid, katusekatted, 
katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, akna ­
luugid, balustraadid, piilarid ja 
sambad); tahvlid, vardad, kuju ­
profiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Rubriiki 7301 
kuuluvaid keevitatud nurgikuid ja profiile ei tohi siiski kasutada 
ex 7315 Rehviketid Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 7315 
kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote 
tehasehinnast 
ex-grupp 74 Vask ja vasktooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 522
 
(1) (2) (3)  
7403 Rafineeritud vask ja vasesulamid, 
survetöötlemata Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
Grupp 75 Nikkel ja nikkeltooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
ex-grupp 76 Alumiinium ja alumiiniumtooted; 
välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
7601 Survetöötlemata alumiinium Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
7607 Alumiiniumfoolium (trükiga 
kaetud või mitte, paberist, 
papist, plastist vms materjalidest aluskihiga või ilma), paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arves ­
tamata) Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki ja rubriiki 7606 kuuluv materjal 
Grupp 77 (Reserveeritud võimalikuks 
tulevaseks kasutamiseks kaupade 
kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis) 
ex-grupp 78 Plii ja pliitooted, välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
7801 Survetöötlemata plii: 
– rafineeritud plii Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist – muud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Rubriiki 7802 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada 
Grupp 79 Tsink ja tsinktooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
Grupp 80 Tina ja tinatooted Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal 
Grupp 81 Muud mitteväärismetallid; metall ­
keraamika; tooted nendest Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 523
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 82 Mitteväärismetallist tööriistad, 
terariistad, lusikad ja kahvlid; 
nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
8206 Jaemüügiks pakendatud komp ­
lektid kahest või enamast rubriikidesse 8202–8205 kuuluvast tööriistast Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a rubriikidesse 8202–8205 kuuluvad materjalid. Komplektis võib siiski olla rubriikidesse 8202–8205 kuuluvaid tööriistu, kui nende koguväärtus ei ületa 
15 % komplekti tehasehinnast 
8211 Lõiketeradega noad, hammas ­
tatud või mitte (sh aianoad), v.a 
rubriigi 8208 noad, nende lõiketerad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Mitteväärismetallist 
noateri ja noapäid võib siiski kasutada 
8214 Muud lõikeriistad (näiteks juuk ­
selõikusmasinad, lihuniku- ja 
köögikirved, raiumis- ja hakki ­
misnoad, paberinoad); maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid) Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Mitteväärismetallist 
käepidemeid võib siiski kasutada 
8215 Lusikad, kahvlid, kulbid, vahu ­
kulbid, tordilabidad, kala- ja 
võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja lauatarbed Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Mitteväärismetallist 
käepidemeid võib siiski kasutada 
ex-grupp 83 Mitmesugused mittevääris ­
metallist tooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 8302 Muud kinnitusdetailid, furnituurid 
jms tooted ehitiste jaoks ning 
uste automaatsulgurid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Muid rubriiki 8302 
kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 524
 
(1) (2) (3)  
ex 8306 Mitteväärismetallist kujukesed jm 
kaunistused Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Muid rubriiki 8306 
kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
ex-grupp 84 Tuumareaktorid, katlad, masinad 
ja mehaanilised seadmed; nende osad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
8401 Tuumareaktorid; tuumareaktorite 
kütteelemendid (kassetid), kiiri ­
tamata; seadmed ja aparaadid isotoopide eraldamiseks Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
8407 Sädesüütega sisepõlemis- 
kolbmootorid ja rootormootorid a) Vähim arenenud 
riigid 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
8408 Survesüütega sisepõlemis- 
kolbmootorid (diiselmootorid või 
pooldiiselmootorid) a) Vähim arenenud 
riigid 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
8427 Kahvellaadurid; muud tõste- või 
teisaldusmehhanismiga varustatud veokid Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
8482 Veerelaagrid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 525
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 85 Elektrimasinad ja -seadmed, 
nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja 
-heli salvestus- ja taasesitus ­
seadmed, nende osad ja tarvikud; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
8501, 8502 Elektrimootorid ja -generaatorid; 
voolugeneraatorseadmed ja 
pöörlevad muundurid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
8513 Kantavad elektrivalgustid oma 
vooluallikaga (näiteks patarei, 
aku, magneeto), v.a rubriiki 
8512 kuuluvad a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal.  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
8519 Helisalvestus- ja -taasesitus ­
seadmed a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki ja rubriiki 8522 
kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja 
rubriiki 8522 kuuluv 
materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 526
 
(1) (2) (3)  
8521 Videosignaalide salvestus- või 
taasesitusaparatuur, sisaldab või ei sisalda videotuunerit a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote 
rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki ja 
rubriiki 8522 kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
8523 Plaadid, lindid, pooljuht-säilmälu ­
seadmed, kiipkaardid ja muud heli- jms infokandjad, kas salves ­
tistega või ilma, sh matriitsid ja 
vormid plaatide valmistamiseks, 
v.a grupi 37 tooted: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
8525 Ringhäälingu ja televisiooni 
saateaparaadid, vastuvõtusead ­
metega või vastuvõtuseadmeteta, helisalvestus või -taasesitusapara ­
tuuriga või ilma; telekaamerad, 
digitaalkaamerad ja muud salvestavad videokaamerad a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki ja rubriiki 8529 
kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja 
rubriiki 8529 kuuluv 
materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 527
 
(1) (2) (3)  
8526 Radarseadmed (raadiolokatsiooni ­
seadmed), raadionavigatsiooni 
abiseadmed ja raadiokaugjuhti ­
misseadmed a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 
kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv 
materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
8527 Ringhäälingu vastuvõtuaparaadid, 
samasse korpusesse paigaldatud 
helisalvestus või -taasesitussead ­
metega või ajanäitajaga või ilma nendeta a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
8528 Monitorid ja projektorid ilma 
televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, mis võivad sisaldada ka ring ­
häälingu raadiovastuvõtjat, heli- 
või videosalvestusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki ja rubriiki 8529 
kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja 
rubriiki 8529 kuuluv 
materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 528
 
(1) (2) (3)  
8535 kuni 8537 Elektrilised lülitusseadmed 
vooluahelatele, elektrikatkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele; optiliste kiudude, optiliste 
kiudude kimpude ja kiudoptiliste 
kaablite pistikühendused; puldid, paneelid, konsoolid, alused, 
jaotuskilbid jms, voolulülitus- ja 
jaotusseadme jaoks a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki ja rubriiki 8538 
kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja 
rubriiki 8538 kuuluv 
materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
8540 11 ja 8540 12 Kineskoobid, sh videomoni ­
toridele a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast  
►
C6 ex 8542 31, 
ex 8542 32, 
ex 8542 33 ja ex 8542 39 ◄ Monoliitsed integraallülitused Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
või 
difusioonitoiming (mille puhul integraallülitusi 
toodetakse pooljuhtmaterjalist alusel vastava dopandi valikulise lisamise teel) isegi juhul, kui kokkupanek 
ja/või testimine toimub muudes riikides kui lepingu ­
osalistes riikides 
8544 Isoleeritud traat (sh emailtraat ja 
anooditud traat), kaablid (sh 
koaksiaalkaabel) jm isoleeritud elektrijuhtmed, pistikutega või pistikuteta; individuaalvarjes ­
tusega kiududest koosnevad 
kiudoptilised kaablid (komplektis elektrijuhtmete või pistikutega või ilma nendeta) a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 529
 
(1) (2) (3)  
8545 Süsielektroodid, süsiharjad, 
kaarlambi- ja primaarelemen ­
disöed jms elektrotehnikatooted grafiidist vm süsiniku erimist, 
metallosadega või metallosadeta Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
8546 Elektriisolaatorid, kõikvõi ­
malikest materjalidest a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
8547 Elektrimasinate, -aparaatide ja 
-seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleerma ­
terjalist peale mõne väiksema 
metallosa (näiteks keermestatud kruvipesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes 
montaaži otstarbel, v.a rubriigi 
8546 isolaatorid; mittevääris ­
metallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmetele 
ning nende ühendusdetailid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
8548 Primaarelementide, -patareide ja 
akude jäätmed ja jäägid; 
kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised 
osad ja manused seadmetele ja 
aparaatidele a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
Grupp 86 Raudtee- või trammivedurid, 
-veerem ning nende osad; 
raudtee- või trammiteeseadmed 
ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskor ­
raldusseadmed Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 530
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 87 Sõidukid, v.a raudtee- ja trammi ­
teeveerem, ning nende osad ja 
tarvikud; välja arvatud: a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
8711 Mootorrattad (k.a mopeedid) ja 
abimootoriga jalgrattad, külg ­
korviga või ilma; külgkorvid a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine mis tahes 
rubriiki kuuluvatest 
materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine mis tahes rubriiki 
kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasu ­
tatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
ex-grupp 88 Õhusõidukid, kosmoseaparaadid 
ja nende osad, välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 8804 Rotovarjud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh 
muudest rubriiki 8804 kuuluvatest materjalidest  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 89 Laevad, paadid ja ujuvkon ­
struktsioonid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 531
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 90 Optika-, foto-, kino-, mõõte-, 
kontroll-, täppis-, meditsiini- ja 
kirurgiainstrumendid ning 
-aparatuur; nende osad ja tarvikud, välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
9002 Mis tahes materjalist läätsed, 
prismad, peeglid jm optikatooted instrumentide või seadmete osade 
või tarvikutena, kokku 
monteeritud (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist) a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
9033 Grupi 90 masinate, seadmete, 
instrumentide ja aparaatide osad 
ja tarvikud (mujal käesolevas grupis nimetamata) a) Vähim arenenud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 
70 % toote tehasehinnast b) Teised soodustatud 
riigid 
Tootmine, mille puhul 
kasutatavate materjalide 
koguväärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
Grupp 91 Kellad ja nende osad Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 92 Muusikariistad; nende osad ja 
tarvikud Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
Grupp 93 Relvad ja laskemoon; nende osad 
ja tarvikud Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
Grupp 94 Mööbel; madratsid, madratsia ­
lused, padjad ja muud täistopitud 
mööblilisandid; mujal nimetamata 
lambid ja valgustid; sisevalgus ­
tusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 532
 
(1) (2) (3)  
ex-grupp 95 Mänguasjad, mängud ja spordiin ­
ventar; nende osad ja tarvikud, 
välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
ex 9506 Golfikepid ja nende osad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Golfikepipeade 
valmistamiseks mõeldud toorikuid võib siiski kasutada 
ex-grupp 96 Mitmesugused tööstustooted, 
välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
või 
tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
9601 ja 9602 Töödeldud elevandiluu, luu, kilp ­
konnaluu, sarv, hirvesarv, korallid, pärlmutter jms loomse päritoluga nikerdusmaterjalid, 
tooted nendest materjalidest (sh 
voolitud tooted) 
Töödeldud taimsed või mine ­
raalsed nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest; 
vahast, steariinist, kautšukist, 
looduslikest vaikudest ja modell ­
eerimispastadest voolitud või 
nikerdatud tooted, mujal 
nimetamata voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, kõvastumata (v.a 
želatiin rubriigist 3503), tooted 
sellest Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 533
 
(1) (2) (3)  
9603 Luuad, pintslid, harjad (k.a harjad 
seadmete, mehhanismide ja 
sõidukite osadena), mehaanilised 
motoriseerimata põrandapuhas ­
tajad, mopid ja sulgedest tolmu ­
pühkijad; eeltöödeldud köite ­
sõlmed ja harjasekimbud 
luudade ja harjade valmis ­
tamiseks; maalrirullid ja -tam ­
poonid, kuivatuskaabitsad (v.a 
kuivatusrullid) Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide kogu ­
väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast 
9605 Tualett- või õmblustarvete, 
jalatsi- või riidepuhastusvahendite reisikomplektid Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohal ­
dataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehase ­
hinnast 
9606 Nööbid, rõhknööbid, nööbi ­
vormid, nende osad; nööbi ­
toorikud Tootmine: 
— mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal, ja 
— mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei 
ületa 70 % toote tehasehinnast 
9608 Pastapliiatsid; vildist vms urbsest 
materjalist otstega pliiatsid ja 
markerid; täitesulepead, stilo ­
graafid jm sulepead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga 
pliiatsid; sulepea-, pliiatsi- jms 
hoidikud; eelnimetatud kirjat ­
arvete osad (sh otsikud ja klam ­
brid), v.a rubriiki 9609kuuluvad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse 
rubriiki kuuluvaid sulgi või suleotsikuid võib siiski kasutada 
9612 Kirjutusmasinalindid jms trüki ­
lindid, tindiga immutatud või 
muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud, poolidel või kassettides või 
mitte; templipadjad, tindiga 
immutatud või mitte, ümbrisega või ümbriseta Tootmine: 
— mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote 
rubriiki kuuluv materjal, ja 
— mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei 
ületa 70 % toote tehasehinnast
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 534
 
(1) (2) (3)  
961320 Korduvtäidetavad gaaskütusel 
taskuvälgumihklid Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 9613kuu ­
luvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote 
tehasehinnast 
9614 Piibud (k.a piibukahad) ja sigari- 
või sigaretipitsid, nende osad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest 
Grupp 97 Kunstiteosed, kollektsiooniob ­
jektid ja antiikesemed Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
v.a toote rubriiki kuuluv materjal  
( 1 ) Vt sissejuhatav märkus 4.2. 
( 2 ) Eritöötluste eritingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 8.1 ja 8.3. 
( 3 ) Eritöötluste eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 8.2. 
( 4 ) „Rühm” tähendab rubriigi osa, mis on eraldatud semikooloniga. 
( 5 ) Toodete puhul, mis koosnevad nii rubriikidesse 3901–3906 kui ka rubriikidesse 3907–3911 kuuluvatest materjalidest, kohaldatak se 
seda piirangut ainult selle materjalirühma suhtes, mis on tootes massilt ülekaalus. 
( 6 ) Üliläbipaistvaks kileks loetakse kilet, mille valgustugevust vähendav toime (läbitustegur) mõõdetuna Gardneri läbitustegurimõ õturiga 
ASTM-D 1003-16 on alla 2 %. 
( 7 ) Tekstiilmaterjalide segust valmistatud toodete eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 6. 
( 8 ) Seda materjali võib kasutada üksnes paberimasinates kasutatava riide valmistamiseks. 
( 9 ) Vt sissejuhatav märkus 7. 
( 10 ) Silmkoeliste või heegeldatud detailide (valmis lõigatud või lõikekohaselt kootud) kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel saadu d 
silmkoeliste või heegeldatud toodete puhul, v.a elastsed või kummeeritud, vt sissejuhatavat märkust 7. 
( 11 ) SEMII (Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated) – Pooljuhtide Tööstuse Seadmete ja Materjalide Instituut . ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 535
 
13b LISA  
(nimetatud artikli 86 lõikes 3)  
Materjalid, mille suhtes ei kohaldata piirkondlikku kumulatsiooni  ( 1 ) ( 2 ) 
►M46 I rühm : 
Brunei, Filipiinid, 
Indoneesia, 
Kambodža, Laos, 
Malaisia, 
Myanmar/Birma, 
Singapur, Tai, 
Vietnam ◄ III rühm : Bang­
ladesh, Bhutan, 
India, Maldiivid, 
Nepal, Pakistan, 
Sri Lanka  IV rühm  ( 1 ): 
Argentina, 
Brasiilia, 
Paraguay, 
Uruguay 
Harmoneeritud süsteemi 
või kombineeritud 
nomenklatuuri kood Materjalide kirjeldus  
0207 Rubriigi 0105 kodulindude värske, 
jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups X 
ex 0210 Kodulindude liha ja söödav rups, 
soolatud, soolvees, kuivatatud või suit ­
sutatud X 
Grupp 03 Kalad ja vähid, limused ja muud veesel ­
grootud X 
ex 0407 Koorega kodulinnumunad, välja arvatud 
haudemunad X 
ex 0408 Kooreta munad ja munakollased, välja 
arvatud inimtoiduks kõlbmatud X 
0709 51 
ex 0710 80 
0711 51 
0712 31 Seened, värsked või jahutatud, külmu ­
tatud, lühiajaliseks säilitamiseks konser ­
veeritud, kuivatatud X X X 
0714 20 Bataadid X 
0811 10 
0811 20 Maasikad, vaarikad, murakad, moorus ­
puumarjad, logani murakad, mustad, 
valged või punased sõstrad ning 
karusmarjad X 
1006 Riis X X 
ex 1102 90 
ex 1103 19 
ex 1103 20 
ex 1104 19 
ex 1108 19 Jahu, tangud, pulber, graanulid, valtsitud 
või helvestatud terad, riisitärklis X X 
1108 20 Inuliin X
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 536  
( 1 ) Materjalid, mille puhul on märgitud „X”. 
( 2 ) Nende materjalide kumulatsioon iga piirkondliku rühma vähim arenenud riikide vahel (nt 
Kambodža ja Laos I rühmas; Bangladesh, Bhutan, Maldiivid ja Nepal III rühmas) on 
lubatud. Samuti on lubatud nende materjalide kumulatsioon piirkondliku rühma muudes 
kui vähim arenenud riikides selliste materjalidega, mis pärinevad sama piirkondliku 
rühma teisest riigist.
 ►M46 I rühm : 
Brunei, Filipiinid, 
Indoneesia, 
Kambodža, Laos, 
Malaisia, 
Myanmar/Birma, 
Singapur, Tai, 
Vietnam ◄ III rühm : Bang­
ladesh, Bhutan, 
India, Maldiivid, 
Nepal, Pakistan, 
Sri Lanka  IV rühm  ( 1 ): 
Argentina, 
Brasiilia, 
Paraguay, 
Uruguay 
Harmoneeritud süsteemi 
või kombineeritud 
nomenklatuuri kood Materjalide kirjeldus  
1604 ja 1605 Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja 
kalamarjast valmistatud kaaviariasen ­
dajad; tooted või konservid vähkidest, 
limustest või muudest veeselgrootutest X 
1701 ja 1702 Roo- või peedisuhkur, keemiliselt puhas 
sahharoos, muu suhkur, kunstmesi ja karamell X X 
ex 1704 90 Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda 
kakaod (v.a närimiskumm) X X 
ex 1806 10 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi/ 
isoglükoosi vähemalt 65 % massist X X 
1806 20  ►
C6 Muud tooted plokkide, tahvlite või 
batoonidena massiga üle 2 kg või vedelal 
kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg ◄ X X 
ex 1901 90 Muud toiduvalmistised, mis sisaldavad 
kakaod vähem kui 40 % massist (välja arvatud linnaseekstrakt), piimarasvu alla 1,5 %, sahharoosi või isoglükoosi alla 
5 %, glükoosi või tärklist alla 5 % X X 
ex 1902 20 Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või 
muul viisil toiduks valmistatud või mitte, 
mis sisaldavad üle 20 % massist kala, 
vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid või mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorstitooteid, mis tahes liha 
või rupsi, k.a mis tahes liiki või päri ­
toluga rasvu X 
2003 10 Seened, toiduks valmistatud või konser ­
veeritud ilma äädika või äädikhappeta X X X
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 537
 
►M46 I rühm : 
Brunei, Filipiinid, 
Indoneesia, 
Kambodža, Laos, 
Malaisia, 
Myanmar/Birma, 
Singapur, Tai, 
Vietnam ◄ III rühm : Bang­
ladesh, Bhutan, 
India, Maldiivid, 
Nepal, Pakistan, 
Sri Lanka  IV rühm  ( 1 ): 
Argentina, 
Brasiilia, 
Paraguay, 
Uruguay 
Harmoneeritud süsteemi 
või kombineeritud 
nomenklatuuri kood Materjalide kirjeldus  
ex 2007 10 Homogeenitud džemmid, keedised, 
puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja või pähklipüreed ja pastad, suhkrusisaldusega üle 13 % 
massist X 
2007 99 Homogeenimata keedised, puuviljatarre ­
tised, marmelaadid, puuvilja- või pähkli ­
püreed ja puuvilja- või pähklipastad, 
muud kui tsitrusviljadest X 
2008 20 
2008 30 2008 40 
2008 50 
2008 60 
2008 70 
2008 80 
2008 92 
2008 99 Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad 
taimeosad, muul viisil valmistatud või konserveeritud X 
2009 Kääritamata, alkoholilisandita marja ­
mahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magu ­
sainelisandiga või ilma X 
ex 2101 12 Tooted, mis põhinevad kohvil X X 
ex 2101 20 Tooted, mis põhinevad teel või matel X X 
ex 2106 90 Mujal nimetamata toiduvalmistised (v.a 
valgukontsentraadid ja tekstureeritud 
valkained; lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a isoglü ­
koosi-, glükoosi- ja maltodekstriinisii ­
rupid; toiduvalmistised, mis sisaldavad 
piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist X X 
2204 30 Viinamarjavirre, välja arvatud viinamarja ­
virre, millele käärimise peatamiseks on lisatud alkoholi X
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 538
 
►M46 I rühm : 
Brunei, Filipiinid, 
Indoneesia, 
Kambodža, Laos, 
Malaisia, 
Myanmar/Birma, 
Singapur, Tai, 
Vietnam ◄ III rühm : Bang­
ladesh, Bhutan, 
India, Maldiivid, 
Nepal, Pakistan, 
Sri Lanka  IV rühm  ( 1 ): 
Argentina, 
Brasiilia, 
Paraguay, 
Uruguay 
Harmoneeritud süsteemi 
või kombineeritud 
nomenklatuuri kood Materjalide kirjeldus  
2205 Vermut jm taimede või aromaatsete 
ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest X 
2206 Muud kääritatud joogid; kääritatud 
jookide segud omavahel või mittealko ­
hoolsete jookidega, mujal nimetamata X 
2207 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisis ­
aldusega vähemalt 80 % mahust X X 
ex 2208 90 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisis ­
aldusega vähem kui 80 % mahust, välja arvatud arrak, ploomi-, pirni- või kirsiviin 
ning muud piiritusjoogid ja alkohoolsed 
joogid X X 
ex 3302 10 Lõhnaainesegud kasutamiseks jookide 
tootmisel, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid ja mis sisaldavad piimarasva üle 1,5 % massist, sahharoosi või isog ­
lükoosi üle 5 % massist ja glükoosi või 
tärklist üle 5 % massist X X 
3302 10 29 Valmistised kasutamiseks jookide toot ­
misel, mis sisaldavad kõiki joogi aroom ­
iaineid, välja arvatud valmistised, mille tegelik alkoholisisaldus ületab 0,5 % mahust, mis sisaldavad piimarasva üle 
1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi 
üle 5 % massist ja glükoosi või tärklist üle 5 % massist X X X
 
( 1 ) Nende Argentinast, Brasiiliast ja Uruguayst pärit materjalide kumulatsioon ei ole lubatud Paraguays. Peale selle ei ole Brasi iliast 
pärit gruppi 16 kuni 24 kuuluvate materjalide kumulatsioon lubatud Argentinas, Paraguays ega Uruguays.  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 539
 
LISA 13c  
(nimetatud artiklis 92)  
REGISTREERITUD EKSPORTIJAKS SAAMISE TAOTLUS
  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 540
 
▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 541
 
LISA 13d  
(nimetatud artikli 95 lõikes 3)  
PÄRITOLUKINNITUS  
Koostatakse mis tahes äridokumendil, millel on näidatud eksportija ja kauba ­
saadetise vastuvõtja nimi ja täielik aadress ning kaupade kirjeldus ja väljasta ­
miskuupäev (  1 ). 
Prantsuskeelne tekst  
L'exportateur (Numéro d’exportateur enregistré – excepté lorsque la valeur des 
produits originaires contenus dans l’envoi est inférieure à EUR 6 000 (  2 )) des 
produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (
 3 ) au sens des règles 
d'origine du Système des préférences tarifaires généralisées de l'Union euro ­
péenne et que le critère d’origine satisfait est … (  4 ). 
Ingliskeelne tekst  
The exporter (Number of Registered Exporter – unless the value of the consigned 
originating products does not exceed EUR 6 000 (  2 )) of the products covered by 
this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … preferential origin (
 3 ) according to rules of origin of the 
Generalized System of Preferences of the European Union and that the origin 
criterion met is … (  4 ). ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 542  
( 1 ) Kui päritolukinnitus asendab artikli 97d kohaselt mõnda teist päritolukinnitust, 
märgitakse see ära alati koos originaalkinnituse väljastamiskuupäevaga. 
( 2 ) Kui päritolukinnitus asendab teist päritolukinnitust, kirjutab sellise kinnitusega hõlmatud 
kaupade järgmine valdaja päritolukinnitusele oma nime ja täieliku aadressi ning seejärel 
märgib: ( prantsuskeelne tekst ) „agissant sur la base de l’attestation d’origine établie par 
[nom et adresse complète de l’exportateur dans le pays bénéficiaire], enregistré sous le 
numéro suivant [Numéro d’exportateur enregistré dans le pays bénéficiaire]” ( inglis­
keelne tekst ) „acting on the basis of the statement on origin made out by [name and 
full address of the exporter in the beneficiary country], registered under the following 
number [Number of Registered Exporter of the exporter in the beneficiary country]”. 
( 3 ) Tuleb märkida toodete päritoluriik. Kui päritolukinnitus on täielikult või osaliselt seotud 
toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast artikli 97j tähenduses, peab eksportija 
need selgelt eristama tähisega „CM” sellisel dokumendil, mille alusel kinnitus koosta ­
takse. 
( 4 ) Täielikult saadud toote puhul tuleb märkida täht „P”; piisava töö või töötuse läbinud 
toodete puhul tuleb märkida täht „W”, selle järele kaupade kirjeldamise ja kodeerimise 
harmoneeritud süsteemi (harmoneeritud süsteemi) kohase eksporditava toote rubriigi 
neljakohaline kood (nt „W” 9618); vajaduse korral asendatakse eespool mainitud tähis 
ühe järgmise tähisega: „EU cumulation”, „Norway cumulation”, „Switzerland cumula ­
tion”, „Turkey cumulation”, „regional cumulation”, „extended cumulation with country 
x” või „Cumul UE”, „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”, „cumul 
regional”, „cumul étendu avec le pays x”.
 LISA 14  
LISA 15 LOENDI SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED  
Märkus 1:  
Loendis sätestatakse tingimused, mis tuleb kõikidel toodetel täita, et neid saaks 
lugeda  ►M39  Artikli 100 ◄ tähenduses piisava töö või töötluse läbinuks.  
Märkus 2:  
2.1. Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus 
on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või tootegrupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. 
Kahe esimese veeru kandele vastab kolmandas või neljandas veerus olev 
reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.
 
2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud 
grupinumber ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohal ­
datakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete 
suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi 
rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki.  
2.3. Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete 
suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida 
hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel.  
2.4. Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru 
reegel, võib eksportija valida, kas ta kasutab kolmanda või neljanda veeru reeglit. Kui 4. veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada 3. veerus sätestatud reeglit.
 
Märkus 3:  
3.1. ►M39  Artikli 100 ◄ sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse 
ja mida kasutatakse muude toodete tootmisel, kohaldatakse hoolimata 
sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või 
mõnes muus soodustatud riigi või vabariigi või ühenduse tehases.  
Näide:  
Rubriigi, 8407 mootor mille kohta näeb reegel ette, et selles sisalduda 
võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 40 % tehase ­
hinnast, on valmistatud rubriigi ex 7224„muust sepistamise teel eelvormitud 
legeerterasest”.  
Kui nimetatud sepis on sepistatud soodustatud riigis või vabariigis 
valmistatud päritolustaatuseta valandist, on kõnealune sepis juba 
omandanud päritolustaatuse loendi reegli alusel rubriigi ex 7224 kohta. 
Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitleda päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus soodustatud riigi või vabariigi tehases. Kasutatud pärito ­
lustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolus ­
taatuseta valandi väärtust arvesse.
 ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 543
 
3.2. Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö 
või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolus ­
taatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis 
lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.
 
3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reegel näeb ette, et 
kasutada võib „mis tahes rubriigi materjale”, võib kasutada mis tahes rubriigi materjale (ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune 
toode), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.
 
Seevastu väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest 
rubriigi … materjalidest” või „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest” tähendab, et võib 
kasutada mis tahes rubriigi materjale, v.a neid, mille kirjeldus ei erine 
loendi 2. veerus toodud toote kirjeldusest.
 
3.4. Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, 
tähendab see, et kasutada võib üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki 
kõnealuseid materjale kasutama ei pea.  
Näide:  
Rubriikide 5208–5212 tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib 
looduslikke kiudusid ning muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat.
 
3.5. Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast 
materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis 
oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide kohta.)
 
Näide:  
Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis keelab kasutada teravilja ja 
teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude 
lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.  
Seda reeglit ei kohaldata siiski toodete suhtes, mida võib toota sama laadi, 
kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest.
 
Näide:  
Kui ex 62 grupi lausriidest rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes pärito ­
lustaatuseta lõnga, ei või lähtuda lausriidest, isegi kui lõngast tavaliselt 
lausriiet ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähteaine tavaliselt lõnga valmis ­
tamisele eelnevas järgus – see tähendab kiu kujul.  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 544
 
3.6. Kui loendi reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendi ­
määrasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta mater ­
jalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.
 
Märkus 4:  
4.1. Loendis kasutatud mõiste „looduslikud kiud” tähistab muid kiude peale 
tehis- või sünteeskiudude. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele 
kiududele, sealhulgas jäätmed, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab 
see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.  
4.2. Termin „looduslikud kiud” hõlmab rubriigi 0503 hobusejõhvi, rubriikide 
5002 ja 5003 siidi, rubriikide 5101–5105 loomavilla ja -karva ning villa ­
kiudusid, rubriikide 5201–5203 puuvillakiudusid ning rubriikide 5301–5305 muid taimseid kiudusid.
 
4.3. Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass”, „keemilised materjalid” ja 
„paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või 
paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.
 
4.4. Mõistega „keemilised staapelkiud” tähistatakse loendis rubriikide 
5501–5507 süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudu või nende 
jäätmeid.  
Märkus 5:  
5.1. Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei 
kohaldata loendi kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmis ­
tamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka 
märkust 5.3 ja 5.4.)
 
5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende sega ­
toodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.  
Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:  
— siid,  
— vill,  
— loomakarvad,  
— muude loomade vill,  
— hobusejõhv,  
— puuvill,  
— paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 545
 
— lina,  
— kanep,  
— džuut ja muud niinekiud,  
— sisal ja muud perekonna  Agave  taimede tekstiilkiud,  
— kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,  
— sünteesfilamentkiud,  
— tehisfilamentkiud,  
— elektrit juhtivad filamentkiud,  
— polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— polü(fenüleensulfiidist) valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— polü(vinüülkloriidist) valmistatud sünteesstaapelkiud,  
— muud sünteesstaapelkiud,  
— viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud,  
— muud tehisstaapelkiud,  
— mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega 
polüuretaanist,  
— mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega 
polüuretaanist,  
— rubriigi 5605 tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile 
vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiinium ­
pulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust,  
— muud rubriigi 5605 tooted.  
Näide:  
Rubriigi 5203 puuvillakiust ja rubriigi 5506 sünteesstaapelkiust valmistatud 
rubriigi 5205 lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaa ­
pelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab 
olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada kuni 
10 % lõnga massist.  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 546
 
Näide:  
Rubriigi 5112 villane riie, mis on valmistatud rubriigi 5107 villasest lõngast 
ja rubriigi 5509 sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib süntees ­
lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema 
valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), ja villast lõnga, mis 
ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata loodus ­
likust kiust), või nende segu kasutada kuni 10 % riide massist.
 
Näide:  
Rubriigi 5205 puuvillasest lõngast ja rubriigi 5210 puuvillasest riidest 
valmistatud rubriigi 5802 taftingriie on segatoode ainult siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või 
kui puuvillane lõng ise on segatoode.
 
Näide:  
Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriigi 5205 puuvillasest lõngast ja 
rubriigi 5407 sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kahte eri põhitek ­
stiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.  
5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb 
elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul 
20 %.  
5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm 
laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust”, on piirmäär sellise riba kohta 30 %.
 
Märkus 6:  
6.1. Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib 
kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel, et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui 
kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.
 
6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks 
vabalt kasutada gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjale, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.
 
Näide:  
Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks 
pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaar ­
tiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 
50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui 
tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 547
 
6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifit ­
seerimata materjalide väärtus võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaa ­
tuseta materjalide väärtuse arvutamisel.  
Märkus 7:  
7.1. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud 
eritöötlused on järgmised:  
a) vaakumdestilleerimine;  
b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (  1 ) 
c) krakkimine;  
d) reformimine;  
e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;  
f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsen ­
treeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutrali ­
seerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;
 
g) polümeerimine;  
h) alküülimine;  
i) isomeerimine.  
7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:  
a) vaakumdestilleerimine;  
b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (  1 ) 
c) krakkimine;  
d) reformimine;  
e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;  
f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsen ­
treeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutrali ­
seerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine (pleegitamine) ja 
puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe 
või boksiidiga;  
g) polümeerimine;  
h) alküülimine;  
ij) isomeerimine;  
k) üksnes rubriigi ex 2710 raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku 
abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus 
vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);  
l) üksnes rubriigi 2710 toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise 
protsessi abil, v.a filtreerimine;  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 548  
( 1 ) Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitavat lisamärkust 4b.
 m) üksnes rubriigi ex 2710 raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu 
juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 
250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalü ­
saatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriigi ex 2710 määrdeõlide edasine vesinikuga tööt ­
lemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse 
muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;
 
n) üksnes rubriigi ex 2710 kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, 
tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300  o C juures 
vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;  
o) üksnes rubriigi ex 2710 raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja 
kütteõlid, töötlemine kõrgsageduse elektrilahendusega.  
p) ainult rubriigi ex 2712 toorsaaduste (v.a vaseliin, osokeriit, ligniitvaha, 
turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) puhul õlitus ­
tamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.  
7.3. Rubriikides ex 2707, 2713–ex 2715, ex 2901, 2902 ja ex 3403 märgitud 
lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee 
eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse regu ­
leerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolus ­
taatust.
 ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 549
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 550
 ▼M22  
LISA 15  
LOEND PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
Grupp 1 Elusloomad Kõik kasutatavad gruppi 1 kuuluvad loomad peavad 
olema täielikult saadud või toodetud 
Grupp 2 Liha ja söödav rups Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
Grupp 3 Kalad ja vähilaadsed, molluskid jm veeselgrootud Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 3 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud  
ex grupp 4 Piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal 
nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 4 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm 
fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsen ­
treeritud või mitte, suhkru- vm magusainelisandiga 
või lõhna- ja maitselisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma Valmistamine, milles: 
— kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud või toodetud, 
— kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuvil ­
jamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on 
päritolustaatusega, ning 
— kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide 
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 551
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 5 Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja 
arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 5 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex 0502 Kodu- ja metssigade harjased ja karvad, töödeldud Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, 
sorteerimine ja sirgestamine 
Grupp 6 Eluspuud jm elustaimed; taimesibulad, -juured jms; 
lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Valmistamine, milles: 
— kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud või toodetud, ja 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast 
Grupp 7 Köögivili ning teatavad söödavad juured ja mugulad Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 7 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
Grupp 8 Söödavad puuviljad ja pähklid; tsitrusviljade ja 
melonite koor Valmistamine, milles: 
— kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on 
täielikult saadud või toodetud, ning 
— kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide 
väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast  
ex grupp 9 Kohv, tee, mate ja vürtsid, välja arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 9 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 552
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
0901 Kohv, röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma; 
kohvikestad ja -koored; kohvisisaldusega kohvia ­
sendajad Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 
0902 Tee, lõhna- või maitseainelisandiga või ilma Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 
ex 0910 Vürtsisegud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 
Grupp 10 Teravili Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 10 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud  
ex grupp 11 Jahu ja tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisug ­
luteen; välja arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad teraviljad ja 
rubriiki 0714 kuuluvad köögiviljad, söödavad juured ja mugulad või puuviljad on täielikult 
saadud või toodetud 
ex 1106 Jahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, 
poetatud kaunviljadest Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja 
jahvatamine 
Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, 
seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed või ravimtaimed; õled ja koresööt Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 12 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja 
õlivaigud (nt palsamid) Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 1301 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote 
tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 553
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja 
pektaadid; agar jm taimsed liimid ja paksendajad, 
modifitseeritud või mitte: 
— taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud 
või mitte Valmistamine modifitseerimata liimidest ja paksen ­
dajatest 
— muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
Grupp 14 Taimsed punumismaterjalid; mujal nimetamata 
taimsed saadused Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 14 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud  
ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhus ­
tamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomne või taimne vaha; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
1501 Searasv (sh seapekk) ja linnurasv, v.a rubriiki 0209 
või 1503 kuuluv: 
— kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluvad 
materjalid või rubriiki 0506 kuuluvad kondid 
— muu Valmistamine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast 
sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 554
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
1502 Veise-, lamba- või kitserasv, v.a rubriiki 1503 
kuuluv 
— kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluvad materjalid või rubriiki 0506 kuuluvad kondid 
— muu Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende 
fraktsioonid, rafineeritud või mitte, kuid keemiliselt 
modifitseerimata: 
— tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 1504 kuuluvatest mater ­
jalidest 
— muu Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex 1505 Rafineeritud lanoliin Valmistamine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata 
villarasvast. 
1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende 
fraktsioonid, rafineeritud või mitte, kuid keemiliselt 
modifitseerimata: 
— tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 1506 kuuluvatest mater ­
jalidest 
— muud Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
1507–1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: 
— soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, 
babassu-, tunga-, ja oititsikaõli, mürtelvaha ja 
jaapani vaha, jojobaõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete valmistamiseks mõeldud õlid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 555
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— tahked fraktsioonid, välja arvatud jojobaõli Valmistamine muudest rubriikidesse 1507–1515 
kuuluvatest materjalidest 
— muud Valmistamine, milles kõik kasutatavad taimsed 
materjalid on täielikult saadud või toodetud 
1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende 
fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt esterdatud, taasesterdatud või elai ­
diseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid muul 
viisil töötlemata Valmistamine, milles: 
— kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud või toodetud, ja 
— kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult 
saadud või toodetud. Rubriikidesse 1507, 1508, 
1511 ja 1513 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada 
1517 Margariin; toidusegud ja tooted taimsetest ja loom ­
setest rasvadest või õlidest või mitmesuguste 
käesoleva grupi rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a 
rubriiki 1516 kuuluvad toidurasvad või -õlid ning nende fraktsioonid Valmistamine, milles: 
— kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad 
materjalid on täielikult saadud või toodetud, ning 
— kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult 
saadud või toodetud. Rubriikidesse 1507, 1508, 1511 ja 1513 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada 
Grupp 16 Valmistised lihast, kalast, vähilaadsetest, molluskitest 
vm veeselgrootutest Valmistamine: 
— gruppi 1 kuuluvatest loomadest, ja/või — milles kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad 
materjalid on täielikult saadud või toodetud  
ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 556
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 1701 Roo- või peedisuhkur ning keemiliselt puhas 
sahharoos tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvaine ­
lisandiga Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
1702 Muu suhkur (sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, 
glükoos ja fruktoos, tahkel kujul); maitse-, lõhna- ja värvainelisandita suhkrusiirupid; kunstmesi, natu ­
raalse meega segatud või mitte; karamell: 
— keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 1702 kuuluvatest mater ­
jalidest 
— muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või 
värvainelisandiga Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote 
tehasehinnast 
— muu Valmistamine, milles kõik kasutatavad materjalid on 
päritolustaatusega 
ex 1703 Suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel saadud 
melass, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei 
sisalda kakaod Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 557
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
1901 Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tärklisest või 
linnaseekstraktist valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 
40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt, mujal 
nimetamata; rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 5 % 
massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt, mujal 
nimetamata: 
— linnaseekstrakt Valmistamine gruppi 10 kuuluvast teraviljast — muu Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate gruppi 4 ja 17 kuuluvate 
materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehase ­
hinnast 
1902 Makarontooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega 
(liha- või muu täidisega) või täidiseta: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje,  gnocchi , ravioolid,  
canneloni ; kuskuss, valmistoiduna või mitte;
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 558
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või 
molluskeid kuni 20 % massist Valmistamine, milles kõik kasutatavad teraviljad ja 
teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud 
— mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või 
molluskeid 20 % massist või rohkem Valmistamine, milles: 
— kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused 
(v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud, kõik kasutatavad grup ­
pidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult 
saadud või toodetud 
— kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad 
materjalid on täielikult saadud või toodetud 
1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad 
helveste, terade, kruupide, sõelmete vms kujul Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis 
1904 Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või 
röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); 
eelnevalt kuumtöödeldud vm viisil töödeldud 
teravili (v.a teramais) teradena või helveste vm töödeldud teradena (v.a püüli- ja lihtjahu), mujal nimetamata Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1806 
materjalid, 
— milles kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a 
kõva nisu ja kõva mais ning nende saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja 
— milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 559
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
1905 Leiva-, saia-, kondiitri- (koogid, küpsised jne) ja 
pagaritooted, kakaosisaldusega või ilma; armulaualeib, ravimikapslid, pitseroblaat, riispaber jms Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a gruppi 11 kuuluvad materjalid  
ex grupp 20 Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest 
tooted; välja arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad puuviljad, 
pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud 
ex 2001 Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis 
sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 2004 ja ex 2005 Kartul jahu, pulbri või helvestena, töödeldud või 
konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
2006 Köögi- ja puuvili, pähklid, puuviljakoored jm 
taimeosad, suhkrus säilitatuna (kuivatatud, suhkrustatud või glasuuritud) Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
2007 Keedised, puuviljaželeed, marmelaadid, puuvilja- või 
pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 560
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 2008 — Pähklid suhkru- või piirituselisandita Valmistamine, milles kasutatavate rubriikidesse 
0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaa ­
tusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast 
— maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmi ­
pungad; teramais Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
— muu, v.a puuvili ja pähklid, mida on kuumtöö ­
deldud muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
2009 Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marja ­
mahlad (sh viinamarjavirre) ja köögiviljamahlad, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma Valmistamine, milles: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast  
ex grupp 21 Mitmesugused toiduained; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
2101 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsen ­
traadid, nende alusel või kohvi, tee või mate alusel 
valmistatud tooted; röstitud sigur jm röstitud kohvia ­
sendajad ning nende ekstraktid, essentsid ja kontsen ­
traadid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatav sigur on täielikult saadud või 
toodetud
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 561
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
2103 Kastmed ja pooltooted nende valmistamiseks; vürtsi- 
ja maitseainesegud; sinepipulber ja -jahu ning valmissinep 
— kastmed ja pooltooted nende valmistamiseks; 
vürtsi- ja maitseainesegud Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Sinepipulbrit ja -jahu või valmissinepit võib siiski kasutada 
— sinepipulber ja -jahu ning valmissinep Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 
ex 2104 Supid ja puljongid ning pooltooted nende valmis ­
tamiseks Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriikidesse 2002–2005 kuuluvad 
töödeldud või konserveeritud köögiviljad 
2106 Mujal nimetamata toiduained Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate gruppi 4 ja 17 kuuluvate 
materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehase ­
hinnast  
ex grupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kõik kasutatavad viinamarjad või nende 
saadused on täielikult saadud või toodetud 
2202 Vesi, sh mineraal- ja gaseeritud vesi, suhkru- vm 
magusaine- või lõhna- või maitselisandiga; muud karastusjoogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest,
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 562
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast, ja 
— milles kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a 
ananassi-, laimi- või greibimahl) on päritolustaa ­
tusega 
2207 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega 
80 % mahust või rohkem; denatureeritud etüül- vm alkohol, mis tahes kangusega Valmistamine: 
— mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a 
rubriigi 2207 või 2208 materjalid, ja 
— milles kõik kasutatavad viinamarjad või nende 
saadused on täielikult saadud või toodetud või, 
kui kõik muud kasutatavad materjalid on pärito ­
lustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust 
2208 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega 
vähem kui 80 % mahust; piiritus, liköörid jm 
kanged alkohoolsed joogid Valmistamine: 
— mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a 
rubriigi 2207 või 2208 materjalid, ja 
— milles kõik kasutatavad viinamarjad või nende 
saadused on täielikult saadud või toodetud või, 
kui kõik muud kasutatavad materjalid on pärito ­
lustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % 
mahust  
ex grupp 23 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult 
toodetud loomasööt; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 563
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 2301 Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja 
graanulid kaladest, vähilaadsetest, molluskitest vm 
veeselgrootutest Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
ex 2303 Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud 
leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega rohkem 
kui 40 % massist Valmistamine, milles kogu kasutatav mais on 
täielikult saadud või toodetud 
ex 2306 Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked 
jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 % massist Valmistamine, milles kõik kasutatavad oliivid on 
täielikult saadud või toodetud 
2309 Loomasöödana kasutatavad tooted Valmistamine, milles: 
— kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha 
ja piim on päritolustaatusega, ning 
— kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud või toodetud  
ex grupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja 
arvatud: Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 24 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 
2402 Tubakast või tubakaasendajatest valmistatud sigarid, 
manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid Valmistamine, milles kasutatavast rubriiki 2401 
kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest 
vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega 
ex 2403 Suitsetamistubakas Valmistamine, milles kasutatavast rubriiki 2401 
kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest 
vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 564
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; kipsimaterjalid, lubi 
ja tsement; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 2504 Looduslik kristalliline grafiit, rikastatud süsinikuga, 
puhastatud ja jahvatatud Kristallilise toorgrafiidi rikastamine süsinikuga, 
puhastamine ja jahvatamine 
ex 2515 Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) 
plokkideks või tahvliteks lõigatud marmor paksusega 
kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) marmori 
lõikamine saagimise teel vm viisil 
ex 2516 Tahumata või tahutud, saetud vm viisil täisnurk ­
seteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- ja 
ehituskivi paksusega kuni 25 cm Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) kivi 
lõikamine saagimise teel vm viisil 
ex 2518 Kaltsineeritud dolomiit Kaltsineerimata dolomiidi kaltsineerimine 
ex 2519 Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magne ­
siit), hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magnee ­
siumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiu ­
moksiid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) 
võib siiski kasutada 
ex 2520 Stomatoloogiline kips Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 2524 Looduslikud asbestikiud Valmistamine rikastatud asbestist 
ex 2525 Vilgupulber Vilgu või vilgujäätmete jahvatamine ex 2530 Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 565
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
Grupp 26 Maagid, räbu ja tuhk Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 27 Mineraalsed kütused, mineraalõlid ja nende destil ­
leerimissaadused; bituumenained; mäevahad; välja 
arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 2707 Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivi ­
söetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, 
milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille 
mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C 
(sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 1 ) 
või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
ex 2709 Bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid Bituminoossete materjalide kuivutmine 
2710 Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata õlid, mis sisaldavad põhikomponendina naftaõlisid või bitumi ­
noossetest mineraalidest saadud õlisid vähemalt 
70 % massist; õlijäätmed Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 2 ) 
või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
2711 Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 2 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 566
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
või 
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
2712 Vaseliin; parafiin, mikrokristalliline naftavaha, toor ­
parafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud 
mineraalsed vahad jms sünteesil vm menetluste abil 
saadud tooted, värvitud või värvimata Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 2 ) 
või 
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
2713 Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoos ­
setest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 1 ) 
või 
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
2714 Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi 
ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 1 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 567
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
või 
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
2715 Looduslikul asfaldil või bituumenil, naftabituumenil, 
mineraaltõrval või sellest saadud pigil põhinevad bituumenisegud (nt bituumenmastiks, vedeldatud 
bituumen) Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 1 ) 
või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
ex grupp 28 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, 
haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete ainete või 
isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; 
välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 2805 Mischmetall Valmistamine elektrolüüsi või termilise töötlemise 
abil, milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
ex 2811 Vääveltrioksiid Valmistamine vääveldioksiidist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 568
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 2833 Alumiiniumsulfaat Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 2840 Naatriumperboraat Valmistamine dinaatriumtetraboraatpentahüdraaadist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väär tus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 29 Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 2901 Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks mootori ­
kütuse või kütteainena Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 1 ) 
või 
muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
ex 2902 Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), benseen, 
tolueen, ksüleenid, kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 1 ) 
või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 569
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 2905 Metallalkoholaadid nii käesolevasse rubriiki 
kuuluvast alkoholist kui ka etanoolist Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 2905 kuuluvatest mater ­
jalidest. Käesoleva rubriigi metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
2915 Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, 
nende anhüdriidid, halogeenanhüdriidid, peroksiidid ja peroksohapped; nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud ja nitroositud derivaadid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist. Kasutatavate rubriikidesse 2915 ja 2916 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 2932 — sise-eetrid ja nende halogeenitud, sulfoonitud, 
nitreeritud ja nitroositud derivaadid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist. Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate mater ­
jalide väärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— tsüklilised atsetaalid ja sise-poolatsetaalid ning 
nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud ja nitroositud derivaadid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
2933 Üksnes lämmastiku heteroaatomi(te)ga heterotsük ­
lilised ühendid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist. Kasutatavate rubriikidesse 2932 ja 2933 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
2934 Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiin ­
happed ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist. Kasutatavate rubriiki 2932, 2933 või 2934 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 2939 Magunavarte kontsentraat, mis sisaldab alkaloide 
vähemalt 50 % massist Tootmine, milles kõigi kasutatavate materjalide 
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 570
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 30 Farmaatsiatooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast 
3002 Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbel 
töödeldud loomaveri; antiseerumid jm vere ­
fraktsioonid ja modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste 
menetluste abil; vaktsiinid, toksiinid, mikroobikul ­
tuurid (v.a pärmid) jms tooted: 
— vähemalt kahest ravi või profülaktika otstarbel 
segatud komponendist või ühest komponendist koosnevad tooted annustena või jaemüügiks 
pakendatuna Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3002 kuuluvatest mater ­
jalidest. Tootega samamoodi kirjeldatud materjale 
võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehasehinnast 
— muud — — inimveri Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3002 kuuluvatest mater ­
jalidest. Tootega samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehasehinnast 
— — ravi või profülaktika otstarbel töödeldud 
loomaveri Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3002 kuuluvatest mater ­
jalidest. Tootega samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 571
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— — verefraktsioonid, v.a antiseerumid, hemog ­
lobiin, vere- ja seerumglobuliinid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3002 kuuluvatest mater ­
jalidest. Tootega samamoodi kirjeldatud materjale 
võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehasehinnast 
— — hemoglobiin, vere- ja seerumglobuliinid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3002 kuuluvatest mater ­
jalidest. Tootega samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehasehinnast 
— — muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3002 kuuluvatest mater ­
jalidest. Tootega samamoodi kirjeldatud materjale võib samuti kasutada, kui nende koguväärtus ei 
ületa 20 % toote tehasehinnast 
3003 ja 3004 Ravimid (v.a rubriikidesse 3002, 3005 ja 3006 
kuuluvad kaubad): 
— valmistatud rubriiki 2941 kuuluvast amikatsiinist Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Rubriiki 3003 ja 3004 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Rubriiki 3003 ja 3004 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, ja
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 572
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
ex 3006 Grupi 30 märkuse 4 punktis k määratletud ravimi ­
jäätmed Toote päritolu oma esialgses klassifikatsioonis säili ­
tatakse  
ex grupp 31 Väetised; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 3105 Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad 
kahte või kolme järgmistest toimeainetest: lämm ­
astik, fosfor ja kaalium; muud väetised; käesoleva 
grupi kaubad tablettide vms kujul või kuni 10 kg brutomassiga pakkides, v.a: 
— naatriumnitraat — kaltsiumtsüanamiid — kaaliumsulfaat — magneesiumkaaliumsulfaat Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale 
võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, ja 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 32 Park- ja- värvainete ekstraktid; tanniinid ja nende 
derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; 
kitt jm mastiksid; tint; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 573
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 3201 Tanniinid ja nende soolad, eetrid, estrid jm deri ­
vaadid Valmistamine taimse päritoluga tanniiniekstraktidest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
3205 Värvlakid; nendel põhinevad käesoleva grupi 
märkuses 3 nimetatud valmistised (  3 ) Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriikide 3203, 3204 ja 3205 materjalid. 
Rubriiki 3205 kuuluvaid materjale võib siiski 
kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 33 Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria-, 
kosmeetika- ja hügieenitooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
3301 Eeterlikud õlid (terpeene sisaldavad või mitte), sh 
tahked ja puhtad; resinoidid; ekstraheeritud õlivaigud; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, 
mittelenduvates õlides, vahades vms ainetes, saadud 
külmekstraheerimise või leotamise teel; eeterlikest õlidest terpeenide eraldamisel saadavad terpeenisis ­
aldusega kõrvaltooted; eeterlike õlide vesidestillaadid 
ja -lahused Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh käesoleva rubriigi mõne muu „rühma” (
 4 ) 
materjalidest. Tootega samasse rühma kuuluvaid 
materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei 
ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 34 Seep, pindaktiivsed orgaanilised ained, pesuained, 
määrdeained, tehisvaha, töödeldud vaha, poleerimis- 
või küürimisvahendid, küünlad jms kaubad, vooli ­
mispastad ning hambaravis kasutatavad vahad ja kipsisegud; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 574
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 3403 Määrdeained, mis sisaldavad nafta- või bituminoos ­
setest mineraalidest saadud õlisid vähem kui 70 % massist Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoim ­
ingut (
 1 ) 
või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid 
on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode ise. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
3404 Tehisvaha ja töödeldud vaha: 
— mis põhineb parafiinil, naftavahal, bituminoos ­
setest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil 
või õlivabal parafiinil Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
— muu Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest mater ­
jalidest, v.a: 
— hüdrogeenitud õlid, mis on rubriiki 1516 
kuuluva vaha omadustega, 
— määramata keemilise koostisega rasvhapped või 
tööstuslikud rasvaalkoholid rubriiki 3823 kuuluvate vahade omadustega, ja 
— rubriiki 3404 kuuluvad materjalid 
Neid materjale võib siiski kasutada, kui nende 
väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 575
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 35 Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid; 
välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
3505 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (nt eelgeel ­
istatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid: 
— eeterdatud ja esterdatud tärklis Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3505 kuuluvatest mater ­
jalidest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muu Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriiki 1108 kuuluvad materjalid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 3507 Mujal nimetamata ensüümpreparaadid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
Grupp 36 Lõhkeained; pürotooted; tuletikud; pürofoorsed 
sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 576
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 37 Foto- ja kinokaubad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
3701 Valgustamata valgustundlikud fotoplaadid ja lame ­
filmid mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja 
tekstiil; valgustamata valgustundlik 
kiirfoto-lamefilm, pakendatud või pakendamata: 
— pakendatud värvilised kiirfotofilmid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 3701 ja 3702 materjalid. Rubriiki 
3702 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 3701 ja 3702 materjalid. Rubriikidesse 3701 ja 3702 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
3702 Valgustamata valgustundlikud rullides fotofilmid mis 
tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiil; valgus ­
tamata valgustundlikud kiirfotofilmid rullides Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 3701 ja 3702 materjalid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 577
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
3704 Fotoplaadid, -filmid, -paber, -papp ja -tekstiil, 
valgustatud, kuid ilmutamata Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriikide 3701–3704 materjalid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 38 Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib 
siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 3801 — kolloidne grafiit õlisuspensioonina ja poolkol ­
loidne grafiit; süsinikusisaldusega pastad elek ­
troodidele Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
— grafiidipasta, mis on grafiidi ja mineraalõlide 
segu ning mis sisaldab grafiiti rohkem kui 
30 % massist Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 3403 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 20 % toote 
tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 3803 Rafineeritud tallõli Toortallõli rafineerimine Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 3805 Puhastatud sulfaattärpentin Toorsulfaattärpentini puhastamine destilleerimise või 
rafineerimise teel Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 578
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 3806 Estervaigud Valmistamine vaikhapetest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 3807 Puupigi (puutõrvapigi) Puutõrva destilleerimine Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
3808 Insektitsiidid, rodentitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, 
idanemist takistavad vahendid, taimekasvuregulaa ­
torid, desinfektsioonivahendid jms tooted jaemüügi ­
pakendis või preparaatide või kaubana (nt väävlipael, -küünlad või -tahid, kärbsepaber) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3809 Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifik ­
saatorid jm tekstiili-, paberi-, naha- vms tööstuses 
kasutatavad mujal nimetamata tooted ja preparaadid 
(nt apretid ja peitsid) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3810 Metallpindade peitsimisained; räbustid jm abiained 
kõva või pehme joodisega jootmiseks või keevita ­
miseks; metalli jm aineid sisaldavad jootmis- või 
keevituspulbrid ja -pastad; keevituselektroodide või -varraste südamike või katetena kasutatavad preparaadid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 579
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
3811 Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigus ­
tumise inhibiitorid, viskoossuse reguleerijad, korro ­
sioonivastased vahendid jm valmislisandid mineraa ­
lõlidele (sh mootoribensiinile) vm vedelikele, mida 
kasutatakse samal otstarbel kui mineraalõlisid: 
— määrdeõlilisandid, mis sisaldavad nafta- või 
bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 3811 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote 
tehasehinnast 
— muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3812 Kautšuki vulkaniseerimiskiirendid; kummi või plasti 
plastifikaatorid, mujal nimetamata; antioksüdandid jm kummit või plasti stabiliseerivad ühendid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3813 Valmistised ja laengud tulekustutite tarbeks; laetud 
tulekustutusgranaadid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3814 Mujal nimetamata orgaanilised segalahustid ja 
-vedeldid; värvi- ja lakieemaldid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 580
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
3818 Legeeritud keemilised elemendid ketaste, plaatide 
vms kujul, kasutamiseks elektroonikas; legeeritud 
keemilised ühendid, kasutamiseks elektroonikas Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3819 Pidurivedelikud jm hüdrauliliste ülekannete 
vedelikud, mis ei sisalda nafta- või bituminoossetest 
mineraalidest saadud õlisid või sisaldavad neid 
vähem kui 70 % massist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3820 Antifriisid ja jäätumisvastased vedelikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3822 Diagnostilised või laboratoorsed reagendid kandjal ja 
diagnostilised või laboratoorsed valmisreagendid kandjal või mitte, v.a rubriiki 3002 või 3006 
kuuluvad; sertifitseeritud etalonained Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3823 Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafi ­
neerimisel saadud happelised õlid; tööstuslikud 
rasvalkoholid: 
— tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafi ­
neerimisel saadud happelised õlid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
— tööstuslikud rasvalkoholid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 3823 kuuluvatest mater ­
jalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 581
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
3824 Valuvormide ja -kärnide sideained keemiatööstuse ja 
sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste 
segudest koosnevad): 
— järgmised käesolevasse rubriiki kuuluvad 
tooted: 
— — valuvormide ja -kärnide tootmisel kasu ­
tatavad looduslikel vaikudel põhinevad sideained 
— — nafteenhapped, nende vees lahustumatud 
soolad ja nende estrid 
— — sorbitool, v.a rubriiki 2905 kuuluv — — naftasulfonaadid, v.a leelismetallide, 
ammooniumi ja etanoolamiinide naftasul ­
fonaadid; bituminoossetest mineraalidest 
saadud õlide tiofeenitud sulfoonhapped ja nende soolad 
— — ioonvahetid — — gaasiabsorbendid vaakumseadiste jaoks — — leeliseline raudoksiid gaasipuhastuseks — — koksigaasi puhastamisel saadud ammon ­
iaagivesi ja ammendatud oksiidkatalüsaator 
— — sulfonafteenhapped, nende vees lahus ­
tumatud soolad ja nende estrid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 582
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— — puskari- ja kondiõli 
— — segud erinevate anioonidega sooladest — — želatiinil põhinevad kopeerimispastad, paber- 
või tekstiilalusel või mitte 
— muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
3901–3915 Plastid algkujul, plastijäätmed, -lõikmed ja -jäägid; 
v.a rubriikidesse ex 3907 ja 3912 kuuluvad plastid, 
mida käsitlevad reeglid on sätestatud allpool: 
— liitumishomopolümerisatsiooni saadused, milles 
üks monomeer moodustab 99 % või rohkem 
kogu polümeeri massist Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
gruppi 39 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 20 % toote tehasehinnast (
 5 ) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast (
 5 ) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 583
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 3907 — Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieen ­
stüreeni kopolümeerist (ABS) valmistatud kopo ­
lümeer Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast (
 5 ) 
— Polüester Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ja/või valmistamine tetrabroom(bis ­
fenool A)polükarbonaadist 
3912 Mujal nimetamata tselluloos ja selle keemilised deri ­
vaadid algkujul Valmistamine, milles kasutatavate samasse rubriiki 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast 
3916–3921 Plastist pool- ja valmistooted; v.a rubriikidesse 
ex 3916, ex 3917, ex 3920 ja ex 3921 kuuluvad 
plasttooted mida käsitlevad reeglid on sätestatud allpool: 
— lamedad tooted, mida on töödeldud rohkem kui 
pinnatöötlus või mis on lõigatud mittetäisnurk ­
seteks tükkideks; muud tooted, mida on töödeldud rohkem kui pinnatöötlus Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 584
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud 
— — liitumishomopolümerisatsiooni saadused, 
milles üks monomeer moodustab 99 % või rohkem kogu polümeeri massist Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
gruppi 39 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 20 % toote tehasehinnast (
 5 ) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
— — muud Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 39 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 20 % toote 
tehasehinnast (  5 ) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
ex 3916 ja ex 3917 Profiilvormid ja torud Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
tootega samasse rubriiki kuuluvate kasutatavate 
materjalide väärtus 20 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
ex 3920 — Ionomeerlehed ja -kiled Valmistamine termoplastsest osasoolast, mis kujutab 
endast metalliioonidega (peamiselt tsingi- ja naatriu ­
miioonidega) osaliselt neutraliseeritud etüleeni ja metakrüülhappe kopolümeeri Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 585
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— regenereeritud tselluloosist, polüamiididest või 
polüetüleenist lehed Valmistamine, milles tootega samasse rubriiki 
kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
20 % toote tehasehinnast 
ex 3921 Metalliseeritud plastkiled Valmistamine üliläbipaistvast polüesterkilest 
paksusega kuni 23 mikronit (  6 ) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
3922–3926 Plasttooted Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
ex grupp 40 Kummi ja kummitooted, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 4001 Lamineeritud kreppkummitahvlid kingade valmis ­
tamiseks Loodusliku kautšuki lehtede lamineerimine 
4005 Vulkaniseerimata kautšukisegud, algkujul või 
tahvlite, lehtede või ribadena Valmistamine, milles kasutatavate materjalide, v.a 
looduslik kautšuk, väärtus ei ületa 50 % toote tehase ­
hinnast 
4012 Protekteeritud või kasutatud kummist õhkrehvid; 
täis- või lausrehvid, vahetatavad kummist protektorid 
ja pöiavööd: 
— protekteeritud õhk-, täis- või lausrehvid, 
kummist Kasutatud rehvide protekteerimine
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 586
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriiki 4011 ja 4012 kuuluvad materjalid 
ex 4017 Tooted kõvakummist Valmistamine kõvakummist  
ex grupp 41 Toornahad (v.a karusnahad) ja parknahk; välja 
arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 4102 Lamba ja talle villata toornahad Villa eemaldamine villaga kaetud lamba või talle 
toornahalt 
4104–4106 Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, värvitud 
või rasvatatud nahad, villata või karvata, laustetud 
või laustmata, kuid edasi töötlemata Pargitud naha järelparkimine 
või valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
4107, 4112 ja 4113 Pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist 
ja värvimist või rasvatamist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, villa või karvata, 
laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114 Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriikide 4104–4113 materjalid 
ex 4114 Lakknahk ja lamineeritud lakknahk; metallitatud 
nahk Valmistamine rubriikidesse 4104–4106, 4107, 4112, 
või 4113 kuuluvatest materjalidest, kui nende kogu ­
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
Grupp 42 Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, 
käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jäme ­
siidist) Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 587
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 43 Karusnahk, tehiskarusnahk ja tooted sellest, välja 
arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 4302 Pargitud või töödeldud karusnahad, ühendatud: 
— nelinurksete, ristikujuliste vms tükkide kujul Pargitud või töödeldud ühendamata karusnaha 
pleegitamine või värvimine lisaks lõikamisele ja 
ühendamisele 
— muud Valmistamine pargitud või töödeldud ühendamata 
karusnahast 
4303 Karusnahast rõivad, rõivamanused jm tooted Valmistamine rubriiki 4302 kuuluvast pargitud või 
töödeldud ühendamata karusnahast  
ex grupp 44 Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 4403 Jämedalt kanditud puit Valmistamine töötlemata puidust, mis on või ei ole 
kooritud või laasitud 
ex 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spooni 
hööveldatud või kooritud puit paksusega üle 6 mm, 
hööveldatud, lihvitud või sõrmjätkatud Hööveldamine, lihvimine või sõrmjätkamine 
ex 4408 Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kiht ­
puitmaterjal) ja vineeri valmistamiseks, paksusega 
kuni 6 mm, servjätkatud; muu pikikiudu saetud, spooni hööveldatud või kooritud puit paksusega kuni 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijät ­
kamine
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 588
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 4409 Puit pidevprofiiliga ühel või mitmel küljel, otsal või 
serval, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte: 
— lihvitud või pikijätkatud Lihvimine või pikijätkamine 
— profileeritud liistud Profileerimine 
ex 4410– ex 4413 Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud 
jm profileeritud lauad Profileerimine 
ex 4415 Puidust kastid, karbid, salved, vaadid jms pakendid Valmistamine mõõtu lõikamata laudadest 
ex 4416 Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepa ­
tooted ja nende puitosad Valmistamine lõhestatud tünnilaudadest, mida ei ole 
rohkem töödeldud kui saetud mööda kahte põhipinda 
ex 4418 — Puidust laudsepa- ja puusepatooted Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib 
siiski kasutada 
— profileeritud liistud Profileerimine 
ex 4421 Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast puidust, 
v.a rubriiki 4409 kuuluvast pidevprofiiliga puidust
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 589
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 45 Kork ja korktooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
4503 Looduslikust korgist tooted Valmistamine rubriiki 4501 kuuluvast korgist 
Grupp 46 Õlgedest, espartost vm punumismaterjalist tooted; 
korv- ja vitspunutised Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
Grupp 47 Puidu- vm kiuliste tselluloosmaterjalide tselluloos; 
ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 48 Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist 
tooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 4811 Paber ja papp, ainult jooneline või ruuduline Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmis ­
tamiseks ettenähtud materjalidest 
4816 Kopeerpaber, isekopeeruv paber jm paber kujutise 
ülekandmiseks (v.a rubriiki 4809 kuuluv), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või 
lahtiselt Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmis ­
tamiseks kasutatavatest materjalidest 
4817 Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpost ­
kaardid ja korrespondentskaardid; paberist või 
papist karbid, kotid, taskud ja kirjakomplektid, mis 
sisaldavad valiku paberikaupu Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 590
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 4818 Tualettpaber Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmis ­
tamiseks kasutatavatest materjalidest 
ex 4819 Karbid, kastid, kotid jm pakendid paberist, papist, 
tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
ex 4820 Kirjaplokid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 4823 Muu paber, papp, tselluloosvatt või tsellulooskiud ­
kangas, mõõtu või vormi lõigatud Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmis ­
tamiseks kasutatavatest materjalidest  
ex grupp 49 Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, 
masinakirjatekstid ja joonised; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
4909 Trükitud või illustreeritud postkaardid; trükitud 
õnnitlus-, kutse- ja tähtpäevakaardid (illustreeritud 
või mitte, ümbrikuga või ilma, kaunistustega või ilma) Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 4909 ja 4911 materjalid 
4910 Mitmesugused trükikalendrid, sh rebitavate 
lehtedega: 
— püsikalendrid või vahetatavate lehtedega 
kalendrid muust kui paberist või papist alusel Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 591
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 4909 ja 4911 materjalid  
ex grupp 50 Siid; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 5003 Siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud 
kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed), 
kraasitud või kammitud Siidijääkide kraasimine või kammimine 
5004– ex 5006 Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng Valmistamine (  7 ): 
— toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil 
ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, 
— muudest kraasimata, kammimata vm viisil ketra ­
miseks ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
5007 Siidriie või siidijääkidest riie: 
— kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (
 7 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 592
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muu Valmistamine (  7 ): 
— kookoslõngast, — looduslikest kiududest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberist või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, 
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, 
immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast  
ex grupp 51 Lambavill, muude loomade vill ja loomakarvad; 
hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
5106– 5110 Lambavillast ja muude loomade villast, loomak ­
arvadest või hobusejõhvist lõng Valmistamine (
 7 ): 
— toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil 
ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest,
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 593
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
5111–5113 Lambavillast, muude loomade villast, loomak ­
arvadest või hobusejõhvist riie: 
— kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (
 7 ) 
— muu Valmistamine (  7 ): 
— kookoslõngast, 
— looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või 
— paberist või trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, 
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, 
karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % 
toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 594
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 52 Puuvill; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
5204–5207 Puuvillane lõng ja niit Valmistamine (  7 ): 
— toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil 
ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
5208–5212 Puuvillane riie: 
— kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (
 7 ) 
— muu Valmistamine (  7 ): 
— kookoslõngast, 
— looduslikest kiududest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või 
— paberist
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 595
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immu ­
tamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasu ­
tatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast  
ex grupp 53 Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast 
riie; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
5306–5308 Muudest taimsetest tekstiilkiududest lõng; paberlõng Valmistamine (
 7 ): 
— toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil 
ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
5309–5311 Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie paberlõngast 
riie: 
— kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (
 7 ) 
— muu Valmistamine (  7 ): 
— kookoslõngast, — looduslikest kiududest,
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 596
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberist või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, 
immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast 
5401–5406 Lõng, monofilament ja keemilistest filamentkiu ­
dudest niit Valmistamine (
 7 ): 
— toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil 
ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 597
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
5407 ja 5408 Keemilisest filamentlõngast riie: 
— kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (  7 ) 
— muu Valmistamine (  7 ): 
— kookoslõngast, 
— looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või 
— paberist 
või trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, 
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, 
immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast 
5501–5507 Keemilised staapelkiud Valmistamine keemilisest materjalist või tekstiili ­
massist
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 598
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
5508–5511 Lõng ja õmblusniit keemilistest staapelkiududest Valmistamine (  7 ): 
— toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil 
ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
5512–5516 Keemilistest staapelkiududest riie: 
— kumminiidisisaldusega Valmistamine ühekordsest lõngast (
 7 ) 
— muu Valmistamine (  7 ): 
— kookoslõngast, — looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või 
— paberist
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 599
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, 
karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % 
toote tehasehinnast  
ex grupp 56 Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied 
ja tooted nendest; välja arvatud: Valmistamine (
 7 ): 
— kookoslõngast, 
— looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või 
— paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
5602 Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud, lami ­
neeritud või mitte: 
— nõeltöödeldud vilt Valmistamine (  7 ): 
— looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist Siiski võib kasutada: 
— rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, 
— rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropü ­
leenkiudusid või
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 600
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilament ­
köisikuid, 
milles iga filamendi või kiu joontihedus on vähem 
kui 9 detsiteksi, kui nende väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muu Valmistamine (
 7 ): 
— looduslikest kiududest, 
— kaseiinist valmistatud keemilistest staapelkiu ­
dudest või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist 
5604 Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael tekstiillõng ja 
-ribad jms rubriiki 5404 või 5405, kuuluvad tooted 
impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud 
kummi või plastiga: 
— tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael Valmistamine tekstiiliga katmata kumminiidist või 
-paelast 
— muu Valmistamine (  7 ): 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata looduslikest kiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või 
— paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 601
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
5605 Mähitud või mähkimata metalliseeritud lõng, mis on 
tekstiillõng või rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad ribad vms tooted, ühendatud metallniidi, -riba või -pulbriga või kaetud metalliga Valmistamine (
 7 ): 
— looduslikest kiududest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
5606 Mähitud lõng, rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad ribad 
jms tooted (v.a rubriiki 5605 kuuluvad tooted ja 
hobusejõhvist mähitud lõng); šenill-lõng (sh šenill- lõng flokist); bukleelõng Valmistamine (
 7 ): 
— looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest, 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või — paberi valmistamiseks kasutatavatest mater ­
jalidest 
Grupp 57 Vaibad jm tekstiilpõrandakatted: 
— nõeltöödeldud vildist Valmistamine (
 7 ): 
— looduslikest kiududest või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist Siiski võib kasutada: 
— rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, 
— rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropü ­
leenkiudusid, või
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 602
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilament ­
köisikuid, 
milles iga filamendi või kiu joontihedus on vähem 
kui 9 detsiteksi, kui nende väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
Aluskihina võib kasutada džuutriiet 
— muust vildist Valmistamine (
 7 ): 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata looduslikest kiududest või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist 
— muud Valmistamine (  7 ): 
— kookos- või džuutlõngast, 
— sünteetilisest või tehisfilamentlõngast, — looduslikest kiududest või — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest. 
Aluskihina võib kasutada džuutriiet  
ex grupp 58 Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad; kaunistused; 
tikandid; välja arvatud: 
— kumminiidiga kombineeritud Valmistamine ühekordsest lõngast (
 7 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 603
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud Valmistamine (  7 ): 
— looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest 
või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, 
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, 
karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % 
toote tehasehinnast 
5805 Käsitsi kootud seinavaibad (Gobelini, Flandria, 
Aubussoni, Beauvais' jms tüüpi) ja käsitsi väljaõm ­
meldud (nt vars- või ristpistes) seinavaibad, valmis ­
toodetena või mitte Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
5810 Tikandid kanga, ribade või motiividena Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 604
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
5901 Kummi või tärklisainetega pealistatud riie raamatu ­
kaante katmiseks vms otstarbeks; pausriie; ettev ­
almistatud maalimislõuend; vaheriie ja muu sama ­
laadne jäik alusriie kübarate jaoks Valmistamine lõngast 
5902 Rehvikoortriie eriti tugevast nailon- vm polüamiid-, 
polüester- või viskooslõngast 
— tekstiilmaterjalisisaldusega kuni 90 % massist Valmistamine lõngast — muu Valmistamine keemilisest materjalist või tekstiili ­
massist 
5903 Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lami ­
neeritud riie, v.a rubriiki 5902 kuuluv Valmistamine lõngast 
või 
trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, 
immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 605
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
5904 Linoleum, valmis lõigatud või mitte; põrandakatted 
tekstiilalusel, valmis lõigatud või mitte Valmistamine lõngast (  7 ) 
5905 Tekstiilseinakatted: 
— kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, peal ­
istatud, kaetud või lamineeritud Valmistamine lõngast 
— muud Valmistamine (  7 ): 
— kookoslõngast, — looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest 
või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist või trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, 
karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % 
toote tehasehinnast 
5906 Kummeeritud riie, v.a rubriiki 5902 kuuluv: 
— silmkoe- või heegelkangad Valmistamine (
 7 ): 
— looduslikest kiududest,
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 606
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist 
— muu sünteesfilamentlõngast kangas tekstiilma ­
terjalisisaldusega üle 90 % massist Valmistamine keemilisest materjalist 
— muu Valmistamine lõngast 
5907 Muul viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud 
riie; teatridekoratsioonideks, stuudiotaustaks vms otstarbeks kasutatav maalitud lõuend Valmistamine lõngast 
või trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettev ­
almistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, 
pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, 
karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumis ­
vastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui 
kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % 
toote tehasehinnast 
5908 Lampide, ahjude, välgumihklite, küünalde vms 
toodete tekstiiltahid, kootud, punutud või silmkoe ­
lised; hõõgsukad ja ringkootud hõõgsukakangas, 
impregneeritud või mitte: 
— impregneeritud hõõgsukad Valmistamine ringkootud hõõgsukakangast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 607
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
5909–5911 Tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks: 
— poleerimiskettad ja -rõngad, v.a rubriiki 5911 
kuuluvast vildist Valmistamine lõngast või rubriiki 6310 kuuluvatest 
kangajäätmetest või kaltsust 
— tavaliselt paberivalmistuses vm tehnilisel 
otstarbel kasutatav rubriiki 5911 kuuluv riie, 
vanutatud, impregneeritud, pealistatud või 
mitte, ringkootud või lõputu lindina, ühe- või mitmekordse lõime- ja/või koelõngaga või siledakoeline mitmekordse lõime- ja/või 
koelõngaga Valmistamine (
 7 ): 
— kookoslõngast, — järgmistest materjalidest: — — polütetrafluoroetüleenlõng (
 8 ) 
— — mitmekordne polüamiidlõng, mis on 
immutatud või kaetud fenoolvaikudega, 
— —  m-fenüleendiamiini ja isoftaalhappe polü ­
kondenseerimisel saadud sünteetilistest polüamiididest tekstiilkiududest lõng, 
— — polütetrafluoroetüleenist valmistatud mono ­
filament, (
 8 ) 
— — polü( p-fenüleentereftalamiidist) valmistatud 
sünteeskiududest lõng, 
— — fenoolvaiguga pealistatud ja akrüüllõngaga 
mähitud klaaskiudlõng, (  8 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 608
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— — polüestrist, tereftaalhappevaigust, 1,4-tsük ­
loheksaandietanoolist ja isoftaalhappest valmistatud kopolüestermonofilament, 
— — looduslikud kiud, 
— — kraasimata, kammimata vm viisil ketra ­
miseks ettevalmistamata keemilised staa ­
pelkiud või 
— — keemiline materjal või tekstiilimass 
— muu Valmistamine (
 7 ): 
— kookoslõngast, 
— looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest 
või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist 
Grupp 60 Silmkoe- või heegelkangad Valmistamine (
 7 ): 
— looduslikest kiududest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist 
Grupp 61 Silmkoelised või heegeldatud rõivad ja rõiva ­
manused: 
— saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud trikook ­
angast detaili või kindlakujuliseks silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm 
viisil ühendamisel Valmistamine lõngast (
 7 ) ( 9 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 609
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud Valmistamine (  7 ): 
— looduslikest kiududest, — kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest 
või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist  
ex grupp 62 Rõivad ja rõivamanused, v.a silmkoelised või heegel ­
datud; välja arvatud: Valmistamine lõngast (
 7 ) ( 9 ) 
ex 6202, 
ex 6204, ex 6206, ex 6209 ja 
ex 6211 Naiste, tüdrukute ja imikute rõivad ja imikute rõiva ­
manused, tikitud Valmistamine lõngast (
 9 ) 
või valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei 
ületa 40 % toote tehasehinnast (
 9 ) 
ex 6210 ja 
ex 6216 Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist 
fooliumiga kaetud kangast Valmistamine lõngast (  9 ) 
või 
valmistamine pealistamata kangast, kui selle väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast (  9 ) 
6213 ja 6214 Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, 
mantiljad, loorid jms: 
— tikitud Valmistamine ühekordsest pleegitamata 
lõngast (  7 ) ( 9 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 610
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
või 
valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei 
ületa 40 % toote tehasehinnast (  9 ) 
— muud Valmistamine ühekordsest pleegitamata 
lõngast (  7 ) ( 9 ) 
või 
valmistamine, millele järgneb trükkimine ja vähemalt 
kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofik ­
seerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõm ­
bumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, deka ­
teerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava rubriikidesse 6213 ja 
6214 kuuluva trükkimata kanga väärtus ei ületa 
47,5 % toote tehasehinnast 
6217 Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste 
osad, v.a rubriiki 6212 kuuluvad: 
— tikitud Valmistamine lõngast (
 9 ) 
või valmistamine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei 
ületa 40 % toote tehasehinnast (
 9 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 611
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist 
fooliumiga kaetud kangast Valmistamine lõngast (  9 ) 
või valmistamine pealistamata kangast, kui selle väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast (
 9 ) 
— vaheriie kraedeks ja kätisteks, valmislõigatud Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine lõngast (  9 ) 
ex grupp 63 Muud valmistekstiiltooted; komplektid; kasutatud 
rõivad ja tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
6301–6304 Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; 
muud sisustuskaubad: 
— vildist, lausriidest Valmistamine (  7 ): 
— looduslikest kiududest või — keemilisest materjalist või tekstiilimassist
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 612
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud: 
— — tikitud Valmistamine ühekordsest pleegitamata 
lõngast (  9 ) ( 10 ) 
või 
valmistamine tikkimata kangast (v.a silmkoeline ja 
heegeldatud), kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— — muud Valmistamine ühekordsest pleegitamata 
lõngast (
 9 ) ( 10 ) 
6305 Kotid kaupade pakendamiseks Valmistamine (  7 ): 
— looduslikest kiududest, 
— kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks 
ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest või 
— keemilisest materjalist või tekstiilimassist 
6306 Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; 
paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; 
matkatarbed: 
— lausriidest Valmistamine (
 7 ) ( 9 ): 
— looduslikest kiududest või — keemilisest materjalist või tekstiilimassist
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 613
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud Valmistamine ühekordsest pleegitamata 
lõngast (  7 ) ( 9 ) 
6307 Muud valmistooted, sh rõivalõiked Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
6308 Riiet ja lõnga või ka tarvikuid sisaldavad komplektid 
vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade või salv ­
rättide vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks pakendatud Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida 
kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaa ­
tuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % 
komplekti tehasehinnast  
ex grupp 64 Jalatsid, kedrid jms; nende osad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud 
rubriiki 6406 kuuluvad kokkupandud pealsed 
6406 Jalatsite detailid (sh pealsed, muude tallaosade kui 
välistalla külge kinnitatud või mitte); eemaldatavad sisetallad, kannaalustükid jms tooted; kedrid, säärised 
jms tooted ja nende osad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 65 Peakatted ja nende osad, välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
6503 Viltkübarad jm vildist peakatted, valmistatud rubriiki 
6501 kuuluvatest kübaratoorikutest, -viltidest või lamedatest viltketastest, voodri või kaunistustega või ilma Valmistamine lõngast või tekstiilkiududest (
 9 )
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 614
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
6505 Kübarad jm peakatted, silmkoelised või heegeldatud 
või valmistatud pitsist, vildist vm riidest (v.a riideribad), voodri või kaunistustega või ilma; mis tahes materjalist juuksevõrgud, voodri või kaunis ­
tustega või ilma Valmistamine lõngast või tekstiilkiududest (
 9 ) 
ex grupp 66 Vihma- ja päevavarjud, jalutus- ja toetuskepid, 
piitsad, ratsapiitsad ja nende osad; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
6601 Vihma- ja päevavarjud (sh jalutuskepp-vihmavarjud, 
aiavarjud jms varjud) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
Grupp 67 Töödeldud suled ja udusuled ning nendest 
valmistatud tooted; kunstlilled; tooted juustest Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 68 Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgukivist jms 
materjalist tooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 6803 Looduslikust või paagutatud kiltkivist tooted Valmistamine töödeldud kiltkivist ex 6812 Asbesttooted; asbestil põhinevatest või asbestil ja 
magneesiumkarbonaadil põhinevatest segudest tooted Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 
ex 6814 Vilgukivist, sh paagutatud või regenereeritud vilgu ­
kivist tooted paberist, papist vm materjalist alusel Valmistamine töödeldud vilgukivist (sh paagutatud 
või regenereeritud vilgukivist)
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 615
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
Grupp 69 Keraamikatooted Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 70 Klaas ja klaastooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 7003, 
ex 7004 ja 
ex 7005 Mittepeegeldava kihiga klaas Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest 
7006 Rubriikidesse 7003, 7004 ja 7005 kuuluv klaas, 
töödeldud servadega, painutatud, graveeritud, 
puuritud, emailitud vm viisil töödeldud, kuid raamimata ja muude materjalidega ühendamata: 
— dielektrilise kilega kaetud klaasplaatalused, 
SEMII standardite kohased pooljuhid (
 11 ) Valmistamine rubriiki 7006 kuuluvatest katmata 
klaasplaatalustest 
— muud Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest 
7007 Karastatud või lamineeritud turvaklaas Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest 
7008 Mitmekihilised klaasisolaatorid Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest 
7009 Klaaspeeglid, raamitud või mitte, sh tahavaatepeeglid Valmistamine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 616
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
7010 Klaasist korvpudelid, pudelid, flakoonid, purgid, 
kannud, ravimipudelid, ampullid jm klaasmahutid kaupade veoks või pakendamiseks; klaasist hoidis ­
epurgid; klaaskorgid, -kaaned jm klaasist sulgemis ­
vahendid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
või 
klaasesemete lihvimine, kui kasutatavate lihvimata 
klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehase ­
hinnast 
7013 Klaasist laua- ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, 
sisekujunduseks vms otstarbel kasutatavad klaasesemed (v.a rubriikidesse 7010 ja 7018 )kuuluvad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
või 
klaasesemete lihvimine, kui kasutatavate lihvimata 
klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehase ­
hinnast 
või 
käsitsi puhutud klaasesemete käsitsi kaunistamine 
(v.a siiditrükk), kui kasutatud käsitsi puhutud klaa ­
sesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehase ­
hinnast 
ex 7019 Klaaskiust tooted (v.a lõng) Valmistamine: 
— värvimata kraaslindist, heidest, lõngast või 
tükeldatud kiududest või 
— klaasvillast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 617
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 71 Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja pool ­
vääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega 
plakeeritud metallid, neist valmistatud tooted; juveel ­
toodete imitatsioonid; mündid; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 7101 Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, sorteeritud ja veo 
hõlbustamiseks ajutiselt niidile lükitud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
ex 7102, 
ex 7103 ja 
ex 7104 Töödeldud vääris- või poolvääriskivid (looduslikud, 
tehislikud või taastatud) Valmistamine töötlemata vääris- või poolvääris ­
kividest 
7106, 7108 ja 7110 Väärismetallid: 
— survetöötlemata kujul Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 7106, 7108 ja 7110 materjalid 
või 
rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate vääris ­
metallide elektrolüütiline või termiline või keemiline eraldamine 
või 
rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate vääris ­
metallide legeerimine omavahel või mitteväärismetal ­
lidega 
— pooltoodete või pulbrina Valmistamine survetöötlemata väärismetallidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 618
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 7107, 
ex 7109 ja 
ex 7111 Väärismetalliga plakeeritud metallid, pooltoodetena Valmistamine väärismetalliga plakeeritud metallidest, 
survetöötlemata 
7116 Tooted looduslikest või kultiveeritud pärlitest, vääris- 
või poolvääriskividest (looduslikud, tehislikud või taastatud) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
7117 Juveeltoodete imitatsioonid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
või valmistamine väärismetalliga pindamata või katmata 
mitteväärismetallosadest, kui kasutatavate materjalide 
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
ex grupp 72 Raud ja teras; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
7207 Pooltooted rauast või legeerimata terasest Valmistamine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204 või 
7205 kuuluvatest materjalidest 
7208–7216 Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, 
vardad ja latid, nurk- ja profiilrauad Valmistamine rubriiki 7206 kuuluvatest valuplok ­
kidest vm esmasvormidest 
7217 Rauast või legeerimata terasest traat Valmistamine rubriiki 7207 kuuluvatest pool ­
toodetest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 619
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 7218, 7219–7222 Roostevabast terasest pooltooted, lehtvaltstooted, 
vardad ja latid, nurk- ja profiilrauad Valmistamine rubriiki 7218 kuuluvatest valuplok ­
kidest vm esmasvormidest 
7223 Roostevabast terasest traat Valmistamine rubriiki 7218 kuuluvatest pool ­
toodetest 
ex 7224, 7225–7228 Pooltooted, lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja 
latid, korrapäratutes puntides; muust legeerterasest 
nurk- ja profiilrauad; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad puurvardad Valmistamine rubriiki 7206, 7218 või 7224 
kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest 
7229 Muust legeerterasest traat Valmistamine rubriiki 7224 kuuluvatest pool ­
toodetest  
ex grupp 73 Raud- või terastraadist tooted; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 7301 Sulundkonstruktsioonid Valmistamine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest 
7302 Raudteede ja trammiteede rauast või terasest 
konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja vastu ­
rööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristü ­
hendused, liiprid, sidelapid, aluslapid, kiilud, tugi ­
plaadid, klambrid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks Valmistamine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest 
7304, 7305 ja 7306 Rauast või terasest (v.a valumalm) torud ja õõnes ­
profiilid Valmistamine rubriiki 7206, 7207, 7218 või 7224 
kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 620
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 7307 Roostevabast terasest toruliitmikud (ISO 
nr X5CrNiMo 1712), mitmeosalised Sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõrit ­
semine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugapuhastamine, kui kasutatavate sepistatud toorikute koguväärtus ei ületa 35 % toote tehase ­
hinnast 
7308 Rauast või terasest tarindid (v.a rubriiki 9406 
kuuluvad monteeritavad ehitised) ja nende osad (nt 
sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestik ­
mastid, katused, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, nurk- ja profiilrauad, 
torud jms tarindites kasutatavad rauast või terasest 
tooted Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Rubriiki 7301 kuuluvaid keevitatud nurk- ja 
profiilraudu ei tohi siiski kasutada 
ex 7315 Autode jääketid Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 7315 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
ex grupp 74 Vask ja vasktooted; välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
7401 Vasekivi; tsemenditud vask (sadestatud vask) Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 621
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
7402 Rafineerimata vask; vaskanoodid elektrolüütiliseks 
rafineerimiseks Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
7403 Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata: 
— rafineeritud vask Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
— vasesulamid ja rafineeritud vask, mis sisaldab 
muid elemente Valmistamine survetöötlemata rafineeritud vasest või 
vasejäätmetest ja -jääkidest 
7404 Vasejäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
7405 Vaseligatuurid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 75 Nikkel ja nikkeltooted; välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
7501–7503 Niklikivi, nikkeloksiidi sulamid jm niklitootmise 
vaheproduktid; survetöötlemata nikkel; niklijäätmed 
ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 622
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 76 Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
7601 Survetöötlemata alumiinium Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
või 
valmistamine legeerimata alumiiniumist või alumii ­
niumijäätmetest ja -jääkidest termilise või elektro ­
lüütilise töötlemise abil 
7602 Alumiiniumijäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 7616 Alumiiniumtooted, v.a alumiiniumtraadist võrk, riie, 
võred, piirded, tugevduskangas jms materjalid (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrk Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Alumiiniumtraadist võrku, riiet, võresid, 
piirdeid, tugevduskangast jms materjale (sh lõputut linti) ja laialivenitatud alumiiniumvõrku võib siiski kasutada,
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 623
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
Grupp 77 Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks 
kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis  
ex grupp 78 Plii ja pliitooted, välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
7801 Survetöötlemata plii: 
— rafineeritud plii Valmistamine pliikangidest või toorpliist 
— muu Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 7802 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada 
7802 Pliijäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 624
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 79 Tsink ja tsinktooted, välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
7901 Survetöötlemata tsink Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Rubriiki 7902 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada 
7902 Tsingijäätmed ja -jäägid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 80 Tina ja tinatooted, välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
8001 Survetöötlemata tina Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Rubriiki 8002 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi 
siiski kasutada 
8002 ja 8007 Tinajäätmed ja -jäägid; muud tinatooted Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 625
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
Grupp 81 Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted 
nendest 
— muud mitteväärismetallid, survetöödeldud; 
tooted nendest Valmistamine, milles tootega samasse rubriiki 
kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest  
ex grupp 82 Mitteväärismetallist tööriistad ja -vahendid, noad, 
lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; 
välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
8206 Jaemüügiks pakendatud tööriistakomplektid vähemalt 
kahest rubriikidesse 8202–8205 kuuluvast esemest Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriikide 8202–8205 materjalid. Rubriiki 
8202–8205 kuuluvaid tööriistu võib komplektis siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast 
8207 Vahetatavad instrumendid käsi-tööriistade (mootoriga 
või ilma) või tööpinkide jaoks (nt pressimiseks, leht ­
stantsimiseks, mulgustamiseks, sise- ja väliskeermes ­
tamiseks, puurimiseks, kammlõikamiseks, freesi ­
miseks, treimiseks või kruvide keeramiseks), sh tõmbesilmad, ekstrudeerimismatriitsid ning kivipuuri ­
misterad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 626
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8208 Noad ja lõiketerad masinate või mehaaniliste 
seadmete jaoks Valmistamine, milles: 
— kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud 
muusse rubriiki kui toode ise, 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast 
ex 8211 Lõiketeradega noad, hammastatud või mitte (sh 
aianoad), v.a rubriiki 8208 kuuluvad noad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada 
8214 Muud lõikeriistad (nt juukselõikusmasinad, lihuniku- 
ja köögikirved, raiumis- ja hakkimisnoad, paberi ­
noad); maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed 
(sh küüneviilid) Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada 
8215 Lusikad, kahvlid, kulbid, vahukulbid, tordilabidad, 
kala- ja võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja 
lauatarbed Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada  
ex grupp 83 Mitmesugused mitteväärismetallist tooted; välja 
arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
ex 8302 Muud kinnitusvahendid, tarvikud jms tooted ehitiste 
jaoks ning uste automaatsulgurid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Muid rubriiki 8302 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 627
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 8306 Mitteväärismetallist kujukesed jm kaunistused Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Muid rubriiki 8306 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast  
ex grupp 84 Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised 
seadmed; nende osad; välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
ex 8401 Tuumkütuseelemendid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest (
 12 ) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8402 Aurukatlad (v.a keskkütte kuumaveekatlad, millega 
saab toota ka madalrõhuauru); ülekuumendatud vee katlad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8403 ja ex 8404 Keskküttekatlad (v.a rubriiki 8402 kuuluvad katlad) 
ja keskküttekatelde abiseadmed Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 8403 ja 8404 materjalid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 628
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8406 Auruturbiinid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8407 Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja -rootor ­
mootorid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8408 Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diisel- või 
pooldiiselmootorid) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8409 Üksnes või peamiselt rubriiki 8407 või 8408 
kuuluvatele mootoritele sobivad osad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8411 Turboreaktiivmootorid, turbopropellermootorid jm 
gaasiturbiinid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8412 Muud mootorid ja jõuseadmed Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 8413 Rootorpumbad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 629
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast 
ex 8414 Tööstusventilaatorid, -puhurid jms tooted Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8415 Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga ventilaa ­
torist ning õhutemperatuuri ja -niiskuse reguleerimise 
seadmetest, sh kliimaseadmed, mis ei võimalda 
niiskust eraldi reguleerida Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8418 Külmikud, sügavkülmikud jm külmutusseadmed 
(elektrilised või mitte); soojuspumbad, v.a rubriiki 8415 kuuluvad kliimaseadmed Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast, ja 
— milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 630
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 8419 Puidu-, paberimassi-, paberi- ja papitööstuse masinad Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
kasutatava tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8420 Kalandrid vm valtsimis- (rullimis)seadmed, v.a 
metalli või klaasi valtsimiseks kasutatavad, ja nende valtsid (rullid) Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
kasutatava tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8423 Kaalud (v.a kaalud tundlikkusega vähemalt 5 cg), sh 
kaalutundlikud loendurid ja kaalukontrollseadmed; 
igat tüüpi kaaluvihid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8425–8428 Tõste-, teisaldus-, laadimis- või mahalaadimis ­
seadmed Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 631
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8431 kuuluvate kasutatavate materjalide 
väärtus 10 % toote tehasehinnast 
8429 Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid, 
teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad, ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimis ­
masinad ja teerullid: 
— teerullid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8431 kuuluvate kasutatavate materjalide 
väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8430 Muud teisaldus-, hööveldus-, tasandus-, kraapimis-, 
kaevamis-, tampimis-, eraldamis- ja puurimismasinad 
mullatöödeks ja maavarade kaevandamiseks; vaia ­
vasarad ja -tõmburid; lumesahad ja lumepuhurid Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8431 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 632
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 8431 Üksnes või peamiselt teerullidele sobivad osad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8439 Masinad kiulise tselluloosimassi valmistamiseks või 
paberi ja papi valmistamiseks või viimistlemiseks Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
kasutatava tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8441 Muud masinad paberimassi, paberi või papi valmis ­
tamiseks, sh mitmesugused lõikemasinad Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
kasutatava tootega samasse rubriiki kuuluvate materjalide väärtus 25 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8444–8447 Rubriikide 8444–8447 masinad, mida kasutatakse 
tekstiilitööstuses Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 8448 Rubriikidesse 8444 ja 8445 kuuluvate masinate 
abimehhanismid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 633
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8452 Õmblusmasinad, v.a rubriiki 8440 kuuluvad niitõm ­
blusmasinad; õmblusmasinatele ettenähtud mööbel, 
alused ja katted; õmblusmasinanõelad: 
— õmblusmasinad (üksnes tepp-pistega), mille 
mehhanism kaalub mootorita kuni 16 kg või 
mootoriga kuni 17 kg; Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast; 
— mehhanismi (v.a mootor) kokkupanekuks kasu ­
tatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide 
väärtust, ja 
— kasutatavad niidipingutus-, silmusemoodustus- 
ja siksakmehhanismid on päritolustaatusega 
— muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8456–8466 Rubriikidesse 8456–8466 kuuluvad tööpingid ja 
masinad ning nende osad ja manused Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8469–8472 Kontorimasinad (nt kirjutusmasinad, kalkulaatorid, 
automaatsed andmetöötlusmasinad, paljundus ­
masinad, klammerdusmasinad) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8480 Metallivalus kasutatavad vormikastid; vormialused; 
valumudelid; valuvormid metalli (v.a valuplokkide vormid), metallikarbiidide, klaasi, mineraalmater ­
jalide, kummi või plastide jaoks Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 634
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8482 Kuul- ja rull-laagrid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8484 Mitmekihilised seibid jms tihendid (kihid vähemalt 
kahest metallist või kombineeritud muude materja ­
lidega); kotti, karpi vm pakitud erinevate seibide 
jms tihendite komplektid; mehaanilised tihendid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8485 Mujal käesolevas grupis nimetamata seadmete ja 
mehhanismide osad, mis ei sisalda elektrilisi koosti ­
selemente, isolaatoreid, poole, kontakte, juhtmeid jms Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 85 Elektrimasinad ja -seadmed ning nende osad, heli 
salvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, selliste toodete osad 
ja tarvikud; välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8501 Elektrimootorid ja -generaatorid (v.a generaatoragre ­
gaadid) Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 635
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8503 kuuluvate kasutatavate materjalide 
väärtus 10 % toote tehasehinnast 
8502 Voolugeneraatorid ja pöörlevad muundurid Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8501 ja 8503 kuuluvate kasutatavate 
materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
ex 8504 Automaatsete andmetöötlusseadmete toiteallikad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 8518 Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse 
monteeritud või mitte; elektrilised helisagedusvõi ­
mendid; elektriline helivõimendusaparatuur Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8519 Plaadimängijad, kassettpleierid (pleierid) jm heli 
taasesitusseadmed, ilma helisalvestusseadmeta Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 636
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust 
8520 Magnetofonid jm helisalvestusseadmed, heli taasesi ­
tusseadmega või ilma Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8521 Videosignaalide salvestus- või taasesitusseadmed, 
videotuuneriga või ilma Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8522 Üksnes või peamiselt rubriikidesse 8519–8521 
kuuluvatele seadmetele sobivad osad ja tarvikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8523 Salvestuseta magnetkandjad vm kandjad (v.a gruppi 
37 kuuluvad tooted) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 637
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8524 Plaadid, lindid jm helisalvestusega vm sarnaselt 
salvestatud infoga kandjad, sh matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks, v.a gruppi 37 kuuluvad tooted: 
— matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8523 kuuluvate kasutatavate materjalide 
väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8525 Raadiotelefoni, raadiotelegraafi või ringhäälingu ja 
televisiooni saateaparaadid koos vastuvõtuseadmete, 
helisalvestusseadme või taasesitusseadmega või ilma; 
telekaamerad; videofotoaparaadid jm salvestavad videokaamerad;digitaalkaamerad Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8526 Radarseadmed, raadionavigatsiooni abiseadmed ja 
kaugjuhtimise raadioseadmed Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 638
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust 
8527 Raadiotelefoni, raadiotelegraafi ja ringhäälingu 
vastuvõtuaparaadid, samasse korpusesse monteeritud helisalvestus-, -taasesitusseadmete või kellaga või 
ilma Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8528 Televisiooni vastuvõtuseadmed, sisseehitatud ring ­
häälinguvastuvõtja, heli- või videosalvestus- või -taa ­
sesitusseadmega või ilma; videomonitorid ja -pro ­
jektorid Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8529 Üksnes või peamiselt rubriikidesse 8525–8528 
kuuluvatele seadmetele sobivad osad: 
— üksnes või peamiselt videosalvestus- või -taa ­
sesitusseadmetele sobivad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 639
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— muud Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8535 ja 8536 Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elek ­
trilised katkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8538 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8537 Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, 
mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriiki 8535 või 8536 kuuluvat elektrilülitus- ja jaotus ­
seadet, sh sellised, kus on grupi 90 aparaate ja instru ­
mente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriiki 8517 kuuluvad kommutatsiooniseadmed Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8538 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
ex 8541 Dioodid, transistorid jms pooljuhtseadised, v.a 
kiipideks lõikamata pooljuhttahvlid Valmistamine, milles: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 640
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast 
8542 Integraallülitused ja mikromoodulid 
Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 8541 ja 8542 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
8544 Isoleeritud (sh emailitud või anodeeritud) traat, 
kaabel (sh koaksiaalkaablid) jm isoleeritud elektri ­
juhid, nii ühendusdetailidega kui ilma; individuaal ­
varjestusega kiududest koosnevad kiudoptilised 
kaablid (nii komplektis elektrijuhtide või pistmikega 
kui ilma): Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8545 Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja galvaa ­
nielemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist 
vm süsiniku erimist, metallosadega või ilma Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8546 Elektriisolaatorid mis tahes materjalist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 641
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8547 Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isol ­
atsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermater ­
jalist peale mõne väiksema metallosa (nt keer ­
mestatud pesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriiki 8546 kuuluvad isolaatorid; mitteväärismetallist, isoleerma ­
terjalidega vooderdatud elektrijuhtmete torud ning 
nende ühendusdetailid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8548 Primaarelementide, primaarpatareide ja akude 
jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, 
primaarpatareid ja akud; masinate ja seadmete elek ­
trilised osad, mujal käesolevas grupis nimetamata Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 86 Raudtee- või trammivedurid, -veerem ja nende osad; 
raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elek ­
tromehaanilised) liikluskorraldusseadmed; välja 
arvatud: Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8608 Raudtee- ja trammiteeseadmed ja -tarvikud; raud ­
teede, trammiteede, maanteede, siseveeteede, 
parklate, sadamate ja lennuväljade mehaanilised (sh 
elektromehaanilised) märguande-, ohutus- ja liiklus ­
korraldusseadmed; nende osad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast  
ex grupp 87 Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning 
nende osad ja tarvikud; välja arvatud: Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 642
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8709 Tõste- ja teisaldusseadmeta iseliikuvad veokärud, 
mida kasutatakse tehastes, ladudes, sadamates ja 
lennujaamades lühikesteks kaubavedudeks; raud ­
teejaama platvormil kasutatavad traktorid; nende osad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8710 Tankid jm soomusmasinad, relvadega varustatud või 
mitte, ning nende osad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8711 Mootorrattad (sh mopeedid) ja abimootoriga 
jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid: 
— sisepõlemis-kolbmootoriga, mille silindrimaht: 
— — ei ületa 50 cm
 3 Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 20 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 643
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— — ületab 50 cm  3 Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
ex 8712 Kuullaagriteta jalgrattad Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, v.a rubriigi 8714 materjalid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
8715 Lapsevankrid ja nende osad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 644
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
8716 Haagised ja poolhaagised; muud mitteiseliikuvad 
sõidukid; nende osad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast  
ex grupp 88 Õhu- ja kosmosesõidukid ning nende osad; välja 
arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 8804 Rotavarjud Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 8804 kuuluvatest mater ­
jalidest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
8805 Õhusõidukite stardiseadmed; pidurdusseadmed jms 
seadmed; maapealsed lennutreeningu seadmed; 
nende osad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
Grupp 89 Laevad, paadid ja ujuvvahendid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Rubriiki 8906 kuuluvaid laevakeresid ei tohi siiski kasutada Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast  
ex grupp 90 Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, 
meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ja -aparaadid; nende osad ja tarvikud; välja arvatud: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 645
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast 
9001 Optilised kiud ja nende kimbud; kiudoptilised 
kaablid (v.a rubriiki 8544 kuuluvad); polariseerivast materjalist lehed ja plaadid; mis tahes materjalist läätsed (sh kontaktläätsed), prismad, peeglid jm opti ­
katooted, kokku monteerimata (v.a optiliselt tööt ­
lemata klaasist) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9002 Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm 
optikatooted instrumentide või seadmete osade või 
tarvikutena, kokkumonteeritud (v.a optiliselt tööt ­
lemata klaasist) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9004 Nägemist korrigeeriva, silmi kaitsva vm otstarbega 
prillid jms optikariistad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 9005 Binoklid, pikksilmad jm optilised teleskoobid ja 
nende statiivid, v.a refraktorteleskoobid ja nende statiivid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 646
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex 9006 Fotokaamerad (v.a kinokaamerad); fotovälklambid ja 
impulsslambid, v.a elektrilised impulsslambid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast, ja 
— milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
9007 Kinokaamerad ja -projektorid, helisalvestus- või -taa ­
sesitusseadmega või ilma: Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
9011 Optilised liitmikroskoobid, sh mikrofotode ja mikro ­
filmide tegemiseks ning mikroprojektsiooniks kasu ­
tatavad mikroskoobid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast, ja Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 647
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtust 
ex 9014 Muud navigatsiooniinstrumendid ja -seadmed Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9015 Geodeetilised (sh fotogramm-meetrilised) instru ­
mendid, hüdrograafia-, okeanograafia-, hüdroloogia- , meteoroloogia- ja geofüüsikainstrumendid ja 
-seadmed (v.a kompassid); kaugusmõõturid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9016 Kaalud, mille tundlikkus on vähemalt 5 cg, vihtidega 
või ilma Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9017 Joonestus-, tähistus- või arvutusinstrumendid (nt 
joonestusmasinad, pantograafid, protraktorid, mallid, 
joonestuskomplektid, arvutuslükatid, arvutuskettad); 
mujal käesolevas grupis nimetamata käsiinstru ­
mendid pikkuse mõõtmiseks (nt mõõdulatid ja -lindid, kruvikud, nihikud) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9018 Meditsiini-, kirurgia-, hambaravi- ja veterinaariain ­
strumendid ja -seadmed, sh stsintigraafiaseadmed, muu elektromeditsiiniline aparatuur ja seadmed nägemise kontrollimiseks:
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 648
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— hambaravitoolid hambaraviseadmete või sülje ­
kausiga Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast mater ­
jalist, sh muudest rubriiki 9018 kuuluvatest mater ­
jalidest Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
9019 Mehhanoteraapilised seadmed; massaažiaparatuur; 
aparaadid patsientide psüühilise seisundi kontrolliks; seadmed osoon-, hapniku- ja aerosoolraviks, kunstliku hingamise aparaadid jm instrumendid 
hingamisteede raviks Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
9020 Muud hingamisaparaadid ja gaasimaskid, v.a mehaa ­
niliste osade ja vahetatavate filtriteta kaitsemaskid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 25 % toote tehasehinnast 
9024 Masinad ja seadmed materjalide (nt metall, puit, 
tekstiil, paber, plast) kõvaduse, tõmbetugevuse, survetugevuse, elastsuse jm mehaaniliste omaduste mõõtmiseks Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 649
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
9025 Areomeetrid jm vedelikesse asetatavad mõõteriistad, 
termomeetrid, püromeetrid, baromeetrid, hügro ­
meetrid ja psühromeetrid, salvestusseadmega või ilma, nende instrumentide mis tahes kombinatsioonid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9026 Instrumendid ja aparaadid vedeliku või gaasi kulu, 
taseme, rõhu vm muutujate mõõtmiseks või kontrol ­
limiseks (nt kulumõõturid, tasemenäitajad, mano ­
meetrid, soojusemõõturid), v.a rubriikidesse 9014, 
9015, 9028 ja 9032 kuuluvad Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9027 Instrumendid ja aparaadid füüsikaliseks ja 
keemiliseks analüüsiks (nt polari-, refrakto- ja spek ­
tromeetrid, gaasi- ja suitsuanalüsaatorid); instru ­
mendid viskoossuse, poorsuse, venivuse, pind ­
pinevuse jms omaduste mõõtmiseks ja kontrolli ­
miseks; aparatuur soojus-, heli- või valgushulga 
mõõtmiseks ja kontrollimiseks (sh eksponomeetrid); mikrotoomid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9028 Gaasi, vedeliku ja elektri kulu või tootmismahtu 
mõõtev aparatuur (sh nende kalibreerimisseadmed): 
— osad ja tarvikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 650
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust 
9029 Pöördeloendurid, tootehulgaloendurid, taksomeetrid, 
läbisõidumõõturid, sammuloendurid jms; spido ­
meetrid ning tahhomeetrid (v.a rubriiki 9014 või 
9015 kuuluvad mõõteriistad); stroboskoobid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9030 Ostsilloskoobid, spektrianalüsaatorid jm instru ­
mendid ja aparaadid elektriliste suuruste mõõtmiseks 
ja kontrolliks (v.a rubriiki 9028 kuuluvad arvestid); instrumendid alfa-, beeta-, gamma-, röntgeni-, kosmilise vm ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks või 
avastamiseks Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9031 Mõõte- ja kontrollinstrumendid ja -seadmed, mujal 
käesolevas grupis nimetamata; profiilprojektorid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9032 Automaatregulatsiooni ja automaatkontrolli instru ­
mendid ning aparatuur Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9033 Gruppi 90 kuuluvate masinate, seadmete, instru ­
mentide ja aparatuuri osad ja tarvikud (mujal 
käesolevas grupis nimetamata) Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 651
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
ex grupp 91 Kellad ja nende osad; välja arvatud: Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9105 Muud kellad Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
9109 Muud komplekteeritud või kokkupandud kellameh ­
hanismid Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast, ja 
— kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa kasutatavate päritolustaatusega 
materjalide väärtust Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
9110 Komplektsed, kokkupanemata või osaliselt kokku ­
pandud kellamehhanismid (kellamehhanismikom ­
plektid); kokkupandud mittekomplektsed kellameh ­
hanismid; esmaselt kokkupandud, reguleerimata kellamehhanismid Valmistamine, milles: 
— kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % 
toote tehasehinnast; ja 
— eespool nimetatud piirangu raames ei ületa 
rubriiki 9114 kuuluvate kasutatavate materjalide väärtus 10 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 652
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
9111 Käe-, tasku- jms kaasaskantavate kellade korpused ja 
nende osad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
9112 Muude kellade jms käesolevasse gruppi kuuluvate 
toodete korpused ning nende osad Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
40 % toote tehasehinnast Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
9113 Kellarihmad, -võrud ja -ketid, nende osad: 
— mitteväärismetallidest, hõbedatud või kullatud 
või mitte, või väärismetalliga plakeeritud 
metallist Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
— muud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast 
Grupp 92 Muusikariistad; nende osad ja tarvikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 653
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
Grupp 93 Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
ex grupp 94 Mööbel; voodivarustus, madratsid, madratsialused, 
padjad jm täistopitud mööblilisandid; mujal 
nimetamata lambid ja valgustid; valgustablood, 
sisevalgustusega sildid jms; kokkupandavad ehitised; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
ex 9401 ja 
ex 9403 Mitteväärismetallist mööbel, milles on polsterdamata 
puuvillakangast massiga kuni 300 g/m
 2 Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
või 
valmistamine puuvillakangast, mis on valmistatud 
kasutamiseks koos rubriiki 9401 või 9403 kuuluvate materjalidega, kui: 
— kanga väärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast, 
ja 
— kõik muud kasutatavad materjalid on päritolus ­
taatusega ning on klassifitseeritud muusse rubriiki kui 9401 või 9403 Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 40 % toote tehasehinnast 
9405 Lambid ja valgustid, sh prožektorid, ning nende 
mujal nimetamata osad; valgustablood, sisevalgus ­
tusega sildid jms, nende mujal nimetamata detailid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 654
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
9406 Kokkupandavad ehitised Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast  
ex grupp 95 Mänguasjad, mängud ja spordivahendid; nende osad 
ja tarvikud; välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest 
9503 Muud mänguasjad; vähendatud suuruses mudelid jms 
meelelahutuslikud mudelid, liikuvad või mitte; 
mitmesugused mosaiikpildid Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
ex 9506 Golfikepid ja nende osad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. Golfikepipeade tootmiseks mõeldud toorikuid võib siiski kasutada  
ex grupp 96 Mitmesugused tooted: välja arvatud: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
ex 9601 ja 
ex 9602 Loomse, taimse või mineraalse päritoluga nikerdus ­
materjalist esemed Valmistamine tootega samasse rubriiki kuuluvatest 
nikerdusmaterjalidest 
ex 9603 Luuad, pintslid ja harjad (v.a vitsluuad jms tooted 
ning kärbi- või oravakarvadest harjad), mehaanilised mootorita käsi-põrandaharjad, maalrirullid ja -tam ­
poonid, kummiäärega kaabitsad ja mopid Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 655
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
9605 Tualett- või õmblustarvete, jalatsi- või riidepuhastus ­
vahendite reisikomplektid Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida 
kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaa ­
tuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % 
toote tehasehinnast 
9606 Nööbid ja rõhknööbid, nööbisüdamikud ja nende 
osad; nööbitoorikud Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning 
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
9608 Pastapliiatsid; vilt- vms urbsest materjalist otsaga 
pliiatsid ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm 
sulepead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga 
pliiatsid; sulepea-, pliiatsi- jms hoidikud; eelni ­
metatud kirjatarvete osad (sh otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609 kuuluvad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest. 
Tootega samasse rubriiki kuuluvaid sulgi ja suleot ­
sikuid võib siiski kasutada 
9612 Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga 
immutatud või muul viisil trükimärkide jätmiseks 
ette valmistatud, poolidel või kassettides või mitte; templipadjad, tindiga immutatud või mitte, karbiga või ilma Valmistamine: 
— mis tahes rubriigi materjalidest, v.a tootega 
samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest, ning
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 656
 ▼M22  
HS rubriik Tootekirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse 
(1) (2) (3) või (4)  
— milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 
50 % toote tehasehinnast 
ex 9613 Piesosüüteseadmega välgumihklid Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 9613 
kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 
ex 9614 Piibud ja piibukahad Valmistamine toorikutest 
Grupp 97 Kunstiteosed, kollektsiooni- ja antiikesemed Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a 
tootega samasse rubriiki kuuluvatest materjalidest
 
( 1 ) „Eritöötlustoimingute” tingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 7.1 ja 7.3. 
( 2 ) „Eritöötlustoimingute” tingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 7.2. 
( 3 ) Grupi 32 märkuses 3 täpsustatakse, et need tooted on mis tahes materjalide värvimiseks või värvainete tootmisel koostisainete na kasutatavad tooted, kui need ei ole klassifitseeritud mõnda muusse grupi 32 rubriiki. 
( 4 ) „Rühm” tähendab rubriigi osa, mis on eraldatud semikooloniga. 
( 5 ) Toodete puhul, mis koosnevad nii rubriikidesse 3901–3906 kui ka rubriikidesse 3907–3911, kuuluvatest materjalidest, kohaldata kse seda piirangut ainult selle materjalide rühma suhtes, mis on tootes massilt ülekaalus. 
( 6 ) Üliläbipaistvaks kileks loetakse kilet, mille valgustugevust vähendav toime (läbitustegur) mõõdetuna Gardneri läbitustegurimõ õturiga ASTM-D 1003-16 on alla 2 %. 
( 7 ) Tekstiilmaterjalide segust valmistatud tooteid käsitlevad eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 5. 
( 8 ) Selle materjali kasutamine on piiratud paberitööstuses kasutatava riide tootmisega. 
( 9 ) Vt sissejuhatavat märkust 6. 
( 10 ) Silmkoelised ja heegeldatud tooted, mis ei ole elastsed ega kummeeritud ja mis on saadud silmkootud või heegeldatud detailide  (vastavakujuliseks lõigatud või kootud) kokkuõmblemisel või ühendamisel, on esitatud 
sissejuhatavas märkuses 6. 
( 11 ) SEMII ( Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated ) – Pooljuhtide Tööstuse Seadmete ja Materjalide Instituut. 
( 12 ) Seda eeskirja kohaldatakse kuni 31.12.2005.
 LISA 16  
TÖÖD, MILLE SUHTES EI KOHALDATA ÜLDISE SOODUSTUSTE 
SÜSTEEMI PIIRKONDLIKKU KUMULATSIOONI  
Tööd, nagu:  
— nööpide ja/või muud tüüpi kinnitite kinnitamine,  
— nööpaukude tegemine,  
— püksisäärte ja varrukate alläärte või seelikute ja kleitide allääre palistamine,  
— taskurätikute, lauapesu jne palistamine,  
— kaunistuste ja lisandite, nagu taskud, sildid, märgid jne, kinnitamine,  
— müügiks ettenähtud valmisriiete triikimine ja muu töötlemine,  
— nimetatud tööde ükskõik milline kombinatsioon.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 657
 
LISA 17  
▼M39  
PÄRITOLUSERTIFIKAAT VORM A  
1. Päritolusertifikaat vorm A peab vastama käesolevas lisas esitatud näidisele. 
Sertifikaadi tagaküljel olevates märkustes ei ole kohustuslik kasutada inglise 
või prantsuse keelt. Sertifikaat koostatakse inglise või prantsuse keeles. Kui sertifikaat täidetakse käsitsi, tuleb sissekanded teha tindi ja trükitähtedega.
 
2. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on – 5 
kuni + 8 mm. Kasutatav paber peab olema, mis kaalub vähemalt 25 g/m  2 . 
Sellel peab olema roheline giljoššmustriga taust, mis teeb kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud silmaga nähtavaks.
 
Kui sertifikaat koosneb mitmest eksemplarist, trükitakse ainult pealmisele 
originaaleksemplarile roheline giljoššmuster.  
3. Igal sertifikaadil peab olema trükitud või käsitsikirjutatud seerianumber, mille 
järgi saab seda identifitseerida.  
4. Sertifikaate, mille tagaküljel on märkuste varasem versioon (1996, 2004 ja 
2005), võib kasutada kuni olemasolevad varud on ammendatud.  ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 658
 
▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 659
 
NOTES (2007)  
I. Countries which accept Form A for the purposes of the generalized 
system of preferences (GSP):  
Australia (*)  
Belarus  
Canada  
Japan  
New Zealand (**)  
Norway  
Russian Federation  
Switzerland including 
Liechtenstein (***)  
Turkey  
United States of 
America (****)  European Union:  
Austria  
Belgium  
Bulgaria  
Cyprus  
Czech Republic  
Denmark  
Estonia  
Germany  
Greece  Finland  
France  
Hungary  
Ireland  
Italy 
Latvia  
Lithuania  
Luxembourg  
Malta  Netherlands  
Poland  
Portugal  
Romania  
Slovakia  
Slovenia  
Spain  
Sweden  
United Kingdom  
Full details of the conditions covering admission to the GSP in these countries 
are obtainable from the designated authorities in the exporting 
preference-receiving countries or from the customs authorities of the 
preference-giving countries listed above. An information note is also obtainable from the UNCTAD secretariat.
 
II. General conditions  
To qualify for preference, products must:  
(a) Fall within a description of products eligible for preference in the country of 
destination. The description entered on the form must be sufficiently detailed 
to enable the products to be identified by the customs officer examining them;
 
(b) Comply with the rules of origin of the country of destination. Each article in 
a consignment must qualify separately in its own right; and  
(c) Comply with the consignment conditions specified by the country of desti ­
nation. In general products must be consigned directly from the country of 
exportation to the country of destination, but most preference-giving 
countries accept passage through intermediate countries subject to certain conditions. (For Australia, direct consignment is not necessary.)
 
III. Entries to be made in Box 8  
Preference products must either be wholly obtained in accordance with the rules 
of the country of destination or sufficiently worked or processed to fulfil the requirements of that country's origin rules.
 
(a) Products wholly obtained: for export to all countries listed in Section I, enter 
the letter ‘P’ in Box 8 (for Australia and New Zealand, Box 8 may be left 
blank).  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 660  
(*) For Australia, the main requirement is the exporter's declaration on the normal 
commercial invoice. Form A. accompanied by the normal commercial invoice, is 
an acceptable alternative, but official certification is not required. 
(**) Official certification is not required. 
(***) The Principality of Liechtenstein forms, pursuant to the Treaty of 29 March 1923, a 
customs union with Switzerland. 
(****) The United States does not require GSP Form A. A declaration setting forth all 
pertinent detailed information concerning the production or manufacture of the 
merchandise is considered sufficient only if requested by the district collector of 
customs.
 (b) Products sufficiently worked or processed: for export to the countries 
specified below, the entry in Box S should be as follows,  
(1) United States of America: for single country shipments, enter the letter 
‘Y’ in Box 8: for shipments from recognized associations of counties, enter the letter ‘ Z’, followed by the sum of the cost or value of the 
domestic materials and the direct cost of processing, expressed as a 
percentage of the ex-factory price of the exported products (example: 
‘Y’ 35 % or ‘Z’ 35 %).
 
(2) Canada: for products which meet origin criteria from working or 
processing in more than one eligible least developed country, enter letter ‘G’ in Box 8: otherwise ‘F’.
 
(3) The European Union, Japan, Norway, Switzerland including Liechten ­
stein, and Turkey: enter the letter ‘W’ in Box 8 followed by the Harmonized Commodity Description and coding system (Harmonized System) heading at the four-digit level of the exported product 
(example ‘W’ 96.18).
 
(4) Russian Federation: for products which include value added in the 
exporting preference-receiving country, enter the letter ‘Y’ in Box 8. followed by the value of imported materials and components expressed as a percentage of the fob price of the exported products (example ‘Y’ 
45 %); for products obtained in a preference-receiving country and 
worked or processed in one or more other such countries, enter ‘Pk’.
 
(5) Australia and New Zealand: completion of Box 8 is not required. It is 
sufficient that a declaration be properly made in Box 12.  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 661
 
▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 662
 
NOTES (2007)  
I. Pays qui acceptent la formule A aux fins du système généralisé de 
préférences (SGP):  
Australie (*)  
Belarus  
Canada  
Etats-Unis d'Amé ­
rique (**)  
Fédération de Russie  
Japon  
Norvège  
Nouvelle-Zélande (***)  
Suisse y compris Liech ­
tenstein (****)  Turquie  
Union Européenne:  
Allemagne  
Autriche  
Belgique  
Bulgarie  
Chypre  
Danemark  
Espagne  
Estonie  Finlande  
France  
Grèce  
Hongrie  
Irlande  
Italie  
Lettonie  
Lituanie  
Luxembourg  Malte  
Pays-Bas  
Pologne  
Portugal  
République tchèque  
Roumanie  
Royaume-Uni  
Slovaquie  
Slovénie  
Suède  
Des détails complets sur les conditions régissant l'admission au bénéfice du SGP 
dans ces pays peuvent être obtenus des autorités désignées par les pays expor ­
tateurs bénéficiaires ou de l'administration des douanes des pays donneurs qui figurent dans la liste ci-dessus. Une note d'information peut également être obtenue du secrétariat de la CNUCED
 
II. Conditions générales  
Pour être admis au bénéfice des préférences, les produits doivent:  
(a) correspondre à la définition établie des produits pouvant bénéficier du régime 
de préférences dans les pays de destination. La description figurant sur la formule doit être suffisamment détaillée pour que les produits puissent être 
identifiés par l'agent des douanes qui les examine;
 
(b) satisfaire aux règles d'origine du pays de destination. Chacun des articles 
d'une même expédition doit répondre aux conditions prescrites; et  
(c) satisfaire aux conditions d'expédition spécifiées par le pays de destination. En 
général, les produits doivent être expédiés directement du pays d'exportation au pays de destination; toutefois, la plupart des pays donneurs de préférences 
acceptent sous certaines conditions le passage par des pays intermédiaires 
(pour l'Australie, l'expédition directe n'est pas nécessaire).
 
III. Indications à porter dans la case 8  
Pour bénéficier des préférences, les produits doivent avoir été, soit entièrement 
obtenus, soit suffisamment ouvrés ou transformés conformément aux règles 
d'origine des pays de destination.  
(a) Produits entièrement obtenus: pour l'exportation vers tous les pays figurant 
dans la liste de la section, il y a lieu d'inscrire la lettre «P» dans la case 8 (pour l'Australie et la Nouvelle-Zélande, la case 8 peut être laissée en blanc).
 ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 663  
(*) Pour l'Australie, l'exigence de base est une attestation de l'exportateur sur la facture 
habituelle. La formule A, accompagnée de la facture habituelle, peut être acceptée en 
remplacement, mais une certification officielle n'est pas exigée. 
(**) Les États-Unis n'exigent pas de certificat SGP Formule A. Une déclaration reprenant 
toute information appropriée et détaillée concernant la production ou la fabrication de 
la marchandise est considérée comme suffisante, et doit être présentée uniquement à 
la demande du receveur des douanes du district (District collector of Customs). 
(***) Un visa officiel n'est pas exigé. 
(****) D'après l'Accord du 29 mars 1923, la Principauté du Liechtenstein forme une union 
douanière avec la Suisse.
 (b) Produits suffisamment ouvres ou transformés: pour l'exportation vers les pays 
figurant ci-après, les indications à porter dans la case S doivent être les 
suivantes:  
(1) États Unis d'Amérique: dans le cas d'expédition provenant d'un seul pays, 
inscrire la lettre «Y» ou, dans le cas d'expéditions provenant d'un groupe de pays reconnu comme un seul, la lettre «Z». suivie de la somme du 
coût ou de la valeur des matières et du coût direct de la transformation, 
exprimée, en pourcentage du prix départ usine des marchandises exportées (exemple: «Y» 35 % ou «Z» 35 %);
 
(2) Canada: il y a lieu d'inscrire dans la case S la lettre «G» pur les produits 
qui satisfont aux critères d'origine après ouvraison ou transformation 
dans plusieurs des pays les moins avancés: sinon, inscrira la lettre «F»;  
(3) Japon, Norvège, Suisse y compris Liechtenstein, Turquie et l'Union euro ­
péenne: inscrire dans la case 8 la lettre «W» suivie de la position tarifaire à quatre chiffres occupée par le produit exporté dans le Système 
harmonisé de désignation et de codification des marchandises (Système 
harmonisé) (exemple «W» 96.18);
 
(4) Fédération de Russie: pour les produits avec valeur ajoutée dans le pays 
exportateur bénéficiaire de préférences, il y a lieu d'inscrire la lettre «Y» dans la case 8, en la faisant suivre de la valeur des matières et des 
composants importés, exprimée en pourcentage du prix fob des 
marchandises exportées (exemple: «Y» 45 %); pour les produits obtenus dans un pays bénéficiaire de préférences et ouvrés ou trans ­
formés dans un ou plusieurs autres pays bénéficiaires, il y a lieu d'in ­
scrire les lettre «Pk» dans la case 8;
 
(5) Australie et Nouvelle-Zélande: il n'est pas nécessaire de remplir la case 8. 
Il suffit de fane une déclaration appropriée dans la case 12.  ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 664
 
18 LISA  
(nimetatud artikli 97m lõikes 3)  
Arvedeklaratsioon  
Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas 
joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja reprodutseerida.  
Prantsuskeelne tekst  
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation 
douanière n  o … (  1 )) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces 
produits ont l'origine préférentielle … (  2 ) au sens des règles d'origine du 
Système des préférences tarifaires généralisées de la Communauté européenne 
et … (  3 ). 
Ingliskeelne tekst  
The exporter of the products covered by this document (customs authorization 
No … (  1 )) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products 
are of … preferential origin (  2 ) according to rules of origin of the Generalized 
System of Preferences of the European Community and … (  3 ). 
................................................................  
(Koht ja kuupäev) (  4 ) 
(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakir ­
jutaja nimi) (  5 ) ▼M39  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 665  
( 1 ) Kui arvedeklaratsiooni koostab Euroopa Liidu heakskiidetud eksportija artikli 97v lõike 4 
tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui 
arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija (see on alati nii, kui kaubaarve 
deklaratsioon koostatakse soodustatud riikides), jäetakse sulgudes olevad sõnad välja 
või lünk jäetakse tühjaks). 
( 2 ) Tuleb märkida toodete päritoluriik. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt 
seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast artikli 97j tähenduses, peab 
eksportija nende kohta selgelt märkima tähise „CM” dokumendile, millel deklaratsioon esitatakse. 
(
 3 ) Vajaduse korral tuleb märkida üks järgmistest tähistest: „EU cumulation”, „Norway 
cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation”, „regional cumulation”, 
„extended cumulation with country x” või „Cumul UE”, „Cumul Norvège”, „Cumul 
Suisse”, „Cumul Turquie”, „cumul regional”, „cumul étendu avec le pays x”. 
( 4 ) Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need tähised märkimata jätta. 
( 5 ) Vt artikli 97v lõik 7 (kehtib üksnes Euroopa Liidu heakskiidetud eksportijate suhtes). 
Juhul, kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutanu 
nimi.
 __________  
▼B 
LISA 21  
KAUPADE LIIKUMISSERTIFIKAAT EUR.1 JA ASJAKOHASED 
TAOTLUSED  
1. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 peab vastama käesolevas lisas esitatud 
näidisele. Käesolev vorm trükitakse ühes ühenduse ametlikus keeles. Sertifi ­
kaadid täidetakse ühes nendest keeltest ja kooskõlas ekspordiriigi või -terri ­
tooriumi siseriiklike õigusaktidega. Kui vorm täidetakse käsitsi, tuleb kanded 
teha tindi ja suurtähtedega.  
2. Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on vahemikus 
–5 mm kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema puitmassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m
 2 . Paberile trükitakse 
roheline giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste 
vahenditega teostatud võltsingud.  
3. Ekspordiriigi või -territooriumi pädevatel asutustel on õigus trükkida 
sertifikaate ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodades. Sel 
juhul peab igal sertifikaadil olema viide volitusele. Igal sertifikaadil peab 
olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identi ­
fitseerida. Sertifikaadile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerian ­
umber, mille järgi saab sertifikaati identifitseerida.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 666
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 667
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 668
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 669
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 670
 
LISA 22  
KAUBAARVE DEKLARATSIOON  
Kaubaarve deklaratsioon tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. 
Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.  
Hispaaniakeelne versioon  
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización 
aduanera n  o … (  1 ) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos pro ­
ductos gozan de un origen preferencial … (  2 ). 
Taanikeelne versioon  
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighe ­
dernes tilladelse nr. … (  1 ) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er 
angivet, har præferenceoprindelse i … (  2 ). 
Saksakeelne versioon  
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (  1 ) der Waren, auf 
die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, daß diese Waren, soweit nicht 
anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (  2 ) Ursprungswaren sind.  
Kreekakeelne versioon  
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  
τελωνείου  υπ' αριθ. … (  1 ) δηλώνει  ότι, εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα 
προϊόντα  αυτά  είναι  προτιμησιακής  καταγωγής  … (  2 ). 
Ingliskeelne versioon  
The exporter of the products covered by this document (customs authorization 
No … (  1 ) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products 
are of … (  2 ) preferential origin.  
Prantsuskeelne versioon  
L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation doua ­
nière n  o … (  1 ) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont 
l'origine préférentielle … (  2 ). 
Itaaliakeelne versioon  
L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione 
doganale n. … (  1 ) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di 
origine preferenziale … (  2 ). 
Hollandikeelne versioon  
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (dou ­
anevergunning nr. … (  1 ),verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende 
vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (  2 ) oorsprong zijn.  
Portugalikeelne versioon  
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento 
(autorização aduaneira n.  o … (  1 ),declara que, salvo expressamente indicado em 
contrário, estes produtos são de origem preferencial … (  2 ). 
Soomekeelne versioon  
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (  1 ) ilmoittaa, että 
nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (
 2 ) alkuperätuotteita.  
Rootsikeelne versioon  
Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens till ­
stånd nr. … (  1 ) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har 
förmånsberättigande … ursprung (  2 ) ursprung.  ▼M10  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 671  
( 1 ) Kui kaubaarve deklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kir ­
jutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve deklaratsiooni ei koosta 
heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. 
( 2 ) Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud 
toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija selgelt märkima need 
tähisega „CM” dokumendis, millel deklaratsioon koostatakse.
 Tšehhikeelne versioon  
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení … (  1 )) prohlašuje, 
že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferen ční původ v … (  2 ). 
Eestikeelne versioon  
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus 
nr … (  1 )) deklareerib, et need tooted on … (  2 ) sooduspäritoluga, välja arvatud 
juhul kui on selgelt näidatud teisiti.  
Lätikeelne versioon  
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas pilnvara 
Nr. … (  1 )), deklar ē, ka, izņemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem produk ­
tiem ir priekšroc ību izcelsme no … (  2 ). 
Leedukeelne versioon  
Šiame dokumente išvardint ų prekių eksportuotojas (muitin ės liudijimo Nr … (  1 )) 
deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (  2 ) preferencin ės kilmės prekės. 
Ungarikeelne versioon  
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: … (  1 )) kije­
lentem, hogy eltér ő jelzés hiányában az áruk kedvezményes … (  2 ) származásúak.  
Maltakeelne versioon  
L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana 
nru. … (  1 )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn 
il-prodotti huma ta' ori ġini preferenzjali … (  2 ) 
Poolakeelne versioon  
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie władz celnych 
nr … (  1 )) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyra źnie określone, produkty te 
mają … (  2 ) preferencyjne pochodzenie.  
Sloveenikeelne versioon  
Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov 
št …. (  1 ) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno navedeno, ima to blago 
preferencialno …. (  2 ) poreklo.  
Slovakikeelne versioon  
Vývozca výrobkov uvedených v tomto doklade ( číslo povolenia … (  1 )) 
vyhlasuje, že okrem zrete ľne označených, majú tieto výrobky preferen čný 
pôvod v … (  2 ). 
▼M30  
Bulgaariakeelne versioon  
Износителят  на продуктите , обхванати  от този документ  (митническо  
разрешение  № …. (  1 )), декларира , че освен  където  ясно  е отбелязано  друго , 
тези продукти  са с … преференциален  произход  ( 2 ). 
Rumeeniakeelne versioon  
Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autoriza ția vamală 
nr… (  1 )) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, 
aceste produse sunt de origine preferen țială… (  2 ). 
▼M45  
Horvaadikeelne tekst  
Izvoznik proizvoda obuhva ćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. … (  1 ) 
izjavljuje da su, osim ako je druk čije izričito navedeno, ovi proizvodi … (  2 ) 
preferencijalnog podrijetla.  
▼M10  
..................................................................................... ..............  
(Koht ja kuupäev) (  3 ) 
..................................................................................... ..............  
(Eksportija allkiri; deklaratsioonile allakirjutaja nimi 
selgelt välja kirjutada) (  4 ) ▼A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 672  
( 1 ) Kui kaubaarve deklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirju ­
tada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve deklaratsiooni ei koosta heak ­
skiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks. 
( 2 ) Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud 
toodetega, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija selgelt märkima need 
tähisega „CM” dokumendis, millel deklaratsioon koostatakse. 
( 3 ) Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas. 
( 4 ) Vt artikli 117 lõiget 5. Juhtudel, kui eksportija allkirja ei nõuta, tähendab allkirjast 
vabastamine ka allakirjutaja nime kirjutamisest vabastamist.
 LISA 23  
TOLLIVÄÄRTUSEGA SEOTUD TÕLGENDUSMÄRKUSED  
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
Artikkel 29, lõige 1 Tegelikult makstud või makstav hind viitab importkauba hinnale. Seega 
dividendid või muud maksed, mida ostja maksab müüjale ning mis ei ole seotud importkaubaga, ei ole tolliväärtuse osa. 
Artikkel 29, lõige 1, 
punkt a, kolmas taane Selliste piirangute näiteks on juhtum, kui autode müüja nõuab, et ostja 
ei müüks ega eksponeeriks autosid enne kindlaksmääratud kuupäeva, 
millal algab kõnealuse mudeli aasta. 
Artikkel 29, lõige 1, 
punkt b Mõned näited sellest: 
a) müüja kehtestab importkauba hinna tingimusel, et ostja ostab ka teisi 
kaupu kindlaksmääratud koguses; 
b) importkauba hind sõltub hinnast või hindadest, millega importkauba 
ostja müüb teisi kaupu importkauba müüjale; 
c) hind kehtestatakse makseviisi põhjal, mis ei ole seotud importkau ­
baga, nagu näiteks siis, kui importkaup on pooltoode, mille müüja on tarninud tingimusel, et ta saab kindlaksmääratud koguse valmis ­
toodet. Importkauba tootmise või turustamisega seotud tingimused ja 
tasud ei mõjuta tehinguväärtuse aktsepteerimist. Näiteks fakt, et ostja varustab müüjat impordiriigis tehtud inseneritööde või kavanditega, ei mõjuta artikli 29 lõike 1 rakendamisel tehinguväärtuse aktseptee ­
rimist. 
Artikkel 29, lõige 2 1. Lõike 2 punktid a ja b annavad erinevad võimalused tehinguväärtuse 
aktsepteeritavuse kindlakstegemiseks. 
2. Lõike 2 punkt a sätestab, et kui ostja ja müüja on teineteisest sõltu ­
vad, uuritakse müügi asjaolusid ja tehinguväärtust aktsepteeritakse tolliväärtusena tingimusel, et nende omavaheline sõltuvus ei ole 
hinda mõjutanud. Mõeldud pole seda, et asjaolusid tuleks uurida 
kõigil juhtudel, kui ostja ja müüja on teineteisest sõltuvad. Uurimine on nõutav üksnes siis, kui hinna aktsepteeritavus on kahtlane. Kui toll ei kahtle hinna aktsepteeritavuses, tuleks see aktsepteerida dekla ­
randilt lisateavet nõudmata. Näiteks on toll võinud seda sõltuvust 
varem uurida või tal võib üksikasjalik teave ostja ja müüja kohta juba olemas olla ja ta võib olla kõnealuse uurimise või teabe põhjal 
juba veendunud, et see sõltuvus ei ole hinda mõjutanud.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 673
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
3. Kui toll ei saa aktsepteerida tehinguväärtust ilma lisauurimiseta, peab 
ta andma deklarandile võimaluse esitada selline üksikasjalik lisa ­
teave, mis võib olla vajalik, et toll saaks uurida müügi asjaolusid. 
Sel juhul peaks toll olema valmis uurima tehingu asjakohaseid aspekte, kaasa arvatud see, kuidas ostja ja müüja korraldavad oma ärisuhteid ja kuidas on jõutud kõnealuse hinnani, selleks et kindlaks 
määrata, kas sõltuvus on hinda mõjutanud. Kui saab näidata, et ostja 
ja müüja, kuigi nad on teineteisest sõltuvad käesoleva määruse artikli 143 sätete alusel, ostavad teineteiselt ja müüvad teineteisele nii, nagu nad ei oleks sõltuvad, siis näitab see, et sõltuvus ei ole hinda mõju ­
tanud. Näiteks, kui hind oli määratud vastavalt kõnealuse tööstusharu 
tavalisele hinnakujunduse tavale või kui müüja määrab müügihinna samamoodi ostjate jaoks, kes ei ole temast sõltuvad, siis näitab see, et sõltuvus ei ole hinda mõjutanud. Teine näide: kui tõestatakse, et 
hind on piisav selleks, et katta kõik kulud ja saada kasumit, mille 
suurus on võrreldav samasse klassi või liiki kuuluvate kaupade müügil saadava kasumiga kõnealusel ajavahemikul (näiteks aastas), siis näitab see, et sõltuvus ei ole hinda mõjutanud. 
4. Lõike 2 punkt b sätestab deklarandile võimaluse näidata, et tehingu ­
väärtus on väga lähedane tolli poolt varem aktsepteeritud võrdlusvä ­
ärtusele, ja on seetõttu aktsepteeritav artikli 29 sätete alusel. Kui lõike 2 punkti b järgne kriteerium on täidetud, siis ei ole vaja uurida 
mõju küsimust lõike 2 punkti a alusel. Kui tollil on ilma üksikasja ­
liku lisaküsitluseta juba piisavalt teavet jõudmaks veendumusele, et üks lõike 2 punktis b sätestatud kriteerium on täidetud, siis ei ole tal mingit põhjust nõuda, et deklarant tõendaks kriteeriumi täitmist. 
Artikkel 29, lõige 2, 
punkt b Määrates kindlaks, kas üks väärtus on „väga lähedane” teisele väärtu ­
sele, tuleb arvesse võtta palju tegureid. Need tegurid hõlmavad import ­
kauba laadi, tööstusharu enda olemust, aastaaega, millal kaupa impor ­
ditakse, ja seda, kas väärtuste erinevus on kaubanduslikult tähtis. Kuna 
need tegurid võivad iga kord olla erinevad, on võimatu kohaldada kõigil juhtudel ühtset standardit, näiteks kindlat protsendimäära. Näiteks võib 
ühte sorti kaupade väike väärtuserinevus olla mitteaktsepteeritav, teist 
sorti kaupade suur väärtuserinevus aga aktsepteeritav, kui määratakse kindlaks, kas tehinguväärtus on lähedane artikli 29 lõike 2 punktis b sätestatud võrdlusväärtusele. 
Artikkel 29, lõige 3, 
punkt a Näiteks on kaudse maksega tegemist juhul, kui ostja tasub müüja võla 
täielikult või osaliselt.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 674
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
Artikkel 30, lõige 2, 
punkt a 
Artikkel 30, lõige 2, 
punkt b 1. Artikli 2 rakendamisel kasutab toll võimaluse korral identse kauba 
müüki hinnatava kaubaga samal kaubanduslikul tasemel ja põhiliselt 
samas koguses. Sellise müügi puudumisel võib kasutada identse kauba müüki, mis toimub ühel järgnevast kolmest tingimusest: 
a) müük samal kaubanduslikul tasemel, kuid erinevas koguses; 
b) müük erineval kaubanduslikul tasemel, kuid põhiliselt samas 
koguses; 
c) müük erineval kaubanduslikul tasemel ja erinevas koguses. 
2. Kui esineb ühele nendest kolmest tingimusest vastav müük, korri ­
geeritakse vastavalt juhtumile: 
a) üksnes koguse tegurit; 
b) üksnes kaubandusliku taseme tegurit; 
c) nii kaubandusliku taseme kui ka koguse tegurit. 
3. Kaubanduslike tasemete või koguste erinevusest põhjustatud korri ­
geerimise tingimus on, et kõnealune korrigeerimine, põhjustagu see 
väärtuse vähenemist või suurenemist, tehakse ainult esitatud tõendus ­
materjali alusel, mis selgelt näitab korrigeerimise põhjendatust ja täpsust, näiteks kehtivad hinnakirjad, mis sisaldavad erinevate tase ­
mete või erinevate koguste hindu. Selle näiteks on, kui hinnatav 
importkaup koosneb 10ühikulisest saadetisest ja ainus teadaoleva tehinguväärtusega importkaup koosneb 500 ühiku müügist ning on teada, et müüja vähendab hinda koguse pealt, siis võib vajaliku 
korrigeerimise teha müüja hinnakirjale toetudes ja kasutades hinda, 
mis kehtib 10 ühiku müümisel. See ei nõua, et müük oleks pidanud toimuma 10 ühiku kaupa, kui hinnakirjas on kehtestatud bona fide teiste koguste müük. Kuid niisuguse objektiivse kriteeriumi 
puudumisel ei saa tolliväärtust määrata artikli 30 lõike 2 punktide 
a ja b sätete alusel. 
Artikkel 30, lõige 2, 
punkt d 1. Üldiselt määratakse tolliväärtus käesolevate sätete alusel kindlaks 
impordiriigis hõlpsalt kättesaadava teabe põhjal. Arvutatud väärtuse kindlaksmääramiseks võib siiski olla vajalik uurida hinnatava kauba 
tootmiskulusid ja muud teavet, mida tuleb muretseda väljaspool 
ühendust. Lisaks sellele ei kuulu kaubatootja enamikul juhtudel impordiriigi ametiasutuste jurisdiktsiooni alla. Arvutatud väärtuse meetodi kasutamine piirdub tavaliselt nende juhtudega, kui müüja 
ja ostja on teineteisest sõltuvad ning tootja on valmis esitama impor ­
diriigi ametiasutustele vajalikke kuluarvutusi ja võimaldama läbi viia mis tahes järgnevat kontrollimist, mis võib osutuda vajalikuks.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 675
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
2. Artikli 30 lõike 2 punkti d esimeses taandes nimetatud „kulud või 
väärtus” määratakse kindlaks tootja poolt või tema nimel esitatud 
teabe põhjal, mis puudutab hinnatava kauba tootmist. See peab põhi ­
nema tootja kaubanduslikel raamatupidamisaruannetel, tingimusel et kõnealused raamatupidamisaruanded on vastavuses kaupa tootvas riigis kohaldatavate üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega. 
3. Artikli 30 lõike 2 punkti d teises taandes nimetatud „kasumi ja 
üldkulude summa” tuleb määrata kindlaks teabe põhjal, mille on andnud tootja või mis on antud tema nimel, kui tootja arvud ei ole vastuolus hinnatava kaubaga samasse klassi või liiki kuuluva 
kauba müügil tavaliselt esinevaga, tingimusel et seda kaupa valmi ­
stavad ekspordiriigi tootjad eksportimiseks impordiriiki. 
4. Mõistetavalt ei arvestata käesolevas lõikes nimetatud elementide mis 
tahes kulusid ega väärtust arvutatud väärtuse kindlaksmääramisel 
topelt. 
5. Käesoleval juhul tuleb tähele panna, et „kasumi ja üldkulude 
summat” tuleb vaadelda tervikuna. Sellest järeldub, et kui mingil 
üksikjuhul on tootja kasum väike ja tootja üldkulud suured, siis 
võivad tema kasum ja üldkulud üheskoos olla siiski vastavuses samasse klassi või liiki kuuluva kauba müügil tavaliselt esinevaga. Näiteks võib niisugune olukord tekkida, kui impordiriigis alustatakse 
uue toote turustamist ja tootja loobub kasumist või on nõus madala 
kasumiga, et korvata turustamise alustamisest tingitud suuri üldku ­
lusid. Kui tootja suudab näidata, et importkauba müügist saadav kasum on väike konkreetsetest kaubandusoludest tingituna, tuleb 
võtta arvesse tootja tegeliku kasumi suurus, tingimusel et tootjal 
on selle põhjendamiseks arvestatavad kaubanduslikud põhjused ja et tootja hinnakujunduspoliitika vastab asjaomase tööstusharu tavali ­
sele hinnakujunduspoliitikale. Näiteks võib kõnealune olukord 
tekkida, kui tootjad on sunnitud ajutiselt hindu alandama nõudluse 
ettenägematu vähenemise tõttu või kui nad müüvad kaupa, mis täiendab impordiriigis toodetavate kaupade sortimenti, ja nõustuvad väikese kasumiga konkurentsivõime säilitamiseks. Kui tootja esitatud 
kasumi ja üldkulude andmed ei vasta sellele, mis tavaliselt esineb 
hinnatava kaubaga samasse klassi või liiki kuuluva kauba müümisel, tingimusel et seda kaupa valmistavad ekspordiriigi tootjad eksporti ­
miseks impordiriiki, võib kasumi ja üldkulude summa põhineda 
muul asjakohasel teabel peale selle, mille on andnud kauba tootja 
või mis on antud tema nimel.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 676
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
6. Kas teatud kaup kuulub samasse klassi või liiki kui teine kaup, tuleb 
kindlaks määrata iga juhtumi korral eraldi, arvestades kõiki valitse ­
vaid asjaolusid. Kui artikli 30 lõike 2 punkti d sätete alusel 
määratakse kindlaks tavaline kasum ja üldkulud, tuleb uurida impor ­
diriigis ekspordiks müüdud kitsaimat kaubarühma või -sortimenti, mis hõlmab hinnatavat kaupa ja mille kohta on võimalik saada vaja ­
likku teavet. Artikli 30 lõike 2 punkti d kohaldamisel peab samasse 
klassi või liiki kuuluv kaup pärinema samast riigist kui hinnatav kaup. 
Artikkel 31, lõige 1 1. Artikli 31 lõike 1 sätete alusel määratud tolliväärtus peaks võimali ­
kult suuremas ulatuses põhinema varem määratud tolliväärtustel. 
2. Artikli 31 lõike 1 alusel kasutatavad tolliväärtuse määramise 
meetodid peaksid olema need, mis on sätestatud artiklis 29 ja artikli 30 lõikes 2, kuid artikli 31 lõike 1 eesmärkidele ja sätetele vastab põhjendatud paindlikkus kõnealuste meetodite rakendamisel. 
3. Mõned näited põhjendatud paindlikkusest: 
a) identne kaup: nõuet, et identset kaupa peab eksportima hinnatava 
kaubaga samal või ligikaudu samal ajal, võib tõlgendada paind ­
likult; tolliväärtuse aluseks võib olla identne importkaup, mis on 
toodetud muu riigis kui hinnatava kauba ekspordiriik; võib kasu ­
tada identse importkauba tolliväärtust, mis on juba kindlaks määratud artikli 30 lõike 2 punktide c ja d sätete alusel; 
b) sarnane kaup: nõuet, et sarnast kaupa peab eksportima hinnatava 
kaubaga samal või ligikaudu samal ajal, võib tõlgendada paind ­
likult; tolliväärtuse aluseks võib olla sarnane importkaup, mis on 
toodetud muus riigis kui hinnatava kauba ekspordiriik; võib kasu ­
tada sarnase importkauba tolliväärtust, mis on juba kindlaks 
määratud artikli 30 lõike 2 punktide c ja d sätete alusel; 
c) tuletatud väärtuse meetod: käesoleva määruse artikli 152 lõike 1 
punkti a nõuet, et kaupa peab müüma samas seisundis, kui see oli importimisel, võib tõlgendada paindlikult; 90 päeva nõuet võib kohaldada paindlikult. 
Artikkel 32, lõige 1, punkt 
b, alapunkt ii 1. Artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis ii määratletud elementide 
jaotamist importkauba vahel mõjutab kaks tegurit — elemendi 
enda väärtus ja viis, kuidas kõnealune väärtus jaotatakse importkau ­
bale. Kõnealuste elementide jaotamine peab olema põhjendatud, asjaoludele vastav ja vastavuses üldtunnustatud arvestuspõhimõte ­
tega.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 677
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
2. Kui importija omandab elemendi kindla hinna eest müüjalt, kes on 
temast sõltumatu, on elemendi väärtuseks nimetatud hind. Kui 
elemendi on tootnud importija või temast sõltuv isik, võrdub selle 
väärtus tootmiskuludega. Kui importija on elementi varem kasuta ­
nud, olenemata sellest, kas ta on selle omandanud või ise tootnud, tuleb elemendi väärtuse saamiseks esialgseid soetamis- või tootmi ­
skulusid vähendada vastavalt kasutamisele. 
3. Kui elemendi väärtus on kindlaks määratud, tuleb kõnealune väärtus 
importkauba vahel jaotada. Selleks on mitu võimalust. Näiteks võib väärtuse lisada esimesele saadetisele, kui importija soovib maksta 
tollimaksu kogu väärtuselt korraga. Teine näide: importija võib 
nõuda, et väärtus jaotataks nende ühikute vahel, mis on toodetud esimese saadetise ajaks. Järgmine näide: importija võib nõuda, et väärtus jaotataks kogu eeldatava toodangu vahel, kui kõnealuse 
toodangu kohta on olemas lepingud või kindlad kohustused. Impor ­
tija esitatud dokumentidest sõltub, millist jaotusmeetodit kasutatakse. 
4. Eespool nimetatud näide: importija annab tootjale valuvormi, mida 
hakatakse kasutama importkauba tootmisel, ja sõlmib tootjaga 
lepingu 10 000 ühiku ostmise kohta. Selleks ajaks, kui jõuab kohale 
esimene 1 000 ühikust koosnev saadetis, on tootja tootnud juba 4 000 ühikut. Importija võib tollilt nõuda valuvormi väärtuse jaota ­
mist 1 000, 4 000 või 10 000 ühiku vahel. 
Artikkel 32, lõige 1, punkt 
b, alapunkt iv 1. Artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis iv määratletud kuluelementide 
eest tehtavad lisandid peaksid põhinema tõestel ja täpselt määratle ­
tavaid koguseid käsitlevatel andmetel. Et vähendada nii importija kui ka tolli vaeva lisatava väärtuse kindlaksmääramisel, tuleks kasutada nii palju kui võimalik ostja äridokumentidest hõlpsasti kättesaa ­
davaid andmeid. 
2. Nende ostja tarnitud elementide puhul, mis ta on ostnud või renti ­
nud, on kululisandiks ostu- või rendihind. Nende elementide puhul, mis on üldkasutatavad, ei lisata muud kui nendest koopiate tegemise 
hind. 
3. See, kui lihtsalt on võimalik arvutada kululisandeid, sõltub konkre ­
etse ettevõtte struktuurist ja juhtimistavadest ning arvestusmeetodi ­
test. 
4. Näiteks on võimalik, et ettevõte, kes impordib mitmesuguseid 
tooteid mitmest eri riigist, säilitab oma disainikeskuse dokumentat ­
siooni väljaspool impordiriiki selliselt, et on võimalik täpselt näidata kõnealuse tootega seotud kulutusi. Sellisel juhul võib artikli 32 sätete 
alusel teha asjakohase otsekorrigeerimise.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 678
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
5. Teisel juhul võib ettevõte pidada impordiriigist väljaspool asuva 
disainikeskuse kulusid üldkulude osaks, jaotamata neid üksikute 
toodete vahel. Sellisel juhul võib importkaubaga seotud asjakohase 
korrigeerimise teha artikli 32 sätete alusel, jagades disainikeskuse kogukulud selle kogutoodanguga, mille puhul on kasutatud disaini ­
keskust, ning lisades importkaubale selliselt jaotatud kulud ühiku 
kohta. 
6. Eespool kirjeldatud asjaolude erinevused nõuavad loomulikult seda, 
et õige jaotusmeetodi kindlaksmääramisel tuleb arvestada erinevaid tegureid. 
7. Kui kõnealuse elemendi tootmine toimub mitmes riigis ja pikemat 
aega, peaks korrigeerimine piirduma tegeliku väärtusega, mis kõnea ­
lusele elemendile lisandub väljaspool impordiriiki. 
Artikkel 32, lõige 1, 
punkt c Artikli 32 lõike 1 punktis c nimetatud kasutus- ja litsentsitasu võib muu 
hulgas sisaldada patentide, kaubamärkide ja autoriõigusega seotud 
makseid. 
Artikkel 32, lõige 2 Kui puuduvad tõesed ja täpselt määratletavaid koguseid käsitlevad 
andmed kululisandite kohta, mida tuleb teha artikli 32 sätete alusel, 
siis ei või tehinguväärtust määrata artikli 29 sätete alusel. Selle näide on, kui kasutustasu makstakse liitrihinna alusel, millega teatud toodet 
impordiriigis müüakse, kui see toode on imporditud kilogrammidena 
ning pärast importimist on sellest lahus valmistatud. Kui kasutustasu põhineb osaliselt importkaubal ja osaliselt muudel teguritel, millel ei ole mingit seost importkaubaga (näiteks siis, kui importkaupa segatakse 
omamaiste koostisosadega ja seda ei ole enam võimalik eraldi identifit ­
seerida, või kui kasutustasu ei saa eraldada ostja ja müüja vahelistest erifinantskokkulepetest), siis on alusetu püüda teha lisandit kasutustasu eest. Kuid kui kõnealune kasutustasu põhineb ainult importkaubal, mille 
täpset kogust on kerge kindlaks määrata, võib liita kululisandid tegeli ­
kult makstud või makstavale hinnale. 
Viide tolliseadustiku 
rakendussätetele Märkused 
Artikkel 143, lõige 1, 
punkt e Käesolevas lepingus loetakse üht isikut teist kontrollivaks, kui esimene 
saab juriidiliselt või tegelikult kehtestada teisele piiranguid või teda suunata.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 679
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
Artikkel 150, lõige 1 
Artikkel 151, lõige 1 Väljend „ja/või” võimaldab paindlikkust, et kasutada läbimüüki ja teha 
vajalikke korrektiive ükskõik millises kolmest artikli 30 lõike 2 punk ­
tide a ja b tõlgendusmärkuste lõikes 1 kirjeldatud tingimusest. 
Artikkel 152, lõige 1, 
punkt a, alapunkt i 1. Tuleb märkida, et „kasumit ja üldkulusid” peab võtma tervikuna. 
Kõnealuse mahaarvamise jaoks tuleb nende suurus kindlaks määrata 
importija poolt või tema nimel antud teabe põhjal, juhul kui impor ­
tija andmed ei ole vastuolus nendega, mis on saadud impordiriigis samasse klassi või liiki kuuluva importkauba müügi käigus. Kui importija andmed on vastuolus kõnealuste andmetega, võib kasumi 
ja üldkulude suurus põhineda muul asjakohasel teabel peale impor ­
tija poolt või tema nimel antud teabe. 
2. Kui komisjonitasu või tavaline kasum ja üldkulud määratakse kind ­
laks käesoleva sätte alusel, siis tuleb küsimus, kas teatud kaup kuulub samasse klassi või liiki kui teine kaup, lahendada iga juhtumi 
korral eraldi, võttes arvesse kaasnevaid asjaolusid. Impordiriigis 
tuleb uurida müügilolevat samasse klassi või liiki kuuluva import ­
kauba kõige kitsamat rühma või sortimenti, mis hõlmab hinnatavat kaupa ja mille kohta on võimalik saada vajalikku teavet. Käesoleva 
sätte alusel hõlmab mõiste „samasse klassi või liiki kuuluv kaup” nii 
seda kaupa, mis on imporditud samast riigist kui hinnatav kaup, kui ka teistest riikidest importkaupa. 
Artikkel 152, lõige 2 1. Kui kasutatakse seda tolliväärtuse määramise meetodit, siis tehakse 
mahaarvamised edasisel töötlemisel lisandunud väärtuse eest kõnea ­
luse töö maksumusega seotud tõeste ja täpselt määratletavaid kogu ­
seid käsitlevate andmete alusel. Arvestuse aluseks on tööstusharus aktsepteeritud skeemid, juhised, meetodid ja muud selle tööstusharu tavad. 
2. Tõdetakse, et seda tolliväärtuse määramise meetodit ei saa tavaliselt 
rakendada siis, kui edasise töötlemise tagajärjel kaotab importkaup 
samasuse. Kuid võib esineda juhtumeid, kui töötlemise käigus lisan ­
dunud väärtust saab ilma liigse raskuseta täpselt kindlaks määrata, 
kuigi importkaup on kaotanud oma samasuse. 
Kuid teisest küljest võib esineda ka juhtumeid, kus importkaup 
säilitab oma samasuse, kuid moodustab impordiriigis müüdavast kaubast nii väikese osa, et kõnealuse meetodi kasutamine pole põhjendatud. Eespool nimetatut silmas pidades tuleb iga niisugune 
olukord eraldi läbi vaadata.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 680
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
Artikkel 152, lõige 3 1. Selle näiteks on kauba müük hinnakirja alusel, mis annab suuremas 
koguses tehtud ostu puhul soodsama ühikuhinna.  
Müügikogus Ühiku hind Müükide arv Kõigi erine ­
vate hinda ­
dega 
müüdud 
üldkogus  
1–10 ühikut 100 10 müüki 5 ühiku 
kaupa 
5 müüki 3 ühiku 
kaupa 65 
11–25 ühikut 95 5 müüki 11 ühiku 
kaupa 55 
üle 25 ühiku 90 1 müük, 30 ühikut 
1 müük, 50 ühikut 80 
Suurim üldkogus, mis on müüdud teatud kaubaühiku hinnaga, on 80 ühikut 
ja seega suurimale üldkogusele vastav kaubaühiku hind on hinnakirja alusel 90. 
2. Teise näite korral toimub kaks mü üki. Esimese müügi puhul müüakse 500 
ühikut hinnaga à 95 rahaühikut. Teise müügi puhul müüakse 400 ühikut 
hinnaga à 90 rahaühikut. Selle näite puhul on suurim teatud hinnaga 
müüdud ühikute arv 500, seega on ühiku hind suurimas üldkoguses 95. 
3. Kolmandaks näiteks on olukord, kus erinevad kogused müüakse erineva 
hinnaga: 
a) müügid
 
Müüdud kogus Ühiku hind  
40 ühikut 100 
30 ühikut 90 
15 ühikut 100 
50 ühikut 95 
25 ühikut 105 
35 ühikut 90 
5 ühikut 100 
b) kokku  
Müüdud üldkogus Ühiku hind  
65 90 
50 95 60 100 
25 105
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 681
 
Esimene veerg Teine veerg 
Viide tolliseadustiku sätetele Märkused  
Käesoleva näite puhul on teatud hinnaga müüdud suurim kogus 65 ja seega 
on ühiku hind suurimas üldkoguses 90.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 682
 
LISA 24  
ÜLDTUNNUSTATUD RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTETE KOHALDA ­
MINE TOLLIVÄÄRTUSE KINDLAKSMÄÄRAMISEL  
1. Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted viitavad riigis teatud ajal tunnu ­
statud üldisele seisukohale või riiklikule tunnustusele selles, millised majan ­
dusressursid ja -kohustused tuleb arvestusse märkida aktiva ja passivana, 
millised aktivas ja passivas toimunud muudatused tuleb kajastada, kuidas 
tuleb hinnata aktivat ja passivat ning muudatusi nendes, milline teave tuleb avalikustada ja kuidas see tuleb avalikustada ja millised finantsaruanded tuleb koostada. Need standardid võivad olla nii üldkohaldatavad üldised juhised kui 
ka üksikasjalikud menetlused.
 
2. Tolliväärtust käsitlevate sätete kohaldamisel kasutab asjaomane toll teavet, mis 
on koostatud vastavalt selle riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, arvestades asjakohast artiklit. Näiteks käesoleva määruse artikli 152 lõike 1 punkti a alapunkti i sätete järgi määratakse tavaline kasum ja üldkulud kind ­
laks teabe põhjal, mis on koostatud vastavalt importijamaal üldtunnustatud 
raamatupidamispõhimõtetele. Kuid teisest küljest määratakse seadustiku artikli 30 lõike 2 punkti d järgi tavaline kasum ja üldkulud kindlaks teabe põhjal, 
mis on koostatud vastavalt tootjamaal üldtunnustatud raamatupidamispõhimõ ­
tetele. Järgmine näide — seadustiku artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis ii ettenähtud elemendi kindlaksmääramisel impordiriigis kasutatakse teavet, mis on koostatud vastavuses sellel maal üldtunnustatud raamatupidamispõhimõte ­
tega.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 683
 
LISA 25  
TOLLIVÄÄRTUSE SISSE ARVESTATAVAD ÕHUTRANSPORDIKULUD  
1. Alljärgnevas tabelis on esitatud:  
a) kontinentide ja tsoonide järgi loetletud kolmandad riigid (  1 ) (1. veerg).  
b) protsendid, mis näitavad vastavast kolmandast riigist Euroopa Ühendusse 
transportimisel kaasnevat õhutranspordikulude tolliväärtuse sisse arvesta ­
tavat osa (2. veerg).  
2. Kui kaupu veetakse riikidest või lennujaamadest, mis ei sisaldu alljärgnevas 
tabelis, v.a lõikes 3 nimetatud lennujaamad, kohaldatakse lähtekohale lähima lennujaama suhtes sätestatud protsenti.
 
3. Prantsuse Guadeloupe'i, Guayana, Martinique'i ja Reunioni ülemeredeparte ­
mangude suhtes, mille lennujaamu tabelis ei nimetata, kohaldatakse järgmisi reegleid:
 
a) kaupade puhul, mis veetakse kolmandatest riikidest otse nendesse depar ­
temangudesse, arvestatakse tolliväärtuse sisse õhutranspordikulud tervi ­
kuna;  
b) kaupade puhul, mis veetakse kolmandatest riikidest ühenduse Euroopa ossa 
ning mis laaditakse ümber või maha ühes neist departemangudest, arvesta ­
takse tolliväärtuse sisse üksnes need õhutranspordikulud, mis oleksid 
tekkinud kaupade vedamisel vaid ümber- või mahalaadimiskohani;  
c) kaupade puhul, mis veetakse nendesse departemangudesse kolmandatest 
riikidest ning mis laaditakse ümber või maha ühenduse Euroopa osas 
asuvas lennujaamas, on tolliväärtuse sisse arvestatavad õhutranspordikulud need, mis saadakse alljärgnevas tabelis toodud protsentide kohaldamisel kulude suhtes, mis oleksid tekkinud kaupade vedamisel lähtelennujaamast 
ümber- või mahalaadimislennujaama.
 
Ümber- ja mahalaadimine kinnitatakse tolliasutuse asjakohase märkega ning 
asjaomase asutuse ametliku pitseriga lennuveokirjal või muul õhuveodoku ­
mendil, kõnealuse kinnituse puudumisel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 163 lõike 6 viimase lõigu sätteid.
 
1 2 
Lähtetsoon (-riik) (kolmas riik) Euroopa Ühenduse saabumi ­
stsooni tolliväärtuse sisse 
arvestavate õhutranspordiku ­
lude protsendid  
Ameerika  
A tsoon  70  
Kanada:  
Gander, Halifax, Moncton, Montreal, Ottawa, Quebec, Toronto 
(muude lennujaamade kohta vt B tsoon)  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 684  
( 1 ) Protsendid kehtivad riigi kõigi lennujaamade kohta, välja arvatud juhul, kui on märgitud 
konkreetsed lähtelennujaamad.
 1 2 
Lähtetsoon (-riik) (kolmas riik) Euroopa Ühenduse saabumi ­
stsooni tolliväärtuse sisse 
arvestavate õhutranspordiku ­
lude protsendid  
Gröönimaa 
Ameerika Ühendriigid:  
Akron, Albany, Atlanta, Baltimore, Boston, Buffalo, Charleston, 
Chicago, Cincinnati, Columbus, Detroit, Indianapolis, Jacksonville, 
Kansas City, Lexington, Louisville, Memphis, Milwaukee, Minnea ­
polis, Nashville, New Orleans, NewYork, Philadelphia, Pittsburgh, St. Louis, Washington DC (muude lennujaamade kohta vt B ja C 
tsoon)  
B tsoon  78  
Kanada:  
Edmonton, Vancouver, Winnipeg (muude lennujaamade kohta vt A 
tsoon)  
Ameerika Ühendriigid:  
Albuquerque, Austin, Billings, Dallas, Denver, Houston, Las Vegas, 
Los Angeles, Miami, Oklahoma, Phoenix, Portland, Puerto Rico, Salt Lake City, San Francisco, Seattle (muude lennujaamade kohta vt A ja 
C tsoon) 
Kesk-Ameerika (kõik riigid) Lõuna-Ameerika (kõik riigid)  
C tsoon  89  
Ameerika Ühendriigid:  
Anchorage, Fairbanks, Honolulu, Juneau (muude lennujaamade kohta 
vt A ja B tsoon)  
Aafrika  
D tsoon  
Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Maroko, Tuneesia 33 
E tsoon  
Benin, Burkina Faso, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, 
Tšaad, Côte d'Ivoire, Djibouti, Etioopia, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Libeeria, Mali, Mauritaania, Niger, Nigeeria, Senegal, Sierra Leone, Sudaan, Togo 50 
F tsoon  
Burundi, Kongo Demokraatlik Vabariik, Kongo (Brazzaville), 
Ekvatoriaal-Guinea, Gabon, Kenya, Rwanda, São Tomé ja Príncipe, 
Seišellid, Somaalia, Saint Helena, Tansaania, Uganda 61
 ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 685
 
1 2 
Lähtetsoon (-riik) (kolmas riik) Euroopa Ühenduse saabumi ­
stsooni tolliväärtuse sisse 
arvestavate õhutranspordiku ­
lude protsendid  
G tsoon  
Angola, Botswana, Komoorid, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mauri ­
tius, Mosambiik, Namiibia, Lõuna-Aafrika Vabariik, Svaasimaa, Sambia, Zimbabwe 74 
Aasia  
H tsoon  
Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, 
Kuveit, Liibanon, Süüria 27 
I tsoon  
Bahrein, Masqat ja Omaan, Katar, Saudi Araabia, Araabia Ühende ­
miraadid, Jeemen (Araabia Vabariik) 43 
J tsoon  
Afganistan, Bangladesh, Bhutan, India, Nepal, Pakistan 46 
K tsoon  
Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Venemaa: Novosibirsk, Omsk, Perm, Sverdlovsk (muude lennujaa ­
made kohta vt L, M ja O tsoon) 57 
L tsoon  
Brunei, Hiina, Indoneesia, Kambodža, Laos, Aomen, Malaisia, 
Maldiivid, Mongoolia, Myanmar, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Taiwan, Tai, Vietnam 
Venemaa: Irkutsk, Kirensk, Krasnojarsk (muude lennujaamade kohta 
vt K, M ja O tsoon) 70 
M tsoon  
Jaapan, Põhja-Korea, Lõuna-Korea Venemaa: Habarovsk, Vladivostok (muude lennujaamade kohta vt K, 
L ja O tsoon) 83 
Austraalia ja Okeaania  
N tsoon  
Austraalia ja Okeaania 79 
Euroopa  
O tsoon  
Island Venemaa: Nižni Novgorod, Samara, Moskva, Orjol, Rostov, Volgo ­
grad, Voronež (muude lennujaamade kohta vt K, L ja M tsoon) 
Ukraina 30
 ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 686
 
1 2 
Lähtetsoon (-riik) (kolmas riik) Euroopa Ühenduse saabumi ­
stsooni tolliväärtuse sisse 
arvestavate õhutranspordiku ­
lude protsendid  
P tsoon  
Albaania, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina,  ►M30 _______  ◄ 
Fääri saared, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Moldova, 
Norra,  ►M30 _______  ◄ Serbia ja Montenegro, Türgi 15 
Q tsoon  
►M45 _______  ◄ Šveits 5 ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 687
 
LISA 26  
ARTIKLI 152 LÕIKE 1 PUNKTIS a)a NIMETATUD KAUPADE LOETELU  
Lihtsustatud kord teatavate komisjonimüügiks imporditavate kiiresti riknevate kaupade 
tolliväärtuse määramiseks vastavalt tolliseadustiku artikli 30 lõike 2 punktile c  ( 1 ) 
CN (TARIC) kood Kauba kirjeldus Kehtivusaeg  
0701 90 50 Varajane kartul 1.1.–30.6. 
0703 10 19 Sibul 1.1.–31.12. 0703 20 00 Küüslauk 1.1.–31.12. 
0708 20 00 Aeduba 1.1.–31.12. 
0709 20 00 10 Spargel: 
— roheline 1.1.–31.12. 
0709 20 00 90 Spargel: 
— muu 1.1.–31.12. 
0709 60 10 Paprika 1.1.–31.12. 
ex 0714 20 Bataadid, värsked või jahutatud, 
terved 1.1.–31.12. 
0804 30 00 90 Ananassid 1.1.–31.12. 
0804 40 00 10 Avokaadod 1.1.–31.12. 
0805 10 20 Magusad apelsinid 1.6.–30.11. 
0805 20 10 05 Klementiinid 1.3.–31.10. 
0805 20 30 05 Monrealid ja satsumad 1.3.–31.10. 
0805 20 50 07 
0805 20 50 37 Mandariinid ja vilkingid 1.3.–31.10. 
0805 20 70 05 
0805 20 90 05 0805 20 90 09 Tangeriinid ja muud 1.3.–31.10. 
0805 40 00 11 Greipfruudid: 
— valged 1.1.–31.12. 
0805 40 00 19 Greipfruudid: 
— roosad 1.1.–31.12.
 ▼M27  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 688  
( 1 ) Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus üksnes 
soovituslik ning käesoleva lisa raames määrab toodete loetelu käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate 
CN- ja TARIC-koodide ulatus. Kui on osutatud ex-koodidele, tuleb koode ning vastavat kirjeldust vaadelda 
koos.
 CN (TARIC) kood Kauba kirjeldus Kehtivusaeg  
0805 50 90 11 
0805 50 90 19 Laimid ( Citrus aurantifolia , Citrus 
latifolia ) 1.1.–31.12. 
0806 10 10 Lauaviinamarjad 21.11.–20.7. 
0807 11 00 Arbuusid 1.1.–31.12. 
0807 19 00 10 
0807 19 00 30 Melonid Amarillo, Cuper, Honey 
Dew (k.a Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo, (k.a Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro 1.1.–31.12. 
0807 19 00 91 
0807 19 00 99 Muud melonid 1.1.–31.12. 
0808 20 50 10 Pirnid: 
— Nashi ( Pyrus pyrifolia ) 
— Ya ( Pyrus bretscheideri ) 1.5.–30.6. 
0808 20 50 90 Pirnid: 
— muud 1.5.–30.6. 
0809 10 00 Aprikoosid 1.1.–30.5. ja 1.8.–31.12. 
0809 30 10 Nektariinid 1.1.–10.6. ja 1.10.-31.12. 0809 30 90 Virsikud 1.1.–10.6. ja 1.10.–31.12. 0809 40 05 Ploomid 1.10.–10.6. 
0810 10 00 Maasikad 1.1.–31.12. 
0810 20 10 Vaarikad 1.1.–31.12. 0810 50 00 Kiivid 1.1.–31.12.
 
__________  ▼M27  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 689
 
LISA 28
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 690
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 691
 
LISA 29
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 692
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 693
 
LISA 30  
ÜHENDUSE LENNUJAAMAS KONTROLLITAVALE PAGASILE 
KINNITATAV PAGASILIPIK  
(Artikkel 196)  
1. TUNNUSED  
Artiklis 196 osutatud pagasilipik kujundatakse nii, et seda ei oleks võ μimalik 
uuesti kasutada.  
a) Pagasilipikul on vähemalt 5 mm laiune roheline triip täies pikkuses 
mõlemal pool lipiku neid osi, kuhu on märgitud marsruut ja tähis.  
Lisaks sellele võivad nimetatud rohelised triibud ulatuda ka muudele paga ­
silipiku osadele, v.a kõik need, kuhu on kantud triipkoodiga pagasilipiku number, mis peab olema trükitud valgele taustale. (Vt punkti 2 alapunktis a esitatud näidiseid.)
 
b) Saatjata pagasi puhul peab pagasilipik vastama Rahvusvahelise Lennu ­
transpordi Assotsiatsiooni (IATA) resolutsiooniga nr 743a ettenähtud näidi ­
sele, kuid külgedel olevad triibud on punase asemel rohelised. (Vt punkti 2 alapunktis b esitatud näidist.)
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 694
 
2. NÄIDISED  
a)
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 695
 
b)
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 696
 
30A LISA  
1. Sissejuhatavad märkused tabelitele  
1. märkus. Üldosa  
1.1. Ühenduse tolliterritooriumile sisenevate või sealt väljuvate kaupade 
kohta esitatavas ülddeklaratsioonis nõutavad andmed on näidatud tabelites 1–5 iga asjaomase olukorra või transpordiviisi jaoks.  
►
M33  Marsruudi muutmise taotlus, mis esitatakse juhul, kui ühen ­
duse tolliterritooriumile sisenev aktiivne transpordivahend jõuab esimesena sellise liikmesriigi tolliasutusse, mida ei olnud sisenemise ülddeklaratsioonis deklareeritud, sisaldab tabelis 6 esitatud teavet. ◄
 
▼M33  
1.2. Tabelites 1–7 on esitatud kõik asjaomaste menetluste, deklaratsioo ­
nide ja marsruudi muutmise taotluste jaoks vajalikud andmeväljad. Tabelites antakse igakülgne ülevaade mitmesuguste menetluste, 
deklaratsioonide ja marsruudi muutmise taotluste puhul esitatavatest 
nõuetest.
 
▼M29  
1.3. Veergude pealkirjad ei vaja selgitusi, need viitavad kõnealustele 
menetlustele ja deklaratsioonidele.  ►M35 __________  ◄ 
1.4. „X” tabeli lahtris näitab, et asjaomase veeru pealkirjas kirjeldatud 
menetlusel või deklaratsioonis tuleb kõnealune üksikasi esitada 
deklaratsiooni kaubaartikli tasandil. „Y” tabelite lahtris näitab, et asjaomase veeru pealkirjas kirjeldatud menetlusel või deklaratsi ­
oonis tuleb kõnealune üksikasi esitada deklaratsiooni päise tasandil. 
„Z” tabeli lahtris näitab, et asjaomase veeru pealkirjas kirjeldatud 
menetlusel või deklaratsioonis tuleb kõnealune üksikasi esitada deklaratsiooni veoaruande tasandil. Kõnealuste sümbolite „X”, „Y” ja „Z” kombinatsioonid tähendavad, et asjaomase veeru peal ­
kirjas kirjeldatud menetlusel või deklaratsioonis võidakse kõnealuse 
üksikasja esitamist nõuda deklaratsiooni igal kõnealusel tasandil.
 
1.5. Sõnade „sisenemisel ja väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid” 
kasutamine käesolevas lisas viitab vastavalt tolliseadustiku artiklite 
36a lõikes 1 ja 182a lõikes 1 sätestatud ülddeklaratsioonidele.  
▼M33  
1.6. Jaos 4 esitatud kirjeldused ja märkused sisenemise ja väljumise 
ülddeklaratsioonide, lihtsustatud menetluse ja marsruudi muutmise 
taotluste kohta kehtivad tabelites 1–7 osutatud andmeväljade suhtes.  
▼M29  
2. märkus. Sisenemise ülddeklaratsioonina kasutatav tollideklaratsioon  
2.1. Kui tolliseadustiku artikli 62 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni 
kasutatakse ülddeklaratsioonina vastavalt tolliseadustiku artikli 36c lõikele 1, tuleb kõnealuses deklaratsioonis peale 37. või 37A lisas nimetatud erimenetluse jaoks nõutavate üksikasjade esitada ka tabe ­
lite 1–4 veerus „Sisenemisel esitatav ülddeklaratsioon” sätestatud 
üksikasjad.
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 697
 
Kui tolliseadustiku artikli 76 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni 
kasutatakse ülddeklaratsioonina vastavalt tolliseadustiku artikli 36c 
lõikele 1, tuleb kõnealuses deklaratsioonis peale erimenetluse jaoks nõutavate üksikasjade, mis on nimetatud  ►
M33  tabelis 7 ◄, 
esitada ka tabelite 1–4 veerus „Sisenemisel esitatav ülddeklaratsi ­
oon” sätestatud üksikasjad.  
2.2. Kui kohaldatakse artikli 14b lõiget 3 ning kui tolliseadustiku artikli 
62 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni kasutatakse ülddeklaratsi ­
oonina vastavalt tolliseadustiku artikli 36c lõikele 1, tuleb kõnea ­
luses deklaratsioonis peale 37. või 37A lisas nimetatud erimenetluse jaoks nõutavate üksikasjade esitada ka tabeli 5 veerus „Volitatud ettevõtja poolt sisenemisel esitatav ülddeklaratsioon” sätestatud 
üksikasjad.
 
Kui kohaldatakse artikli 14b lõiget 3 ning kui tolliseadustiku artikli 
76 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni kasutatakse ülddeklaratsi ­
oonina vastavalt tolliseadustiku artikli 36c lõikele 1, tuleb kõnea ­
luses deklaratsioonis peale erimenetluse jaoks nõutavate üksikas ­
jade, mis on nimetatud  ►M33  tabelis 7 ◄, esitada ka tabeli 5 
veerus „Volitatud ettevõtja poolt sisenemisel esitatav ülddeklaratsi ­
oon” sätestatud üksikasjad.  
3. märkus. Ekspordi tollideklaratsioon  
3.1. Kui tolliseadustiku artikli 182b kohaselt nõutakse tolliseadustiku 
artikli 62 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni, tuleb kõnealuses deklaratsioonis peale 37. või 37A lisas nimetatud erimenetluse jaoks nõutavate üksikasjade esitada ka tabelite 1 ja 2 veerus „Väl ­
jumisel esitatav ülddeklaratsioon” sätestatud üksikasjad.
 
Kui tolliseadustiku artikli 182b kohaselt nõutakse tolliseadustiku 
artikli 76 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni, tuleb kõnealuses 
deklaratsioonis peale erimenetluse jaoks nõutavate üksikasjade, mis on nimetatud  ►
M33  tabelis 7 ◄, esitada ka tabelite 1 ja 2 
veerus „Väljumisel esitatav ülddeklaratsioon” sätestatud üksikasjad.  
3.2. Kui kohaldatakse artikli 14b lõiget 3 ning kui tolliseadustiku artikli 
182b kohaselt nõutakse tolliseadustiku artikli 62 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni, tuleb kõnealuses deklaratsioonis peale 37. või 
37A lisas nimetatud erimenetluse jaoks nõutavate üksikasjade 
esitada ka tabeli 5 veerus „Volitatud ettevõtja poolt väljumisel esitatav ülddeklaratsioon” sätestatud üksikasjad.
 
Kui kohaldatakse artikli 14b lõiget 3 ning kui tolliseadustiku 
artikli 182b kohaselt nõutakse tolliseadustiku artikli 76 lõikes 1 sätestatud tollideklaratsiooni, tuleb kõnealuses deklaratsioonis peale erimenetluse jaoks nõutavate üksikasjade, mis on nimetatud  
►
M33  tabelis 7 ◄, esitada ka tabeli 5 veerus „Volitatud ettevõtja 
poolt väljumisel esitatav ülddeklaratsioon” sätestatud üksikasjad.  
4. märkus. Muud eriasjaolud seoses sisenemisel ja väljumisel esitatavate 
ülddeklaratsioonidega ning teatavat tüüpi kaubavedudega. 
Märkus tabelitele 2–4.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 698
 
4.1. Tabeli 2 veerud „Väljumisel esitatav ülddeklaratsioon – kullersaa ­
detised” ja „Sisenemisel esitatav ülddeklaratsioon – kullersaadeti ­
sed” hõlmavad andmeid, mis tuleb esitada tollile elektrooniliselt 
ohu hindamiseks enne kullersaadetiste partii väljumist või 
saabumist. Postiasutused võivad esitada tollile eespool nimetatud tabeli 2 veergudes sisalduvad andmed ohu hindamiseks elektroo ­
niliselt enne kullersaadetiste partii väljumist või saabumist.
 
4.2. Käesolevas lisas tähendab kullersaadetis üksiksaadetist, mida 
veetakse kullersaadetise/kindla saabumistähtajaga saadetise ühtse teenusena, mis hõlmab pakkide vastuvõtmist, vedu, tollivormistust ja kättetoimetamist, kusjuures kogu teenuse vältel jälgitakse 
saadetise kulgemist ja hoitakse saadetist kontrolli all.
 
4.3. Käesolevas lisas tähendab postisaadetis üksikut saadetist kaaluga 
kuni 50 kg, mida veetakse postisüsteemis vastavalt Ülemaailmse Postiliidu konventsiooni reeglitele, ning neid veavad isikud või neid veetakse isikute nimel, kes tegutsevad kõnealuste aktidega säte ­
statud õiguste ja kohustuste raames.
 
▼M40  __________  
▼M29  
4.5. Tabelites 3 ja 4 esitatakse maantee- ja raudteevedudega seotud vaja ­
likku teavet sisenemisel esitatavate ülddeklaratsioonide jaoks.  
4.6. Tabelis 3 esitatud teavet maanteevedude kohta rakendatakse ka 
mitmeliigilistele vedudele, kui alajaost 4 ei tulene teisiti.  
5. märkus. Lihtsustatud menetlus  
5.1. Artiklites 254, 260, 266, 268, 275, 280, 282, 285, 285a  
►M32 __________  ◄ ja 289 viidatud lihtsustatud tollimene ­
tluste deklaratsioonides iga kaubaliigi kohta esitatavad andmed on näidatud  ►
M33  tabelis 7 ◄. 
5.2. Teatud üksikasjade esitamise vähendatud vormiga lihtsustatud 
menetluse puhul ei piirata ega mõjutata 37. ja 38. lisas esitatud 
nõudeid, kaasa arvatud nõudeid täiendavas deklaratsioonis esitata ­
vatele andmetele.  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 699
 
2. Sisenemisel ja väljumisel esitatava ülddeklaratsiooni nõuded  
2.1. Lennu-, mere- ja siseveetranspordi ning muude transpordiliikide korral või tabelites 2–4 
märkimata transpordiliikide korral – tabel 1.  
Nimetus Väljumisel esitatav 
ülddeklaratsioon 
(vt märkus 3.1) Sisenemisel esitatav 
ülddeklaratsioon 
(vt märkus 2.1)  
Kaubaartiklite arv Y Y 
Saadetise kordumatu viitenumber X/Y X/Y 
Veodokumendi number X/Y X/Y Kauba saatja X/Y X/Y Ülddeklaratsiooni esitav isik Y Y Kauba saaja X/Y X/Y 
Vedaja Z 
Teavitatav pool X/Y 
Piiriületuseks kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnu ­
sandmed ja riiklik kuuluvus Z 
Reisi viitenumber Z 
Esimese saabumiskoha kood Z Tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise 
kuupäev ja kellaaeg Z 
Marsruudil läbitavate riikide koodid Y Y
 
▼M33  
Transpordiliik piiril Z 
▼M29  
Väljumistolliasutus Y 
Kauba asukoht Y Laadimiskoht X/Y 
Mahalaadimiskoha kood X/Y 
Kauba kirjeldus X X Pakkeüksuste liik (kood) X X Pakkeüksuste arv X X Saatja markeering X/Y X/Y 
Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul X/Y X/Y 
Kaubaartikli järjekorranumber X X Kauba kood X X Brutomass (kg) X/Y X/Y ÜRO ohtlike kaupade kood (UNDG kood) X X 
Tollitõkendi number X/Y X/Y 
Veokulude makseviisi kood X/Y X/Y Deklaratsiooni kuupäev Y Y Allkiri/autentimine Y Y Muu eriasjaolu tunnusnumber Y Y
 
▼M35  
Järgmis(t)e sisenemistolliasutus(t)e kood Z ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 700
 
2.2. Kiirsaadetised – tabel 2  
▼M29  
Nimetus  ►M33  Väljumisel 
esitatav ülddekla ­
ratsioon – kuller ­
saadetised 
(vt märkused 3.1 ja 
4.1–4.3) ◄ ►M40 ___ ◄ ►M33  Sisenemisel 
esitatav ülddekla ­
ratsioon – kuller ­
saadetised 
(vt märkused 2.1 ja 
4.1–4.3) ◄ 
Saadetise kordumatu viitenumber X/Y 
Veodokumendi number X/Y Kauba saatja X/Y X/Y X/Y 
Ülddeklaratsiooni esitav isik Y Y Y 
Kauba saaja X/Y X/Y X/Y 
Vedaja Z
 
▼M33  
Veo viitenumber Z 
Tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise 
kuupäev ja kellaaeg Z 
▼M29  
Marsruudil läbitavate riikide koodid Y Y  
▼M33  
Transpordiliik piiril Z 
▼M29  
Väljumistolliasutus Y Y 
Kauba asukoht Y Y 
Laadimiskoht Y 
Mahalaadimiskoha kood X/Y 
Kauba kirjeldus X X X 
Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul X/Y 
Kaubaartikli järjekorranumber X X X 
Kauba kood X X X Brutomass (kg) X/Y X/Y X/Y 
ÜRO ohtlike kaupade kood (UNDG kood) X X 
Veokulude makseviisi kood X/Y X/Y X/Y 
Deklaratsiooni kuupäev Y Y Y 
Allkiri/autentimine Y Y Y Muu eriasjaolu tunnusnumber Y Y Y
 
▼M35  
Järgmis(t)e sisenemistolliasutus(t)e kood Z ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 701
 
2.3. Maanteetransport – sisenemisel esitatavas ülddeklaratsioonis olevad andmed – tabel 3  
Nimetus Maanteetransport – sisene ­
misel esitatav ülddeklarat ­
sioon 
(vt märkus 2.1)  
Kaubaartiklite arv Y 
Saadetise kordumatu viitenumber X/Y 
Veodokumendi number X/Y 
Kauba saatja X/Y 
Ülddeklaratsiooni esitav isik Y Kauba saaja X/Y 
Vedaja Z 
Piiriületuseks kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnusandmed ja riiklik 
kuuluvus Z 
Esimese saabumiskoha kood Z 
Tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise kuupäev ja kellaaeg Z 
Marsruudil läbitavate riikide koodid Y
 
▼M33  
Transpordiliik piiril Z 
▼M29  
Laadimiskoht X/Y 
Mahalaadimiskoha kood X/Y 
Kauba kirjeldus X 
Pakkeüksuste liigi kood X 
Pakkeüksuste arv X 
Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul X/Y 
Kaubaartikli järjekorranumber X 
Kauba kood X 
Brutomass X/Y 
Veokulude makseviisi kood X/Y 
ÜRO ohtlike kaupade kood (UNDG kood) X 
Tollitõkendi number X/Y 
Deklaratsiooni kuupäev Y Allkiri/autentimine Y 
Muu eriasjaolu tunnusnumber Y
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 702
 
2.4. Raudteetransport – sisenemisel esitatavas ülddeklaratsioonis olevad andmed – tabel 4  
Nimetus Raudteetransport – sisene ­
misel esitatav ülddeklarat ­
sioon 
(vt märkus 2.1)  
Kaubaartiklite arv Y 
Saadetise kordumatu viitenumber X/Y 
Veodokumendi number X/Y 
Kauba saatja X/Y 
Sisenemise  ülddeklaratsiooni esitav isik Y 
Kauba saaja X/Y 
Vedaja Z 
Piiriületuseks kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnusandmed ja riiklik 
kuuluvus Z 
Reisi viitenumber Z 
Esimese saabumiskoha kood Z 
Tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise kuupäev ja kellaaeg Z Marsruudil läbitavate riikide koodid Y
 
▼M33  
Transpordiliik piiril Z 
▼M29  
Laadimiskoht X/Y 
Mahalaadimiskoha kood X/Y Kauba kirjeldus X 
Pakkeüksuste liigi kood X 
Pakkeüksuste arv X 
Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul X/Y 
Kaubaartikli järjekorranumber X Kauba kood X 
Brutomass X/Y 
Veokulude makseviisi kood X/Y 
ÜRO ohtlike kaupade kood (UNDG kood) X 
Tollitõkendi number X/Y Deklaratsiooni kuupäev Y 
Allkiri/autentimine Y 
Muu eriasjaolu tunnusnumber Y
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 703
 
2.5. Volitatud ettevõtjad – sisenemisel ja väljumisel esitatavates ülddeklaratsioonides olevatele 
andmetele esitatavad vähendatud nõuded – tabel 5  
Nimetus Väljumisel esitatav üldde ­
klaratsioon 
(vt märkus 3.2) Sisenemisel esitatav 
ülddeklaratsioon 
(vt märkus 2.2)  
Saadetise kordumatu viitenumber X/Y X/Y 
Veodokumendi number X/Y X/Y 
Kauba saatja X/Y X/Y 
Ülddeklaratsiooni esitav isik Y Y 
Kauba saaja X/Y X/Y Vedaja Z 
Teavitatav pool X/Y 
Piiriületuseks kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnu ­
sandmed ja riiklik kuuluvus Z 
Reisi viitenumber Z 
Esimese saabumiskoha kood Z 
Tolliterritooriumil esimesse saabumiskohta saabumise 
kuupäev ja kellaaeg Z 
Marsruudil läbitavate riikide koodid Y Y
 
▼M33  
Transpordiliik piiril Z 
▼M29  
Väljumistolliasutus Y 
Laadimiskoht X/Y 
Kauba kirjeldus X X 
Pakkeüksuste arv X X 
Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul X/Y X/Y  
▼M33  
Kaubaartikli järjekorranumber X X  
▼M29  
Kauba kood X X 
Deklaratsiooni kuupäev Y Y 
Allkiri/autentimine Y Y Muu eriasjaolu tunnusnumber Y Y
 
▼M35  
Järgmis(t)e sisenemistolliasutus(t)e kood Z ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 704
 
2.6. Nõuded marsruudi muutmise taotlustele – tabel 6.  
Nimetus  
Transpordiliik piiril Z 
Piiri ületava transpordivahendi tunnusandmed Z Tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise kuupäev ja kellaaeg Z Deklareeritud esimese sisenemistolliasutuse riigikood Z Marsruudi muutmist taotlev isik Z 
MRN X 
Kaubaartikli järjekorranumber X Esimese saabumiskoha kood Z Tegeliku esimese saabumiskoha kood Z
 ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 705
 
3. Nõuded lihtsustatud menetluse puhul – ►M33  tabel 7  ◄ 
Nimetus
 
Kohapealne ekspordi tollivormistus  
ðvt märkus 3 :1Þ 
Lihtsustatud ekspordideklaratsioon  
ðvt märkus 3 :1Þ 
Mittetäielik ekspordideklaratsioon  
ðvt märkus 3 :1Þ 
Kohapealne impordi tollivormistus  
ðvt märkus 2 :1Þ 
Lihtsustatud impordideklaratsioon  
ðvt märkus 2 :1Þ 
Mittetäielik impordideklaratsioon  
ðvt märkus 2 :1Þ 
Deklaratsioon Y Y Y Y 
Kaubaartiklite arv Y Y Y Y 
Saadetise kordumatu viitenumber X X X X X X 
Veodokumendi number X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y Kauba saatja/eksportija X/Y X/Y X/Y 
Kauba saaja X/Y X/Y X/Y 
Deklarant/esindaja Y Y Y Y Y Y Deklarandi/esindaja staatuse kood Y Y Y Y Y Y 
Rahaühiku kood X X X 
Väljumistolliasutus Y Y Y 
Täiendava deklaratsiooni tolliasutus Y 
Kauba kirjeldus X X X X X X Pakkeüksuste liik (kood) X X X X X X 
Pakkeüksuste arv X X X X X X 
Saatja markeering X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y X/Y 
Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul X/Y X/Y X/Y 
Kaubaartiklite järjekorranumber X X X X Kauba kood X X X X X X 
Brutomass (kg) X X X 
Menetlus X X X X X X Netomass (kg) X X X X X X 
Kaubaartikli maksumus X X X 
Lihtsustatud menetluse viitenumber X X 
Loa number X X X X 
Lisaandmed X X X Deklaratsiooni kuupäev Y Y Y Y Y Y 
Allkiri/autentimine Y Y Y Y Y Y
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 706
 
4. Andmevälju selgitavad märkused  
▼M33  
MRN  
Marsruudi muutmise taotlus: liikumise viitenumber võib asendada kaht 
järgmist andmevälja:  
— piiri ületava transpordivahendi tunnusandmed;  
— tolliterritooriumil esimesse saabumiskohta saabumise kuupäev ja 
kellaaeg.  
▼M29  
Deklaratsioon  
Sisestada koodid, mis on esitatud ühtse haldusdokumendi (SAD) 38. lisa 
lahtri 1 alajaotistes 1 ja 2.  
Kaubaartiklite arv  ( 1 ) 
Deklaratsioonis või ülddeklaratsioonis deklareeritud kaubaartiklite kogu ­
arv. 
[Viide: SAD, lahter 5]  
Saadetise kordumatu viitenumber  
Kaubale nii importimisel kui ka eksportimisel omistatav kordumatu 
viitenumber. Kasutatakse WCO (ISO15459) koode või nendega samavä ­
ärseid koode.  
Ülddeklaratsioonid: saadetise kordumatu viitenumber võib asendada 
veodokumendi numbrit, kui viimane ei ole kättesaadav.  
Lihtsustatud menetlus: selle numbri võib teatada, kui see on teada.  
Selle andmevälja abil luuakse ühendus teiste kasulike teabeallikatega.  
[Viide: SAD, lahter 7]  
Veodokumendi number  
▼M33  
Viide veodokumendile, mis käsitleb kaupade vedu tolliterritooriumile või 
sealt välja. Kui sisenemise ülddeklaratsiooni esitav isik on muu kui vedaja, tuleb esitada ka vedaja veodokumendi number.
 
▼M29  
Number sisaldab 38. lisas sätestatud veodokumendi tüübi koodi, millele 
järgneb asjaomase dokumendi tunnusnumber.  
Sellel andmeväljal esitatu on alternatiiv saadetise kordumatule viitenum ­
brile ( unique consignment reference number , UCR), kui viimast ei ole 
teada. Selle andmevälja abil luuakse ühendus teiste kasulike teabeallika ­
tega.  
Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid laevade ja lennukite varude 
korral: arve või lastinimekirja number.  
Sisenemisel esitatavad ülddeklaratsioonid maanteetranspordi korral: selle 
numbri võib teatada, kui see on teada, ning see võib sisaldada viidet nii TIR-märkmikule kui ka rahvusvahelisele kaupade autoveolepingu konventsioonile.
 
▼M40  __________  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 707  
( 1 ) Selle moodustab arvutisüsteem automaatselt.
Kauba saatja  
Kaupa saatev lepingupool, nii nagu veolepingus on ette näinud veo tellinud 
lepingupool.  
Väljumise ülddeklaratsioonid:  
kõnealune teave tuleb esitada, kui see isik erineb ülddeklaratsiooni esita ­
vast isikust. Selle teabena märgitakse kauba saatja EORI number, kui 
kõnealune number on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. Kui 
kauba saatja EORI number ei ole kättesaadav, esitatakse kauba saatja täielik nimi ja aadress. Kui väljumise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavad üksikasjad sisalduvad juba tolliseadustiku artikli 182b lõike 3 ja käesoleva 
määruse artikli 216 kohases ülddeklaratsioonis, vastab see teave selle tolli ­
deklaratsiooni andmeväljale „Kauba saatja/eksportija”.
 
Kui võimaldatakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlu ­
sprogrammiga, mida liit tunnustab, võidakse selle teabena esitada 
kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber, mille asjaomane kolmas riik on teinud liidule kättesaadavaks. Nimetatud numbrit võib kasutada, kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav.
 
Numbri struktuur on järgmine:  
Väli Sisu Välja liik Vorming Näited  
1 Kolmanda riigi tunnus (ISO kahetä ­
heline riigikood) Täheline 2 a2 US 
JP 
CH 
2 Kordumatu tunnusnumber kolmandas 
riigis Tähtnumbriline kuni 15 an..15 1234567890ABCDE 
AbCd9875F pt20130101aa
 
Näited: „US1234567890ABCDE” USAs asuva kaubasaatja puhul (riigi 
kood: US), kelle kordumatu tunnusnumber on 1234567890ABCDE. 
„JPAbCd9875F” Jaapanis asuva kaubasaatja puhul (riigi kood: JP), kelle 
kordumatu tunnusnumber on AbCd9875F. „CHpt20130101aa” Šveitsis 
asuva kaubasaatja puhul (riigi kood: CH), kelle kordumatu tunnusnumber on pt20130101aa.
 
Kolmanda riigi tunnus: Euroopa Liidu tähelised riikide ja territooriumide 
koodid põhinevad kehtivatel ISO kahetähelistel (a2) koodidel, kui need on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 471/2009 (
 1 ) 
artikli 5 lõike 2 kohaselt sätestatud riigikoodidega.  
Kui märgitakse kauba saatja EORI number või kolmanda riigi kordumatu 
tunnusnumber, siis tema nime ja aadressi ei esitata.  
Sisenemise ülddeklaratsioonid:  
Selle teabena märgitakse kauba saatja EORI number, kui kõnealune 
number on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. Kui kauba saatja 
EORI number ei ole kättesaadav, esitatakse kauba saatja täielik nimi ja 
aadress.  
Kui võimaldatakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlu ­
sprogrammiga, mida liit tunnustab, võidakse selle teabena esitada kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber, mille asjaomane kolmas riik on teinud liidule kättesaadavaks. Nimetatud numbrit võib kasutada, kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. Kõnealuse numbri struktuur 
vastab käesoleva andmevälja selgitava märkuse osas „Väljumise ülddekla ­
ratsioonid” täpsustatud struktuurile.
 
Kui esitatakse kauba saatja EORI number või kolmanda riigi kordumatu 
tunnusnumber, siis tema nime ja aadressi ei esitata.  ▼M51  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 708  
( 1 ) ELT L 152, 16.6.2009, lk 23.
 Kauba saatja/eksportija  ►M33 __________  ◄ 
Lepingupool, kes teeb ekspordideklaratsiooni või kelle nimel see tehakse ja 
kes on kauba omanik või kellel on kauba suhtes deklaratsiooni vastuvõt ­
mise hetkel samasugune käsutusõigus.  
▼M33  
Märkida artikli 1 punktis 16 osutatud EORI number. Kui kauba saatjal/ ­
eksportijal ei ole EORI numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks määrata ajutise numbri.
 
▼M29  
[Viide: SAD, lahter 2]  
Ülddeklaratsiooni esitav isik  ►M33 __________  ◄ 
▼M51  
Selle teabena märgitakse ülddeklaratsiooni esitava isiku EORI number; 
tema nime ja aadressi ei esitata.  
▼M29  
Sisenemise ülddeklaratsioonid: üks tolliseadustiku artikli 36b lõigetes 3 
ja 4 nimetatud isikutest.  
Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: tolliseadustiku artikli 182d 
lõikes 3 määratletud lepingupool. Seda teavet ei ole vaja esitada, kui 
vastavalt tolliseadustiku artikli 182a lõikele 1 koostatakse ekspordi 
tollideklaratsioon.  
Märkus:  need andmed on deklaratsiooni esitava isiku määratlemiseks.  
▼M51  
Marsruudi muutmist taotlev isik  
Marsruudi muutmise taotlus: isik, kes taotleb marsruudi muutmist sisene ­
misel. Selle teabena märgitakse marsruudi muutmist taotleva isiku EORI number; tema nime ja aadressi ei esitata.
 
Kauba saaja  
Lepingupool, kellele kaup tegelikult saadetakse.  
Väljumise ülddeklaratsioonid: artiklis 789 viidatud juhtudel esitatakse selle 
teabena kauba saaja täielik nimi ja aadress, kui see on kättesaadav. Kui 
kaupade vedu toimub tingimusveokirja alusel, millega „tellitakse blankoin ­
dosso”, ehk kaubasaaja ei ole teada, siis asendatakse tema andmed ekspor ­
dideklaratsiooni lahtris 44 järgmise koodiga:  
Õiguslik alus Valdkond Lahter Kood  
Lisa 30A Olukorrad, kus on tegemist tingimusveokirjaga, millega „tel ­
litakse blankoindosso”, väljumise ülddeklaratsiooni puhul, 
kui kaubasaaja andmed ei ole teada. 44 30600  
Selleks esitatakse kauba saaja EORI number, kui see number on üldde ­
klaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. Kui kauba saaja EORI number ei ole kättesaadav, esitatakse kauba saaja täielik nimi ja aadress.
 
Kui võimaldatakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlu ­
sprogrammiga, mida liit tunnustab, võidakse selle teabena esitada 
kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber, mille asjaomane kolmas riik on teinud liidule kättesaadavaks. Nimetatud numbrit võib kasutada, kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. Kõnealuse numbri struktuur 
vastab andmevälja „Kauba saatja” selgitava märkuse osas „Väljumise 
ülddeklaratsioonid” täpsustatud struktuurile.
 ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 709
 
Kui esitatakse kauba saaja EORI number või kolmanda riigi kordumatu 
tunnusnumber, siis tema nime ja aadressi ei esitata.  
Sisenemise ülddeklaratsioonid: see teave tuleb esitada, kui kauba saaja 
erineb ülddeklaratsiooni esitavast isikust. Kui kaupade vedu toimub tingi ­
musveokirja alusel, millega „tellitakse blankoindosso”, ehk kauba saaja ei ole teada, siis asendatakse kauba saaja andmed koodiga 10600:
 
Õiguslik alus Valdkond Kood  
Lisa 30A Olukorras, kus on tegemist tingimusveokirjaga, millega „tel ­
litakse blankoindosso”, saabumise ülddeklaratsiooni puhul, 
kui kauba saaja andmed ei ole teada. 10600  
Juhul kui nõutakse selle teabe esitamist, märgitakse selleks kauba saaja 
EORI number, kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. 
Kui kauba saaja EORI number ei ole kättesaadav, esitatakse kauba saaja täielik nimi ja aadress.
 
Kui võimaldatakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlu ­
sprogrammiga, mida liit tunnustab, võidakse selle teabena esitada 
kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber, mille asjaomane kolmas riik on teinud liidule kättesaadavaks. Kõnealust numbrit võib kasutada, kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. Kõnealuse numbri struktuur 
vastab andmevälja „Kauba saatja” selgitava märkuse osas „Väljumise 
ülddeklaratsioonid” täpsustatud struktuurile.
 
Kui esitatakse kauba saaja EORI number või kolmanda riigi kordumatu 
tunnusnumber, siis tema nime ja aadressi ei esitata.  
▼M29  
Deklarant/esindaja  ►M33 __________  ◄ 
Nõutakse siis, kui see isik erineb kauba saatjast/eksportijast ekspordil või 
kauba saajast impordil.  
▼M33  
Selleks esitatakse deklarandi/esindaja EORI number.  
▼M29  
[Viide: SAD, lahter 14]  
Deklarandi/esindaja staatuse kood  
Deklaranti või esindaja staatust näitav kood. Kasutatakse koode, mis on 
esitatud SAD 38. lisa lahtris 14.  
▼M51  
Vedaja  
Seda teavet ei tule esitada, kui selle esitaja ei erine sisenemise ülddekla ­
ratsiooni esitavast isikust, v.a juhul, kui tehakse hõlbustusi seoses 
kolmanda riigi kauplejate partnerlusprogrammiga, mida liit tunnustab. Sel 
juhul võib kõnealuse teabena esitada kolmanda riigi kordumatu tunnus ­
numbri, mille asjaomane kolmas riik on liidule kättesaadavaks teinud. Kõnealuse numbri struktuur vastab andmevälja „Kauba saatja” selgitava 
märkuse osas „Väljumise ülddeklaratsioonid” täpsustatud struktuurile.
 
Kui kõnealuses teabes on märgitud mõni muu kui sisenemise ülddeklarat ­
siooni esitav isik, esitatakse vedaja täielik nimi ja aadress.  ▼M51  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 710
 
Vedaja EORI number või kolmanda riigi kordumatu tunnuskood esitatakse 
järgmistel juhtudel:  
— kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav ja/või  
— kui tegemist on mere-, sisevee- või õhutranspordiga.  
Teabena esitatakse vedaja EORI number, kui vedaja on tollisüsteemiga 
ühendatud ja soovib saada artikli 183 lõigetes 6 ja 8 või artikli 184d lõikes 2 sätestatud mis tahes teadet.
 
Kui esitatakse vedaja EORI number või kolmanda riigi kordumatu tunnus ­
number, siis tema nime ja aadressi ei esitata.  
▼M40  
Teavitatav lepingupool  
▼M51  
Lepingupool, kellele teatatakse kauba saabumisest selle sisenemisel. Need 
andmed tuleb esitada, kui see on asjakohane. Teabena esitatakse teavitatava 
lepingupoole EORI number, kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule 
kättesaadav. Kui teavitatava lepingupoole EORI number ei ole kättesaadav, esitatakse teavitatava lepingupoole täielik nimi ja aadress.
 
Kui võimaldatakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlu ­
sprogrammiga, mida liit tunnustab, võidakse selle teabena esitada 
kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber, mille asjaomane kolmas riik on teinud liidule kättesaadavaks. Kõnealust numbrit võib kasutada, kui see on ülddeklaratsiooni esitavale isikule kättesaadav. Kõnealuse numbri struktuur 
vastab andmevälja „Kauba saatja” selgitava märkuse osas „Väljumise 
ülddeklaratsioonid” täpsustatud struktuurile.
 
Kui esitatakse teavitatava lepingupoole EORI number või teavitatavale 
poolele kolmanda riigi antud kordumatu tunnusnumber, siis tema nime ja aadressi ei esitata.
 
▼M40  
Sisenemise ülddeklaratsioon: kui kaupade vedu toimub tingimusveokirja 
alusel, millega „tellitakse blankoindosso” ning mille puhul ei ole märgitud kaubasaaja, vaid kood 10600, tuleb teavitatav lepingupool alati esitada.
 
Väljumise ülddeklaratsioon: kui kaupade vedu toimub tingimusveokirja 
alusel, millega „tellitakse blankoindosso”, mille puhul kaubasaaja ei ole 
märgitud, tuleb kauba saaja väljal kauba saaja andmete asemel alati esitada 
teavitatava lepingupoole andmed. Kui ekspordideklaratsioonis on andmed väljumise ülddeklaratsiooni kohta, sisestatakse asjaomase ekspordideklarat ­
siooni lahtrisse 44 kood 30600.
 
▼M29  
Piiriületuseks kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnusandmed ja 
riiklik kuuluvus  
▼M33  
Kauba vedamiseks üle ühenduse tolliterritooriumi piiri kasutatava aktiivse 
transpordivahendi tunnusandmed ja riiklik kuuluvus. Tunnusandmete märkimisel kasutatakse SAD lisa 37 lahtris 18 esitatud määratlusi. Mere- ja siseveetranspordi kasutamise korral deklareeritakse laeva IMO number 
või Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber (ENI). Õhutranspordi 
korral ei tule midagi märkida.
 ▼M51  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 711
 
Riikliku kuuluvuse märkimiseks kasutatakse SAD lisa 38 lahtris 21 
esitatud koode, kui vastavat teavet pole tunnusandmetesse veel lisatud.  
▼M29  
Raudteetransport: esitatakse kaubavaguni number.  
▼M33  
Piiri ületava transpordivahendi tunnusandmed  
Marsruudi muutmise taotlus: selleks esitatakse laeva IMO number, 
Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber (ENI) või IATA lennu ­
number vastavalt sellele, kas kasutatakse mere-, sisevee- või õhutrans ­
porti.  
Õhutranspordi kasutamise korral tuleb juhul, kui lennuettevõtja veab 
kaupu partneritega sõlmitud koodijagamise lepingu raames, kasutada nende partnerite lennunumbreid, kellega koode jagatakse.
 
▼M29  
Reisi viitenumber  ( 1 ) 
▼M33  
Kui see on asjakohane, esitatakse transpordivahendi reisi tunnusandmed, 
näiteks merereisi number, lennu number, reisi number.  
Õhutranspordi kasutamise korral tuleb juhul, kui lennuettevõtja veab 
kaupu partneritega sõlmitud koodijagamise lepingu raames, kasutada nende partnerite lennunumbreid, kellega koode jagatakse.
 
▼M29  
Raudteetransport: esitatakse rongi number. Kui need andmed on asjako ­
hased, esitatakse need ka mitmeliigiliste vedude korral.  
Esimese saabumiskoha kood  
Tolliterritooriumi esimese saabumiskoha tunnusandmed. Meretranspordi 
puhul on see sadam, lennutranspordi puhul lennujaam ja maanteetrans ­
pordi puhul piiripunkt.  
Kood moodustatakse järgmise näidise kohaselt: viiekohaline UN/ ­
LOCODE + kuuekohaline riiklik kood.  
Maantee- ja raudteetransport: kood moodustatakse 38. lisas tolliasutuse 
jaoks ette nähtud näidise kohaselt.  
▼M33  
Marsruudi muutmise taotlus: esitada tuleb deklareeritud esimese sisene ­
mistolliasutuse kood.  
Tegeliku esimese saabumiskoha kood  
Marsruudi muutmise taotlus: esitada tuleb tegeliku esimese sisenemistol ­
liasutuse kood.  
Deklareeritud esimese sisenemistolliasutuse riigikood  
Marsruudi muutmise taotlus: kasutatakse SAD lisa 38 lahtris 2 esitatud 
koode.  
▼M29  
Tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise kuupäev ja 
kellaaeg  
Kuupäev ja kellaaeg/graafikujärgne kuupäev ja kellaaeg, mil lennuk saabub 
esimesse lennujaama, maanteeveok esimesse piiripunkti või laev esimesse sadamasse, esitatakse koodi n12 abil (CCYYMMDDHHMM). Esimesse 
saabumiskohta saabumine märgitakse kohaliku aja järgi.
 ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 712  
( 1 ) Teave, mis tuleb esitada, kui see on asjakohane.
 Marsruudi muutmise taotlus: see teave on kuupäevaliselt piiritletud ja 
esitatakse kaheksast numbrist koosneva koodi abil (AAAAKKPP).  
▼M29  
Marsruudil läbitavate riikide koodid  
Koodidega näidatakse riigid kronoloogilises järjekorras, läbi mille veos 
kulgeb vedamisel esimesest lähteriigist viimasesse sihtriiki. See hõlmab ka kaupade algset lähteriiki ja viimast sihtriiki. Kasutatakse SAD 38. lisa lahtris 2 esitatud koode. Esitatakse kõik teadaolevad andmed.
 
▼M33  
Kullersaadetiste väljumise ülddeklaratsioonid – postisaadetised: esitatakse 
üksnes kaupade viimane sihtriik.  
Kullersaadetiste sisenemise ülddeklaratsioonid – postisaadetised: esita ­
takse üksnes kaupade algne lähteriik.  
▼M29  
Rahaühiku kood  
SAD 38. lisa lahtris 22 esitatud kood valuuta jaoks, milles on koostatud 
kaubaarve.  
Seda teavet kasutatakse koos kaubaartikli maksumusega imporditollimak ­
sude arvutamiseks.  
Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul 
võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis. [Viide: SAD, lahtrid 22 ja 44.]
 
▼M33  
Transpordiliik piiril  
Sisenemise ülddeklaratsioon: transpordiliik, mis vastab aktiivsele trans ­
pordivahendile, millega kaubad kavatsetakse ühenduse tolliterritooriumile sisse tuua. Kombineeritud transpordi puhul kohaldatakse lisas 37 lahtrit 21 käsitlevates selgitavates märkustes ette nähtud eeskirju.
 
Kui lennulasti veetakse muud kui õhutransporti kasutades, tuleb dekla ­
reerida muu transpordiliik.  
Kasutada tuleks koode 1, 2, 3, 4, 7, 8 või 9 vastavalt SAD lisa 38 lahtris 
25 sätestatule.  
[Viide: SAD, lahter 25]  
▼M29  
Väljumistolliasutus  
▼M35  
SAD 38. lisa lahtris 29 esitatud kavandatava väljumistolliasutuse kood.  
▼M33  
Kullersaadetiste väljumise ülddeklaratsioonid – postisaadetised: neid 
andmeid ei ole vaja esitada, kui neid saab automaatselt ja ühemõtteliselt 
tuletada ettevõtja muudest andmetest.  
▼M29  
Täiendava deklaratsiooni tolliasutus  
Mittetäielikud ekspordideklaratsioonid: neid andmeid võib kasutada 
üksnes artikli 281 lõikes 3 viidatud juhul.  
Kauba asukoht  ( 1 ) 
Täpne asukoht, kus kauba saab üle vaadata.  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 713  
( 1 ) Teave, mis tuleb esitada, kui see on asjakohane.
 [Viide: SAD, lahter 30]  
Laadimiskoht  ( 1 ) 
Sadama, lennujaama, lastiterminali, raudteejaama või muu koha nimi, 
kus kaup laaditakse vedamiseks ette nähtud transpordivahendile, ja asjao ­
mase riigi nimi.  
▼M33  
Kullersaadetiste sisenemise ülddeklaratsioonid – postisaadetised: neid 
andmeid ei ole vaja esitada, kui neid saab automaatselt ja ühemõtteliselt 
tuletada ettevõtja muudest andmetest.  
▼M29  
Maantee- ja raudteetransport: see võib olla kaupade lepingujärgse ülevõt ­
mise koht või TIR-lähtetollipunkt.  
Mahalaadimiskoht  ( 1 ) 
Sadama, lennujaama, lastiterminali, raudteejaama või muu koha nimi, 
kus kaup vedamiseks kasutatud transpordivahendilt maha laaditakse, ja asjaomase riigi nimi.
 
Maantee- ja raudteetransport: kui kood ei ole teada, tuleb esitada koha ­
nimi võimalikult täpsel kujul.  
Märkus:  see andmeväli annab kasulikku teavet menetluse korraldami ­
seks.  
Kauba kirjeldus  
Ülddeklaratsioonid: vabalt sõnastatud kirjeldus, mis on piisavalt üksikas ­
jalik, et toll saaks kauba identifitseerida. Üldsõnalised kirjeldused (nt „koondsaadetis”, „üldine last” või „osad”) ei ole lubatud. Komisjon 
avaldab kõnealuste üldiste mõistete nimekirja. Seda teavet ei ole vaja 
esitada, kui on esitatud kauba kood.
 
Lihtsustatud menetlus: kirjeldus on oluline tollitariifi jaoks.  
[Viide: SAD, lahter 31]  
Pakkeüksuste liik (kood)  
Kood, mis iseloomustab pakkeüksuste tüüpi, nagu on ette nähtud SAD 
38. lisa lahtris 31 (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) soovitus 21, VI lisa).
 
Pakkeüksuste arv  
Üksikartiklite arv, mis on pakitud nii, et neid ei saa eraldada ilma eelne ­
valt pakendit avamata, või detailide/tükkide arv, kui need on pakenda ­
mata. Puistekauba puhul seda teavet ei tule esitada.  
[Viide: SAD, lahter 31]  
Saatja markeering  
Transpordi- või pakkeühikute markeeringute ja numbrite vabas vormis 
kirjeldus.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 714  
( 1 ) Koodina, kui see on olemas.
 See teave tuleb esitada ainult pakendatud kauba kohta, kui see on asja ­
kohane. Konteinerkauba puhul võib konteineri number asendada saatja 
markeeringut, mille ettevõtja võib võimaluse korral siiski esitada. Saadetise kordumatu viitenumber (UCR) või viited veodokumendis, mis võimaldavad kõik saadetise pakkeüksusi selgelt identifitseerida, 
võivad asendada saatja markeeringut.
 
Märkus:  see andmeväli võimaldab saadetist identifitseerida, kuid sel ei 
ole tähtsust turvalisuse seisukohast.  
[Viide: SAD, lahter 31]  
Konteineri tunnusnumber konteinerveo puhul  
Markeeringud (tähed ja/või numbrid) konteineri identifitseerimiseks.  
[Viide: SAD, lahter 31]  
Kaubaartiklite järjekorranumber  ( 1 ) 
▼M33  
Kaubaartikli järjekorranumber on jooksev number deklaratsioonis, üldde ­
klaratsioonis või marsruudi muutmise taotluses esitatud kaubanimetuste hulgas.
 
Marsruudi muutmise taotlus: kui kaubale on antud MRN number ja 
marsruudi muutmise taotlus ei hõlma kõiki sisenemise ülddeklaratsioonis esitatud kaupu, esitab marsruudi muutmist taotlev isik algses sisenemise 
ülddeklaratsioonis esitatud kaupadele määratud asjakohased kaubaarti ­
klite järjekorranumbrid.
 
▼M29  
Kasutatakse ainult siis, kui kaubanimetusi on rohkem kui üks.  
Märkus:  see arvutisüsteemis automaatselt loodav element aitab deklarat ­
sioonis esitatud kaupa identifitseerida.  
[Viide: SAD, lahter 32]  
Kauba kood  
Asjaomasele kaubaartiklile vastav tariifne klassifikatsioon  
Sisenemise ülddeklaratsioonid: CN-koodi neli esimest numbrit. Seda 
teavet ei ole vaja esitada, kui on esitatud kauba kirjeldus.  
Impordi lihtsustatud menetlus: kümnekohaline TARICi kood. Ettevõtjad 
võivad sellele lisada täiendavad TARICi koodid, kus need on asjakoha ­
sed. Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste mene ­
tluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda 
täiendavas deklaratsioonis.
 
Väljumisel esitatavad ülddeklaratsioonid: CN-koodi neli esimest numbrit. 
Seda teavet ei ole vaja esitada, kui on esitatud kauba kirjeldus.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 715  
( 1 ) Selle moodustab arvutisüsteem automaatselt.
 __________  
▼M29  
Ekspordi lihtsustatud menetlus: kaheksakohaline CN-kood. Ettevõtjad 
võivad sellele lisada täiendavad TARICi koodid, kui need on asjakoha ­
sed. Ekspordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste mene ­
tluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda 
täiendavas deklaratsioonis.
 
[Viide: SAD, lahter 33]  
Brutomass (kg)  
Kauba mass (kogumass) koos pakendiga, kuid deklaratsioonis ei näidata 
vedaja seadmeid.  
Võimaluse korral võib ettevõtja esitada kõnealuse massi deklareeritava 
kaubaartikli tasandil.  
Impordi lihtsustatud menetlus: see teave esitatakse üksnes siis, kui see on 
vajalik imporditollimaksude arvutamiseks.  
Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul 
võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.
 
[Viide: SAD, lahter 35]  
Menetlus  
SAD 38. lisa lahtri 37 alajaotistes 1 ja 2 ette nähtud menetluse kood.  
Impordi ja ekspordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivor ­
mistuse puhul võivad liikmesriigid loobuda nõudest esitada SAD 38. lisa 
lahtri 37 alajaotises 2 määratletud koodid, kui kõnealuste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.
 
Netomass (kg)  
Kauba mass ilma pakendita.  
Impordi ja ekspordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivor ­
mistuse puhul võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnea ­
luste menetluste lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda 
teavet nõuda täiendavas deklaratsioonis.  
[Viide: SAD, lahter 38]  ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 716
 
Kaubaartikli maksumus  
Asjaomases deklaratsiooni kirjes deklareeritava kaubaartikli hind. Seda 
teavet kasutatakse koos valuuta koodiga imporditollimaksude arvutami ­
seks.  
Impordi lihtsustatud deklaratsioonide ja kohapealse tollivormistuse puhul 
võivad liikmesriigid sellest nõudest loobuda, kui kõnealuste menetluste 
lubade tingimustes on ette nähtud, et nad võivad seda teavet nõuda 
täiendavas deklaratsioonis.  
[Viide: SAD, lahter 42]  
Lihtsustatud menetluse viitenumber  
See on viitenumber, millega kantakse dokumenti artiklites 266 ja 285a 
kirjeldatud menetlused. Liikmesriigid võivad sellest nõudest loobuda, kui on olemas muud rahuldavad saadetiste jälgimise süsteemid.
 
Lisaandmed  
Sisestada kood 10100, kui kohaldatakse määruse nr 1147/2002 (  1 ) artikli 
2 lõiget 1 (lennukõlblikkussertifikaatidega imporditud kaubad).  
[Viide: SAD, lahter 44]  
Loa number  
Lihtsustatud menetluste loa number. Liikmesriigid võivad sellest nõudest 
loobuda, kui nad on veendunud, et nende arvutisüsteemid suudavad selle teabe kindlalt leida deklaratsiooni muude andmete, näiteks ettevõtja nime järgi.
 
ÜRO ohtlike kaupade kood  
ÜRO ohtlike kaupade tunnusnumber (UNDG) on kordumatu neljakoha ­
line seerianumber, mille ÜRO on andnud sagedamini veetavate ohtlike kaupade loetelusse kantud ainetele ja kaubaartiklitele.
 
See tuleb esitada ainult siis, kui see on asjakohane.  
Tollitõkendi number  ( 2 ) 
Veoseadmetele kinnitatud tollitõkendite tunnusnumbrid, kui see on asja ­
kohane.  
Veokulude makseviisi kood  
Kasutatakse järgmisi koode:  
A 
Sularahamakse  
BKrediitkaardimakse  
CTšekimakse  
D 
Muu (nt otsekorraldus arvelduskontole)  
H 
Elektrooniline krediidi ülekanne  
Y 
Vedajale avatud arvelduskonto  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 717  
( 1 ) EÜT L 170, 29.6.2002, lk 8. 
( 2 ) Teave, mis tuleb esitada, kui see on asjakohane.
 Z Ette maksmata  
See teave esitatakse ainult siis, kui see on teada.  
Deklaratsiooni kuupäev  ( 1 ) 
Kuupäev, mil vastavad deklaratsioonid on välja antud ja, kui see on 
asjakohane, millal need on allkirjastatud või muul viisil autenditud.  
Artiklite 266 ja 285a kohaselt on kohapealse tollivormistuse puhul 
selleks dokumentidesse kandmise kuupäev.  
[Viide: SAD, lahter 54]  
Allkiri/autentimine  ( 1 ) 
[Viide: SAD, lahter 54]  
Muu eriasjaolu tunnusnumber  
Kood, mis näitab asjaomase ettevõtja puhul kehtivaid eriasjaolusid:  
A 
Posti- ja kiirsaadetised  
BLaevade ja lennukite varud  
CMaanteetransport  
D 
Raudteetransport  
E Volitatud ettevõtjad  
Seda andmevälja kasutatakse üksnes siis, kui ülddeklaratsiooni esitav isik 
soovib eritingimusi, mis ei ole esitatud tabelis 1.  
Neid andmeid ei ole vaja esitada, kui neid saab automaatselt ja kindlalt 
tuletada ettevõtja muudest andmetest.  
▼M35  
Järgmis(t)e sisenemistolliasutus(t)e kood  
Ühenduse territooriumil asuvate järgmiste sisenemistolliasutuste kood.  
Kõnealune kood on vaja esitada, kui piiri ületamise transpordiliigi kood 
on 1, 4 või 8.  
Kõnealune kood moodustatakse näidise kohaselt, mis on esitatud SAD 
38. lisa lahtris 29 sisenemistolliasutuste kohta.  ▼M29  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 718  
( 1 ) Selle moodustab arvutisüsteem automaatselt.
 LISA 31  ( 1 ) 
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI NÄIDIS  
(Kaheksast eksemplarist koosnev komplekt)  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 719  
( 1 ) Vormi ja nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
 ▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 720
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 721
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 722
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 723
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 724
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 725
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 726
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 727
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 728
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 729
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 730
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 731
 
LISA 32  ( 1 ) 
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI NÄIDIS VÄLJATRÜKKIMISEKS AUTOMAATSE 
ANDMETÖÖTLUSSÜSTEEMI KASUTAMISE KORRAL, KUI KASUTATAKSE KAHTE 
JÄRJESTIKUST NELJAST EKSEMPLARIST KOOSNEVAT KOMPLEKTI  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 732  
( 1 ) Vormi ja nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
 ▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 733
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 734
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 735
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 736
 
► (1) M30 ▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 737
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 738
 
LISA 33  ( 1 ) 
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI LISALEHE NÄIDIS  
(kaheksast eksemplarist koosnev komplekt)  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 739  
( 1 ) Vorme ja eelkõige nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
 ▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 740
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 741
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 742
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 743
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 744
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 745
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 746
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 747
 
LISA 34  ( 1 ) 
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI LISALEHE NÄIDIS ARVUTIPÕHISE 
DEKLARATSIOONIDE TÖÖTLEMISE SÜSTEEMI ABIL VÄLJATRÜKKIMISEKS, KUI KASUTATAKSE KAHTE JÄRJESTIKUST NELJAST EKSEMPLARIST KOOSNEVAT 
KOMPLEKTI
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 748  
( 1 ) Vorme ja eelkõige nende suurust ja värvi käsitlevad üksikasjalikud tehnilised sätted on esitatud artiklis 215.
 ▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 749
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 750
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 751
 
▼C3 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 752
 
LISA 35  
MÄRKUSED LISADES 31 JA 33 OSUTATUD VORMIDE EKSEMPLARIDE KOHTA, MILLELE ANDMED 
PEAVAD ILMUMA ISEKOPEERIMISE TEEL  
(Alates eksemplarist 1)  
Lahtri number Eksemplarid Lahtri number Eksemplarid  
I. ETTEVÕTJA TÄIDETAVAD LAHTRID 
1 1–8 27 1–5 (  1 ) 
välja arvatud keskmine osa: 28 1–3 
1–3 29 1–3 
2 1–5 (  1 ) 30 1–3 
3 1–8 31 1–8 
4 1–8 32 1–8 
5 1–8 33 esimene osa vasakul: 6 1–8 1–8 
7 1–3 ülejäänud: 1–3 
8 1–5 (
 1 ) 34a 1–3 
9 1–3 34b 1–3 
10 1–3 35 1–8 
11 1–3 36 – 
12 – 37 1–3 
13 1–3 38 1–8 
14 1–4 39 
40 1–3 
1–5 (  1 ) 
15 1–8 41 1–3 
15a 1–3 42 – 
15b 1–3 43 – 
16 1, 2, 3, 6, 7 ja 8 44 1–5 (  1 ) 
17 1–8 45 – 
17a 1–3 46 1–3 
17b 1–3 47 1–3 
18 1–5 (  1 ) 48 1–3 
19 1–5 (  1 ) 49 1–3 
20 1–3 50 1–8 
21 1–5 (  1 ) 51 1–8 
22 1–3 52 1–8 
23 1–3 53 1–8 
24 1–3 54 1–4 
25 1–5 (  1 ) 55 – 
26 1–3 56 – 
II. AMETLIKUKS KASUTUSEKS ETTENÄHTUD LAHTRID 
A 1–4 (  2 ) C 1–8 (  2 ) 
B 1–3 D 1–4  
►M19  ( 1 ) Mingil juhul ei tohi nõuda, et kasutajad täidaksid need lahtrid transiidi jaoks kasutatavas eksemplaris 5. ◄ 
( 2 ) Lähteliikmesriik võib otsustada, kas need andmed märgitakse nimetatud eksemplaridele.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 753
 
LISA 36  
MÄRKUSED LISADES 32 JA 34 OSUTATUD VORMIDE EKSEMPLARIDE KOHTA, MILLELE ANDMED 
PEAVAD ILMUMA ISEKOPEERIMISE TEEL  
(Alates eksemplarist 1/6)  
Lahtri number Eksemplarid Lahtri number Eksemplarid  
I. ETTEVÕTJA TÄIDETAVAD LAHTRID 
1 1–4 27 1–4 
välja arvatud keskmine osa: 28 1–3 
1–3 
2 1–4 29 1–3 
3 1–4 30 1–3 
4 1–4 31 1–4 
5 1–4 32 1–4 6 1–4 33 esimene osa vasakul 
1–4 
7 1–3 ülejäänud: 1–3 
8 1–4 34a 1–3 
9 1–3 34b 1–3 
10 1–3 35 1–4 
11 1–3 36 1–3 
12 1–3 37 1–3 
13 1–3 38 1–4 
14 1–4 39 1–3 
15 1–4 40 1–4 
15a 1–3 41 
42 1–3 
1–3 
15b 1–3 43 1–3 
16 1–3 44 1–4 
17 1–4 45 1–3 
17a 1–3 46 1–3 
17b 1–3 47 1–3 
18 1–4 48 1–3 
19 1–4 49 1–3 
20 1–3 50 1–4 
21 1–4 51 1–4 
22 1–3 52 1–4 
23 1–3 53 1–4 24 1–3 54 1–4 
25 1–4 55 – 
26 1–3 56 – 
II. AMETLIKUKS KASUTUSEKS ETTENÄHTUD LAHTRID 
A 1–4 (
 1 ) C 1–4 
B 1–3 D/J 1–4  
( 1 ) Lähteliikmesriik võib otsustada, kas need andmed märgitakse nimetatud eksemplaridele.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 754
 
LISA 37  
ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI SELGITAVAD MÄRKUSED  ( 1 ) 
I JAOTIS  
ÜLDSÄTTED  
A. ÜLDINE KIRJELDUS  
Vorme ja lisalehti kasutatakse järgmistel juhtudel:  
a) kui ühenduse õigusaktides osutatakse kaupade tolliprotseduurile 
suunamise deklaratsioonile või reekspordideklaratsioonile;  
b) vajaduse korral ühinemisaktis sätestatud üleminekuaja jooksul ühenduse, 
mis on ühinemisele eelnenud koosseisus, ja uute liikmesriikide vahelises kaubanduses ning uute liikmesriikide vahelises kaubanduses selliste 
kaupade osas, mille puhul ei ole tollimakse ja samaväärse toimega 
makse veel täielikult kaotatud või mille suhtes kohaldatakse teisi ühine ­
misaktiga sätestatud meetmeid;
 
▼M32  
c) kui ühenduse õigusaktidega on ette nähtud nende kasutamine, eelkõige 
ühenduse transiidiprotseduuri raames reisijate transiidideklaratsiooni ja asendustoimingu puhul.
 
▼M24  
Selleks otstarbeks kasutatavad vormid ja lisalehed koosnevad eksempla ­
ridest, mis on vajalikud ühe või mitme tolliprotseduuriga seotud formaa ­
luste täitmiseks, ja need võetakse kaheksast eksemplarist koosnevast komplektist:
 
— eksemplar 1 jääb selle liikmesriigi asutustele, kus täidetakse 
ekspordi- (lähetamise) või ühenduse transiidiformaalsused,  
— eksemplari 2 kasutab eksportiv liikmesriik statistilistel eesmärkidel. 
Seda eksemplari võib kasutada statistilistel eesmärkidel ka lähteliik ­
mesriik juhul, kui kauplemine toimub ühenduse tolliterritooriumi 
erinevate maksusüsteemidega osade vahel.  
— eksemplar 3 saadetakse eksportijale tagasi pärast seda, kui toll on 
sellele pannud oma templi,  
— eksemplari 4 säilitab sihttolliasutus pärast seda, kui ühenduse tran ­
siitvedu on lõpetatud, või dokumendina, mis tõendab kauba ühen ­
duse staatust,  
— eksemplar 5 on ühenduse transiidiprotseduuri puhul tagastatavaks 
eksemplariks,  
— eksemplar 6 jääb selle liikmesriigi asutustele, kus täidetakse impor ­
diformaalsused,  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 755  
( 1 ) Käesolevas lisas ei tähenda „EFTA” ainult EFTA riike, vaid ka ühenduseväliseid 
ühistransiidiprotseduuri konventsiooni ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise 
konventsiooni lepinguosalisi.
 — eksemplari 7 kasutab importiv liikmesriik statistilistel eesmärkidel. 
Seda eksemplari võib kasutada statistilistel eesmärkidel ka importiv 
liikmesriik juhul, kui kauplemine toimub ühenduse tolliterritooriumi erinevate maksusüsteemidega osade vahel,
 
— eksemplar 8 saadetakse tagasi kaubasaajale.  
Võimalikud on eksemplaride erinevad kombinatsioonid, näiteks:  
— eksport, välistöötlemine või reeksport: eksemplarid 1, 2 ja 3,  
— ühenduse transiit: eksemplar 1, 4 ja 5,  
— tolliprotseduur importimisel: eksemplarid 6, 7 ja 8.  
Lisaks sellele on olukordi, kus kauba ühenduse staatust tuleb tõendada 
sihtkohas. Sellisel juhul tuleb eksemplari 4 kasutada T2L dokumendina.  
Ettevõtjad võivad soovi korral kasutada eratrükikojas trükitud 
komplekte, mis koosnevad neile vajalikest eksemplaridest, kui kasutatav 
vorm vastab ametlikule näidisele.  
Iga komplekt peab olema kavandatud nii, et kui lahtritesse tuleb 
märkida samasugune teave kahes asjaosalises liikmesriigis, saab seda teha eksportija või printsipaal otse eksemplarile 1 ning see teave on 
paberi keemilise töötlemise teel seejärel nähtav kõikidel eksemplaridel. 
Kui mingil põhjusel ei tohi teavet ühest liikmesriigist teise edastada (eelkõige juhul, kui teabe sisu erineb sõltuvalt kõnealuse toimingu etapist), peab isekopeeruva paberi desensibiliseerimine piirduma asjao ­
maste eksemplaride paljundamisega.
 
Kui deklaratsioone töödeldakse elektrooniliselt, võib komplektidest 
koostada uusi komplekte, milles igal eksemplaril on kaks funktsiooni: 
1/6, 2/7, 3/8, 4/5.  
Sel juhul tuleb iga komplekti puhul näidata ära kasutatud eksemplaride 
numbrid, kriipsutades vormi servas läbi kasutamata jäetud eksemplaride numbrid.
 
Iga selline komplekt peab olema kavandatud nii, et paberi keemilise 
töötlemise teel on tagatud vajalike andmete kopeerimine igale eksem ­
plarile.  
Kui kauba tolliprotseduurile suunamise/reeksportimise deklaratsioonid 
või dokumendid, mis tõendavad, et sisetransiidiprotseduuri raames ei ole ühenduse staatusega kaupa ühest kohast teise viidud, koostatakse 
vastavalt käesoleva määruse artikli 205 lõikele 3 tavapaberile ametliku 
või erasektori andmetöötlussüsteemi abil, peab nimetatud deklaratsioo ­
nide või dokumentide vorm vastama kõikidele seadustiku või käesoleva määrusega sätestatud tingimustele, sealhulgas nendele, mis on seotud 
vormi tagaküljega (seoses ühenduse transiidiprotseduuri käigus kasuta ­
tavate koopiatega), välja arvatud:
 
— trükivärv,  
— kursiivkirja kasutus,  
— ühenduse transiiti käsitlevatesse lahtritesse tausta trükkimine.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 756
 
Kui transiidideklaratsiooni töödeldakse lähtetolliasutuses elektrooniliselt, 
tuleb kõnealusele asutusele esitada deklaratsiooni koopia.  
B. NÕUTAVAD ANDMED  
Need vormid sisaldavad paljusid lahtreid, millest kasutatakse sõltuvalt 
kõnealus(t)est tolliprotseduuri(de)st ainult mõningaid.  
Ilma et see piiraks lihtsustatud korra kohaldamist, on lahtrid, mida võib iga 
protseduuri puhul täita, esitatud järgmises tabelis. Iga lahtri kohta II jaotises esitatud erisätteid kohaldatakse, ilma et see mõjutaks tabelis määratletud lahtrite staatust.
 
Allpool loetletud staatus ei mõjuta seda, et teatavaid üksikasju kogutakse 
ainult sel juhul, kui asjaolud seda võimaldavad. Näiteks lahtris 41 (staatus 
A) märgitud täiendavad mõõtühikud märgitakse ainult siis, kui TARIC seda ette näeb.
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 757
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 758
 ▼M24  
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K  
1(1) A A A A A A A A A  
1(2) A A A A A A A A A  
1(3) A A  
2 B [1] A B B B B A B B  
2 (number)  A A A A A B A B B  
3 A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3]  
4 B B B A [4] A B B  
5 A A A A A A A A A A A  
6 B B B B B [4] B B  
7 C C C C C A [5] C C C C  
8 B B B B B A [6] B B B B  
8 (number)  B B B B B B A A A A  
12 B B  
14 B B B B B B B B B B  
14 (number)  A A A A A A A A A A  
15 A [2]  
15a B B B B B A [5] A A B B  
17 A [2]  
17a A A A B A A [5] B B B B
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 759
 ▼M24  
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K  
17b B B B B  
18 (tunnus)  B [1][7] B [7] B [7] A [7]  ►M26  [24] ◄ B [7] B [7]  
18 (riikkondsus)  A [8]  ►M26  [24] ◄ 
19 A [9] A [9] A [9] A [9] A [9] B [4] A [9] A [9] A [9] A [9]  
20 B [10] B [10] B [10] B [10] B [10] B [10]  
21 (tunnus)  A [1] B [8]  
21 (riikkondsus)  A [8] A [8] A [8] A [8] A [8] A [8]  
22 (vääring)  B B B A A B  
22 (kogus)  B B B C C C  
23 B [11] B [11] B [11] B [11] B [11]  
24 B B B B B  
25 A B A B A B A A B B  
26 A [12] B 12] A [12] B [12] A [12] B [12] A [13] A [13] B [13] B [13]  
27 B 
29 B B B B B B B B B  
30 B B [1] B B B B [14] B B B B
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 760
 ▼M24  
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K  
31 A A A A A A A A A A A  
32 A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3]  
33(1)  A A A A [15] A A[16] A[17] A A B A  
33(2)  A A B A  
33(3)  A A A A B A  
33(4)  A A A A B A  
33(5)  B B B B B B B B B  
34a C [1] A C C C A A A A  
34b B B B  
35 B A B A B A A B B A A  
36 A A [17]  
37(1)  A A A A A A A A A  
37(2)  A A A A A A A A A  
38 A A A A A A [17] A[17] A [18] A A A  
39 B [19] B  
40 A A A A A A A A A A A  
41 A A A A A A A A A  
42 A A A  
43 B B B
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 761
 ▼M24  
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K  
44 A A A A A A [4] A A A A A  
45 B B B  
46 A B A B A A A B B  
47 (maksuliik)  BC [20] BC [20] BC [20] A [18][21] [22] A [18] [21][22] A [18] [21] [22]  
47 (maksubaas)  B B B B A [18][21][22] A [18] [21][22] B A [18] [21] [22]  
47 (maksumäär)  BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20]  
47 (summa)  BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20]  
47 (kokku)  BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20]  
47 (makseviis)  B B B B [18][22] B  
48 B B B B B  
49 B [23] A B [23] A B [23] B [23] B [23] A A  
50 C C C A  
51 A [4]  
52 A 
53 A 
54 A A A A A A A A A A
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 762
 ▼M24  
Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K  
55 A 
56 A 
Selgitused  
Veeru pealkiri Lahtri 37 esimeses alajaotises kasutatavad koodid  
A: Eksport/lähetamine 10, 11, 23  
▼M35  
B: Tolliladustamisprotseduur, et saada ettenähtud eksporditoetust enne eksportimist, või valmistamine tollijärele ­
valve ja -kontrolli all enne eksportimist ja eksporditoetuste maksmist 76, 77  
▼M24  
C: Reeksport pärast muud majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kui tolliladustamisprotseduur (seestöötlemine, 
ajutine import, töötlemine tollikontrolli all) 31 
D: Reeksport pärast tolliladustamist 31 
E: Välistöötlemine 21,22 
F: Transiit 
G: Kaupade ühenduse staatus H: Vabasse ringlusse lubamine 01, 02, 07, 40, 41, 42, 43, 45, 48, 49, 61, 63, 68 
I: Muule majandusliku mõjuga tolliprotseduurile suunamine kui välistöötlemine ja tolliladustamisprotseduur (sees ­
töötlemine (peatamissüsteem), ajutine import, töötlemine tollikontrolli all) 51, 53, 54, 91, 92 
J: Suunamine A, B, C, E ja F-tüüpi tollilattu (
 1 ) 71, 78 
K: Suunamine D-tüüpi tollilattu (  2 ) ( 3 ) 71, 78  
_____________ 
( 1 ) Veerg J hõlmab kauba II kontrolltüübile vastavasse vabatsooni sisenemist. 
( 2 ) Nimetatud veerg on asjakohane artikli 525 lõikes 3 osutatud juhtudel. 
( 3 ) Veerg K hõlmab kauba II kontrolltüübile vastavasse vabatsooni sisenemist.
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 763
 ▼M24  
Lahtrites kasutatavad sümbolid  
A: Kohustuslik: kõikide liikmesriikide poolt nõutavad andmed  
B: Liikmesriikidele vabatahtlik: andmed, mille esitamisest võivad liikmesriigid loobuda  
C: Ettevõtjatele vabatahtlik: andmed, mida ettevõtjad võivad esitada, kuid mille esitamist ei tohi liikmesriigid nõuda  
Märkused  
[1] See lahter on kohustuslik eksporditoetusega hõlmatud põllumajandustoodete puhul.  
[2] Neid andmeid võib nõuda ainult muu kui elektroonilise menetluse puhul.  
[3] Kui deklaratsioon hõlmab ainult ühte kaubaartiklit, võivad liikmesriigid sätestada, et selle lahtri võib jätta tühjaks kui lahtrisse 5 on märgitud number „1”.  
[4] See lahter on kohustuslik uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul lisas 37a sätestatud viisil.  
[5] Neid andmeid võib nõuda ainult elektroonilise menetluse puhul.  
[6] See lahter on liikmesriikidele vabatahtlik, kui kaubasaaja ei asu ühenduses või EFTA riigis.  
[7] Ei kasutata postisaadetiste või kinnistranspordiseadmetega saadetavate saadetiste puhul.  
[8] Ei kasutata postisaadetiste puhul ega kinnistranspordiseadme- või raudteeveo puhul.  
[9] Neid andmeid võib nõuda siis, kui ei kasutata elektroonilist menetlust. Arvutipõhiste protseduuride kasutamise korral ei pe a liikmesriigid neid andmeid koguma, kui neid on võimalik tuletada 
deklaratsioonil esitatud muust teabest, ning see tuleb edastada komisjonile kooskõlas väliskaubandusstatistika kogumist regulee rivate sätetega.  
[10] Liikmesriigid võivad nõuda kolmanda alajaotise täitmist ainult juhul, kui toll arvutab tolliväärtuse ettevõtja eest.  
[11] Liikmesriigid võivad seda teavet nõuda ainult juhul, kui 6. peatüki V jaotises sätestatud igakuise vahetuskursi kindlaksmä äramise eeskirju ei kohaldata.  
[12] Lahtrit ei ole vaja täita, kui ekspordiformaalsused täidetakse ühendusest väljumise kohas.  
[13] Lahtrit ei ole vaja täita, kui ekspordiformaalsused täidetakse ühendusse sisenemise kohas.  
[14] Seda lahtrit võib kasutada uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul lisas 37a sätestatud viisil.
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 764
 ▼M24  
[15] Selle lahtri täitmine on kohustuslik reekspordi korral pärast tolliladustamisprotseduuri D-tüüpi tollilaos.  
[16] See alajaotis täidetakse juhul, kui:  
— üks ja seesama isik esitab transiidideklaratsiooni samal ajal kui kauba koodi sisaldava tollideklaratsiooni või pärast seda v õi 
— transiidideklaratsioon hõlmab lisas 44c loetletud kaupa või  
— ühenduse õigusaktid näevad nii ette.  
[17] Täidetakse ainult juhul, kui ühenduse õigusaktid näevad nii ette.  
[18] Seda teavet ei nõuta kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse imporditollimaksudest vabastamist, välja arvatud juhul, kui to ll peab seda asjaomase kauba vabasse ringlusse lubamist reguleerivate 
sätete kohaldamiseks vajalikuks.  
[19] Liikmesriigid võivad selle kohustuse täitmisest loobuda, kui nende süsteemid võimaldavad neil seda teavet automaatselt ja üheselt mujal deklaratsioonis esitatud teabest tuletada.  
[20] Seda teavet ei tule esitada, kui toll arvutab tollimaksu ettevõtja eest mujal deklaratsioonis esitatud teabe põhjal. Muude l juhtudel on lahtri täitmine liikmesriikidele vabatahtlik.  
[21] Seda teavet ei tule esitada, kui toll arvutab tollimaksu ettevõtja eest mujal deklaratsioonis esitatud teabe põhjal.  
[22] Kui deklaratsioonile on lisatud artikli 178 lõikes 1 osutatud dokument, võivad liikmesriigid selle lahtri täitmisest loobu da. 
[23] See lahter tuleb täita juhul, kui kauba tolliprotseduurile suunamise deklaratsiooni kasutatakse tolliladustamisprotseduuri  lõpetamiseks.  
▼M26  
[24] Kui kaupu veetakse maanteesõidukitega transporditavates mahutites, võivad tolliasutused lubada printsipaalil jätta käesole v lahter tühjaks, kui lähtepunktis ei ole transiidideklaratsiooni 
kinnitamisel logistilistel põhjustel võimalik esitada transpordivahendi tunnusandmeid ja riikkondsust ning kui tolliasutused sa avad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi kohta 
kantakse hiljem lahtrisse 55.
 C. VORMI KASUTAMISJUHEND  
Kui konkreetne komplekt sisaldab ühte või mitut eksemplari, mida võib 
kasutada muus liikmesriigis kui see, kus see/need algselt täideti, tuleb vormid täita kirjutusmasinal, mõne teise kirjutiga või muul sarnasel viisil. Kirjutusmasinaga täitmise lihtsustamiseks tuleks vorm panna masinasse nii, 
et lahtrisse 2 kantavate andmete esimene täht jääks positsioonilahtrisse 
ülemises vasakus nurgas.
 
Kui kõik komplekti eksemplarid on ettenähtud kasutamiseks ühes ja samas 
liikmesriigis, võib need täita loetavalt käsitsi tindiga või trükitähtedega, tingimusel et see on selles liikmesriigis lubatud. Sama kehtib ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamisel kasutatavate eksemplaride andmete suhtes.
 
Vormidel ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Kui on vaja teha parandusi, 
kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajalikud andmed. Iga sellise 
paranduse juures peavad olema paranduse teinud isiku nimetähed ja need kinnitab pädev asutus. Viimane võib vajaduse korral nõuda uue deklaratsi ­
ooni esitamist.
 
Eespool nimetatud menetluste asemel võib vorme täita ka automaatse paljun ­
damise teel. Vormide valmistamisel ja täitmisel võib kasutada automaatset 
paljundamist, tingimusel et järgitakse rangelt näidise vorme, formaati, kasu ­
tatud keelt, loetavust ning kustutatud ja ülekirjutatud kohtade puudumist ning paranduste tegemist käsitlevaid sätteid.
 
Ettevõtjad täidavad vajaduse korral üksnes nummerdatud lahtrid. Ülejäänud, 
suurtähega tähistatud lahtrid on ette nähtud administratiivseks kasutamiseks.  
Ilma et see piiraks artikli 205 kohaldamist, peavad eksemplarid, mis jäävad 
ekspordi-/sihttolli- või lähtetolliasutusele, kandma asjaomaste isikute origi ­
naalallkirja.  
Deklarandi või tema esindaja poolt allkirjastatud deklaratsiooni esitamine tollia ­
sutusele viitab sellele, et asjaomane isik deklareerib kõnealuse kauba taotletud tolliprotseduurile, ning ilma et see piiraks võimalik sanktsioonide kohaldamist, vastutab liikmesriikides kehtivatele sätetele vastavalt selle eest, et:
 
— deklaratsioonis esitatud andmed on õiged,  
— lisatud dokumendid vastavad originaalile,  
— täidetakse kõnealuse kauba asjaomasele protseduurile suunamisest tule ­
nevaid kohustusi.  
Printsipaali allkiri või vajaduse korral tema volitatud esindaja allkiri 
kohustab kõnealust isikut vastutama kõikide andmete eest, mis on seotud 
ühenduse transiidiveoga vastavalt seadustikus ja käesolevas määruses ühen ­
duste transiiti käsitlevatele sätetele ning eespool punktis B loetletud juhtudel.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 765
 
Seoses ühenduse tolliformaalsustega ja sihtkoha formaalsustega on deklarat ­
sioonis olevate andmete kontrollimine enne selle allkirjastamist ja tolliasu ­
tusele esitamist kõikide protseduuris osalevate isikute huvides. Eelkõige peab isik, kes leiab erinevusi deklareeritava kauba ja kasutatavale vormile juba märgitud andmete vahel, sellest viivitamatult tolliasutusele teatama. Sellisel 
juhul tuleb deklaratsioon esitada uuel vormil.
 
Kui III jaotises ei ole sätestatud teisiti, jäetakse lahter, mida ei täideta, täiesti 
tühjaks.  
II JAOTIS  
LAHTRITESSE MÄRGITAVAD ANDMED  
▼M35  
A. FORMAALSUSED, MIS ON SEOTUD EKSPORDI/LÄHETAMISE, 
REEKSPORDI, EKSPORDITOETUSE SAAMISEKS KÕLBLIKE KAUPADE TOLLILADUSTAMISE VÕI TOLLIJÄRELEVALVE JA -KONTROLLI ALL VALMISTAMISEGA, VÄLISTÖÖTLEMISE, ÜHEN ­
DUSE TRANSIIDIGA JA/VÕI KAUBA ÜHENDUSE STAATUSE TÕEN ­
DAMISEGA
 
▼M24  
Lahter 1: Deklaratsioon  
Esimesse alajaotisesse märgitakse asjaomane lisas 38 määratud ühenduse 
kood.  
Teise alajaotisesse märgitakse deklaratsiooni liik, kasutades selleks asjaomast 
lisas 38 määratud ühenduse koodi.  
Kolmandasse alajaotisesse märgitakse asjaomane lisas 38 määratud ühenduse 
kood.  
Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija  
▼M33  
Märkida artikli 1 punktis 16 osutatud EORI number. Kui kaubasaatjal/ ­
eksportijal ei ole EORI numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks määrata ajutise numbri.
 
▼M24  
Käesolevas lisas kasutatakse ühenduse tollialastes õigusaktides toodud „eks ­
portija” määratlust. Sellega seoses osutab „kaubasaatja” ettevõtjale, kes tegutseb artikli 206 kolmandas lõikes osutatud juhtudel eksportijana.
 
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.  
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et sellesse lahtrisse märgi ­
takse sõna „mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate/eksportijate 
loetelu.  
Lahter 3: Vormid  
Märkida komplekti järjekorranumber kasutatud komplektide ja lisalehtede 
üldarvu suhtes. Näiteks, kui esitatakse üks EX vorm ja kaks EX/c vormi, 
märgitakse vormile EX „1/3” ja esimesele EX/c vormile „2/3” ja teisele 
EX/c vormile „3/3”.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 766
 
Kui deklaratsioonis on kaks neljast eksemplarist koosnevat komplekti kahek ­
sast eksemplarist koosneva komplekti asemel, käsitatakse neid kahte 
komplekti vormide arvu kindlakstegemisel ühena.  
Lahter 4: Lastinimekirjad  
Märkida numbriga võimalike lisatud lastinimekirjade arv või võimalike 
kirjeldavate kaubanimekirjade arv, mille kasutamist pädev asutus on luba ­
nud. 
Lahter 5: Kaubanimetused  
Märkida numbriga kaubanimetuste üldarv, mida asjaomane isik on deklaree ­
rinud kõigil kasutatud vormidel ja lisalehtedel (või lastinimekirjades või kaubanimekirjades). Kaubanimetuste arv peab vastama täidetavatesse lahtri ­
tesse 31 märgitud arvule.
 
Lahter 6: Pakkeüksuste üldarv  
Märkida arvudega kõnealuse kaubasaadetise moodustavate pakkeüksuste 
üldarv.  
Lahter 7: Viitenumber  
Sellesse lahtrisse märkida asjaomasele isikule kõnealuse partii suhtes 
määratud kaubasaadetise viitenumber. See võib olla partii kordumatu viitenumbri ( Unique Consignment Reference Number  – UCR) (
 1 ) kujul.  
Lahter 8: Kaubasaaja  
Märkida selle isiku/nende isikute täielik nimi ja aadress, kellele kaup 
saadetakse.  ►M35 __________  ◄ 
▼M33  
Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit, märkida artikli 1 punktis 16 osutatud 
EORI number. Kui kaubasaajal ei ole EORI numbrit, märkida asjaomase liikmesriigi õigusaktidega nõutav number.
 
▼M51  
Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit ja deklaratsioon sisaldab väljumise 
ülddeklaratsiooni jaoks vajalikke lisas 30A sätestatud üksikasju ning tehakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlusprogrammiga, mida liit 
tunnustab, võib identifitseerimisnumbrina esitada kolmanda riigi kordumatu 
tunnusnumbri, mille asjaomane kolmas riik on liidule kättesaadavaks teinud. Kõnealuse, kolmanda riigi kordumatu tunnusnumbri struktuur vastab lisa 30A andmevälja „Kauba saatja” selgitava märkuse osas „Väljumise üldde ­
klaratsioonid” täpsustatud struktuurile.
 
▼M24  
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et sellesse lahtrisse märgi ­
takse sõna „mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate loetelu.  
Lahter 14: Deklarant/esindaja  
▼M33  
Märkida artikli 1 punktis 16 osutatud EORI number. Kui deklarandil/ ­
esindajal ei ole EORI numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täit ­
miseks määrata ajutise numbri.  
▼M24  
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.  
Kui deklarant ning eksportija/kaubasaatja on üks ja seesama isik, märgitakse 
sõna „eksportija” või „kaubasaatja”.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 767  
( 1 ) Tollieeskirjade kohaldamisel kordumatut partii viitenumbrit (UCR) käsitlev tollikoostöö 
nõukogu soovitus (30. juuni 2001).
 Deklarandi või tema esindaja staatuse märkimisel kasutada asjaomast lisas 
38 määratud ühenduse koodi  
Lahter 15: Lähte-/ekspordiriik  
Ekspordiformaalsuste kohaldamisel on „tegelikult eksportiv liikmesriik” see 
liikmesriik, kust kaubad algselt eksportimise eesmärgil lähetati, kui ekspor ­
tija ei asu eksportivas liikmesriigis. Kui teisi liikmesriike ei ole kaasatud, on eksportiv liikmesriik seesama, mis tegelikult eksportiv liikmesriik.
 
Märkida lahtrisse 15a asjaomane lisas 38 kaupu eksportiva/lähetava liikmes ­
riigi jaoks määratud ühenduse kood. Transiidi korral märgitakse lahtrisse 15 
see liikmesriik, kust kaup lähetatakse.  
Lahter 17: Sihtriik  
Märkida lahtrisse 17a lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades 
eksportimise ajal teadaolev eksporditava kauba viimane sihtriik.  
Lahter 18: Lähetamisel kasutatava transpordivahendi identifitseerimi ­
sandmed ja riikkondsus  
Märkida nende transpordivahendite identifitseerimisandmed, millele kaup on 
ekspordi või transpordiformaaluste täitmise ajal otse laaditud, ning transpor ­
divahendi (või kui transpordivahendeid on mitu, siis neid vedava veoki) riikkondsus lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi kujul. Kui kasuta ­
takse erineva registreerimismärgiga sadulveokit ja haagist, märkida nii sadul ­
veoki kui haagise registreerimismärk ning sadulveoki riikkondsus.
 
Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifit ­
seerimisandmed:  
Transpordivahend Identifitseerimisviis  
Mere- ja siseveetransport Laeva nimi 
Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui 
lennunumbrit ei ole, märkida õhusõiduki registreerimisnumber) 
Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber 
Raudteetransport Vaguni number
 
▼M26  
Transiitveo puhul, kui kaupu veetakse maanteesõidukitega transporditavates 
mahutites, võivad tolliasutused lubada printsipaalil jätta käesolev lahter 
tühjaks, kui lähtepunktis ei ole transiidideklaratsiooni kinnitamisel logisti ­
listel põhjustel võimalik esitada transpordivahendi tunnusandmeid ja riik ­
kondsust ning kui tolliasutused saavad tagada, et nõuetekohane teave trans ­
pordivahendi kohta kantakse hiljem lahtrisse 55.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 768
 
Lahter 19: Konteiner (Kont.)  
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades eeldatav 
olukord ühenduse piiri ületamisel, tuginedes ekspordiformaalsuste täitmise ajal olemasolevale teabele.
 
Lahter 20: Tarnetingimused  
Märkida lisas 38 määratud vastavaid ühenduse koode ning rubriike kasutades 
ärilepingu tingimuste andmed.  
Lahter 21: Piiriületamisel kasutatava aktiivse transpordivahendi identi ­
fitseerimisandmed ja riikkondsus  
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades ühenduse 
välispiiri ületava aktiivse transpordivahendi riikkondsus, nagu see on teada ­
formaalsuste täitmise ajal.  
Kombineeritud vedudel või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne 
transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui 
veoauto asub merelaeval, on aktiivseks transpordivahendiks laev. Sadulveoki 
ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks sadulveok.  
Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifit ­
seerimisandmed:  
Transpordivahend Identifitseerimisviis  
Mere- ja siseveetransport Laeva nimi 
Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui 
lennunumbrit ei ole, märkida 
õhusõiduki registreerimisnumber 
Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber Raudteetransport Vaguni number
 
Lahter 22: Vääring ja kaubaarve kogusumma  
Märkida esimesse alajaotisesse lisas 38 sätestatud asjaomast koodi kasutades 
vääring, milles faktuurarve koostati.  
Märkida teise alajaotisesse kogu deklareeritud kauba kaubaarvel märgitud 
hind.  
Lahter 23: Vahetuskurss  
Sellesse lahtrisse on märgitud kaubaarve vääringu ja asjaomase liikmesriigi 
vääringu vahetuskurss.  
▼M40  
Lahter 24: Tehingu liik  
Sisestada asjaomase tehingu liik, kasutades lisa 38 vastavaid koode.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 769
 
Lahter 25: Transpordiliik piiril  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades transpor ­
diliik, mis vastab aktiivsele transpordivahendile, mida eeldatavasti kasuta ­
takse kauba ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimisel.  
Lahter 26: Transpordiliik sisemaal  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kauba 
väljaviimisel kasutatav transpordiliik.  
Lahter 27: Laadimiskoht  
Märkida vajaduse korral koodi kasutades formaalsuste täitmise ajal teadaolev 
koht, kus kaubad laaditakse aktiivsele transpordivahendile, millega need 
ühenduse piiri ületavad.  
Lahter 29: Väljumistolliasutus  
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades tolliasutus, 
mille kaudu peaks kaup eeldatavasti ühenduse tolliterritooriumilt lahkuma.  
Lahter 30: Kauba asukoht  
Märkida täpne koht, kus kaupa on võimalik kontrollida.  
Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering; konteinerite 
numbrid; pakkeüksuste arv ja liik  
Märkida pakkeüksuste markeeringud, arv ja liik või pakendamata kauba 
puhul deklaratsiooniga hõlmatud kaupade arv ning nende identifitseerimiseks vajalikud andmed. Kauba kirjeldus on tavapärane kaubanduslik kirjeldus. Kui täita tuleb lahter 33 (kauba kood), peab kirjeldus olema piisavalt täpne, 
et kaupa oleks võimalik klassifitseerida. See lahter peab samuti sisaldama 
eriõigusaktidega ette nähtud andmeid. Märkida lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi kasutades pakendite liik.
 
Konteinerite kasutamise korral tuleb kõnealusesse lahtrisse märkida ka nende 
identifitseerimistähised.  
Lahter 32: Kaubanimetuse number  
Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnealuse kaubanimetuse 
number kasutatavates vormides ja lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste 
üldarvu suhtes.  
Lahter 33: Kauba kood  
Märkida kõnealusele kaubaartiklile vastav koodnumber nagu lisas 38 kirjel ­
datud.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 770
 
Lahter 34: Päritoluriigi kood  
Ettevõtjad, kes täidavad lahtrit 34a, peaksid kasutama lisas 38 määratud 
asjaomast ühenduse koodi päritoluriigi märkimiseks, nagu on määratletud seadustiku II jaotises.
 
Märkida lahtrisse 34b kõnealuse kauba lähetamise või tootmise piirkond.  
Lahter 35: Brutomass (kg)  
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilogrammides. 
Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab pakendit, kuid mitte konteine ­
reid ja muid veoseadmeid.  
Kui transiidideklaratsioon hõlmab erinevat liiki kaupa, tuleb kogu brutomass 
märkida esimesse lahtrisse 35, ülejäänud lahtrid 35 jäetakse tühjaks. Liik ­
mesriik võib seda eeskirja laiendada kõikide I jaotise B osa tabeli veergudes A–E ja G osutatud menetluste suhtes.
 
Kui brutomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid 
ühikuid, võib seda ümardada järgmiselt:  
— 0,001–0,499: ümardatakse allapoole lähima kilogrammini,  
— 0,5–0,999: ümardatakse ülespoole lähima kilogrammini.  
Kui brutomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida järgmiselt 0,xyz 
(näiteks 654-grammise pakendi puhul 0,654).  
Lahter 37: Menetluskord  
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades protseduur, 
millele kaup deklareeritakse.  
Lahter 38: Netomass (kg)  
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. 
Netomass on kauba mass ilma pakendita.  
Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kolman ­
dasse riiki eksportimisele või liikmesriiki lähetamisele eelnevate dokumen ­
tide viiteandmed.  
Kui deklaratsioon hõlmab kauba reeksportimist pärast tolliladustamisprotse ­
duuri lõpetamist B-tüüpi tollilaos, märkida kaupu sellele protseduurile suunava deklaratsiooni viiteandmed.
 
Kui tegemist on deklaratsiooniga, mis hõlmab kaupade suunamist ühenduse 
transiidiprotseduurile, esitada viide kauba eelnevale tollikäitlusviisile või vastavatele tollidokumentidele. Kui arvutipõhise transiidiprotseduuri puhul tuleb esitada rohkem kui üks viide, võivad liikmesriigid ette näha, et kõnea ­
lusesse lahtrisse kantakse märge „mitu” ja transiidideklaratsioonile lisatakse 
asjakohaste viidete loetelu.
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 771
 
Lahter 41: Täiendavad mõõtühikud  
Vajaduse korral märkida kõnealuse kaubaartikli kogus, mida väljendatakse 
kaupade nomenklatuuris sätestatud ühikutes.  
Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load  
▼M40  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid koode kasutades kohaldatavate eriee ­
skirjadega nõutavad andmed ja deklaratsiooni tõendamiseks esitatud doku ­
mentide viiteandmed, sealhulgas kõikide kontrolleksemplaride T5 järjekorra ­
numbrid või identifitseerimisnumbrid.  
▼M24  
Alajaotist „L.T. kood” (lisateabe kood) ei tohi kasutada.  
Kui tolliladustamisprotseduuri lõpetav reekspordideklaratsioon esitatakse 
muule tolliasutusele kui järelevalveasutusele, märkida järelevalveasutuse täis ­
nimi ja -aadress.  
Nendes liikmesriikides koostatud deklaratsioonidesse, kes lubavad euro 
kasutuselevõtu üleminekuajal tollideklaratsioonide koostamisel ettevõtjatel 
kasutada eurot, tuleb käesolevasse lahtrisse, soovitavalt ülemises parempo ­
olses nurgas asuvasse ossa märkida kasutatava rahaühiku (riikliku rahaühiku või euro) tähis.
 
Liikmesriigid võivad näha ette, et tähis märgitakse lahtrisse 44 ainult 
esimese kaubaartikli kohta. Sel juhul kehtib see kõikide deklaratsioonis käsi ­
tletud kaubaartiklite suhtes.  
Tähis koosneb rahaühikule kehtestatud kolmetähelisest ISO-koodist (ISO 
4217).  
Lahter 46: Statistiline väärtus  
Kooskõlas kehtivate ühenduse õigusaktidega märkida statistiline väärtus 
rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse ekspordiformaalsused.
 
Lahter 47: Maksude arvestus  
Märkida kohaldatav maksustamisalus (väärtus, kaal või muu). Vajaduse 
korral lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades tuleks 
märkida igale reale järgnevad andmed:  
— maksuliik (näiteks aktsiisimaks),  
— maksubaas,  
— kohaldatav maksumäär,  
— makstaoleva maksu summa,  
— valitud makseviis.  
Käesolevas lahtris tuleb summad esitada rahaühikus, mille kood on märgitud 
lahtrisse 44, või koodi puudumise korral lahtris 44 selle liikmesriigi väärin ­
gus, kus täidetakse ekspordiformaalsused.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 772
 
Lahter 48: Tasumise edasilükkamine  
Märkida vajaduse korral kõnealuse loa viiteandmed; tasumise edasilükka ­
mine osutab siinjuures tollimaksude tasumise edasilükkamisele ja maksu ümberarvutusele.
 
Lahter 49: Lao identifitseerimine  
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades lao viiteand ­
med.  
Lahter 50: Printsipaal  
►M33  Märkida printsipaali täielik nimi (isiku- või ärinimi) ja aadress ning 
artikli 1 punktis 16 osutatud EORI number. Kui EORI number on märgitud, 
võivad liikmesriigid loobuda täieliku nime (isiku või ärinime) ja aadressi esitamisest. ◄ Vajaduse korral märkida printsipaali nimel alla kirjutama 
volitatud esindaja täielik nimi (isiku- või ärinimi).
 
Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab 
asjaomase isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri olema lähtetolliasutusele 
jääval eksemplaril. Kui printsipaal on juriidiline isik, peaks allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning ametinimetuse.
 
Ekspordi korral võib deklarant või tema esindaja märkida väljumistolliasu ­
tuse piirkonnas asuva isiku nime ja aadressi, kellele nimetatud asutus võib deklaratsiooni kinnitatud eksemplari 3 esitada.
 
Lahter 51: Eeldatavad vahetolliasutused (ja riigid)  
Märkida kavandatava saabumistolliasutuse kood iga EFTA riigi piiri ületa ­
misel ja see saabumistolliasutus, mille kaudu kaup tuuakse uuesti ühenduse tolliterritooriumile sisse pärast EFTA riigi territooriumi piiri ületamist või 
juhul, kui vedu ei toimu ühenduse või EFTA riigi kaudu, väljumistolliasutus, 
mille kaudu kaup ühendusest välja viiakse, ning see saabumistolliasutus, mille kaudu see ühendusse uuesti tagasi tuuakse.
 
Lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi abil märkida asjaomane tollia ­
sutus.  
Lahter 52: Tagatis  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades toimin ­
guteks kasutatava tagatise või tagatisest vabastamise liik, millele tuleb vaja ­
duse korral lisada üldtagatise sertifikaadi, tagatisest vabastamise sertifikaadi või üksiktagatise maksekviitungi number ja tagatistolliasutus.
 
▼M40  
Kui üldtagatis, tagatise esitamisest vabastamine või üksiktagatis ei kehti ühes 
või mitmes järgmises riigis, tuleb „ei kehti” järele lisada 38. lisas määratud asjaomase riigi või asjaomaste riikide koodid.
 
— ELi-välised ühistransiidiprotseduuri konventsiooni ja kaubavahetuse 
formaalsuste lihtsustamise konventsiooni lepinguosalised,  
— Andorra,  
— San Marino.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 773
 
Kui kasutatakse sularahatagatist või maksekviitungi kujul üksiktagatist, 
kehtib see kõigi ühistransiidiprotseduuri konventsiooni ja kaubavahetuse 
formaalsuste lihtsustamise konventsiooni lepinguosaliste suhtes.  
▼M24  
Lahter 53: Sihttolliasutus (ja -riik)  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades selle 
asutuse nimi, kellele kaup tuleb ühenduse transiitveo lõpetamiseks esitada.  
Lahter 54: Koht ja kuupäev. Deklarandi/esindaja nimi ja allkiri  
Märkida deklaratsiooni täitmise koht ja kuupäev.  
Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab 
lähtetolliasutusele/ekspordiasutusele jääval eksemplaril olema asjaomase isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri ning selle järel täisnimi. Kui asjao ­
mane isik on juriidiline isik, peab allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja 
perekonnanime ning ametinimetuse.
 
B. TEEKONNAL TÄIDETAVAD FORMAALSUSED  
Pärast seda, kui kaup on ekspordi- ja/või lähtetolliasutusest välja viidud ja 
enne selle sihttolliasutusse saabumist, on võib-olla vaja kaubaga kaasas oleva 
ühtse haldusdokumendi eksemplaridesse lisada teatavaid andmeid. Need andmed hõlmavad transporditoiminguid ning need märgib toimingu käigus 
dokumendile vedaja, kes vastutab transpordivahendi eest, millele kaubad otse 
laaditakse. Need andmed võib märkida loetavalt käsitsi; sellisel juhul tuleb vorm täita tindi ja trükitähtedega.
 
Need andmed, mis märgitakse ainult eksemplaridele 4 ja 5, hõlmavad järg ­
miseid lahtreid:  
— Ümberlaadimine: täidetakse lahter 55.  
Lahter 55: Ümberlaadimised  
Vedaja täidab selle lahtri kolm esimest rida siis, kui kaup laaditakse kõnea ­
luse veo käigus ümber ühelt transpordivahendilt teisele või ühest konteinerist teise.
 
Vedaja ei või kaupa ümber laadida ilma selle liikmesriigi tolli eelneva loata, 
kelle territooriumil hakatakse ümberlaadimist tegema.  
Kui kõnealune tolliasutus otsustab, et transiitvedu võib jätkuda tavalisel 
viisil, kinnitab ta pärast võimalike asjakohaste meetmete võtmist transiidide ­
klaratsiooni eksemplarid 4 ja 5.  
— Muud juhtumid: täidetakse lahter 56.  
Lahter 56: Muud vahejuhtumid veo käigus  
Lahter täidetakse vastavalt kehtivatele kohustustele ühenduse transiidiprotse ­
duuri alusel.  
Kui kaup on laaditud poolhaagisele ja veo ajal vahetatakse sadulveokit 
(kaubaga toiminguid teostamata ja seda ümber laadimata), tuleb sellesse 
lahtrisse märkida ka uue sadulveoki registreerimisnumber. Sel juhul ei ole 
vaja pädeva asutuse kinnitust.  ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 774
 
C. FORMAALUSED VABASSE RINGLUSSE LUBAMISE, SEESTÖÖTLE ­
MISE, AJUTISE IMPORDI, TOLLIKONTROLLI ALL TÖÖTLEMISE, 
TOLLILADUSTAMISE JA KAUBA II KONTROLLITÜÜBILE VASTA ­
VASSE VABATSOONI PAIGUTAMISE PUHUL  
Lahter 1: Deklaratsioon  
Esimesse alajaotisesse märgitakse lisas 38 määratud asjaomane ühenduse 
kood.  
Teise alajaotisesse märgitakse deklaratsiooni liik, kasutades selleks lisas 38 
määratud asjaomast ühenduse koodi.  
Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija  
Märkida selle isiku täielik nimi ja aadress, kes enne ühendusse importimist 
müüs viimasena kaupa.  
Kui identifitseerimisnumber on vajalik, võivad liikmesriigid loobuda asjao ­
mase isiku täieliku nime ja aadressi nõude rakendamisest.  
▼M33  
Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit, märkida artikli 1 punktis 16 osutatud 
EORI number. Kui kaubasaatjal/eksportijal ei ole EORI numbrit, märkida asjaomase liikmesriigi õigusaktidega nõutav number.
 
▼M24  
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevasse lahtrisse 
märgitakse sõna „mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate/ ­
eksportijate loetelu.  
Lahter 3: Vormid  
Märkida komplekti järjekorranumber kasutatud komplektide ja lisalehtede 
üldarvu suhtes. Näiteks, kui esitatakse üks IM vorm ja kaks IM/c vormi, 
märgitakse vormile IM „1/3” ja esimesele IM/c vormile „2/3” ja teisele IM/c vormile „3/3”.
 
Lahter 4: Lastinimekirjad  
Märkida numbriga võimalike lisatud lastinimekirjade arv või võimalike 
kirjeldavate kaubanimekirjade arv, mille kasutamist pädev asutus on luba ­
nud. 
Lahter 5: Kaubanimetused  
Märkida numbriga kaubanimetuste koguarv, mida asjaomane isik on dekla ­
reerinud kasutatud vormidel ja lisalehtedel (või lastinimekirjades või kauba ­
nimekirjades). Kaubanimetuste arv peab vastama täidetavatesse lahtritesse 31 
märgitud arvule.  
Lahter 6: Pakkeüksuste üldarv  
Märkida numbriga kõnealuse kaubasaadetise moodustavate pakkeüksuste 
üldarv.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 775
 
Lahter 7: Viitenumber  
Sellesse lahtrisse märkida asjaomasele isikule kõnealuse partii suhtes 
määratud kaubasaadetise viitenumber. See võib olla partii kordumatu viitenumbri ( Unique Consignment Reference Number  - UCR) (
 1 ) kujul.  
Lahter 8: Kaubasaaja  
▼M33  
Märkida artikli 1 punktis 16 osutatud EORI number. Kui kaubasaajal ei ole 
EORI numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks määrata 
ajutise numbri.  
▼M24  
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.  
Kui kaup suunatakse tolliladustamisprotseduurile eratollilattu (C-, D- või 
E-tüüp), märkida ladustaja täisnimi ja -aadress, kui ladustaja ei ole deklarant.  
Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevasse lahtrisse 
märgitakse sõna „mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate loetelu.  
Lahter 12: Väärtuse üksikasjad  
Käesolevasse lahtrisse tuleb märkida teave väärtuse kohta, nt viide 
volitusele/loale, mille alusel tolliasutused loobuvad iga deklaratsiooni või kohanduse üksikasjade tõendamiseks DV1 vormi esitamise nõudest.
 
Lahter 14: Deklarant/esindaja  
▼M33  
Märkida artikli 1 punktis 16 osutatud EORI number. Kui deklarandil/ ­
esindajal ei ole EORI numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täit ­
miseks määrata ajutise numbri.  
▼M24  
Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.  
Kui deklarant ja kaubasaaja on sama isik, märkida sõna „kaubasaaja”.  
Deklarandi või tema esindaja staatuse märkimisel kasutada lisas 38 määratud 
asjaomast ühenduse koodi.  
Lahter 15: Lähte-/ekspordiriik  
Kui vahendajariigis ei ole transpordi suhtes kohaldatud peatamisi või õigus ­
toiminguid, märkida lahtrisse 15a lisas 38 määratud asjaomane ühenduse 
kood selle riigi kohta, mille kaudu kaup algselt importiva liikmesriigi terri ­
tooriumile lähetati. Kui selliseid peatamisi või toiminguid on toimunud, käsitatakse vahendajariigina lähte-/ekspordiriiki.
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 776  
( 1 ) Tollieeskirjade kohaldamisel kordumatut partii viitenumbrit (UCR) käsitlev tollikoostöö 
nõukogu soovitus (30. juuni 2001).
 Lahter 17: Sihtriik  
Märkida lahtrisse 17a lisas 38 määratud ühenduse kood importimisel teadao ­
leva kauba lõpliku sihtliikmesriigi kohta.  
Märkida lahtrisse 17b kauba sihtpiirkond.  
Lahter 18: Transpordivahendi andmed ja riikkondsus saabumisel  
Märkida selle transpordivahendi identifitseerimisandmed, millele kaup 
laaditakse otse, kui see esitatakse tollipunktis, kus täidetakse tolliformaalsu ­
sed. Kui kasutatakse erineva registreerimismärgiga sadulveokit ja haagist, 
märkida nii sadulveoki kui haagise registreerimismärgid.  
Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifit ­
seerimisandmed:  
Transpordivahend Identifitseerimisviis  
Mere- ja siseveetransport Laeva nimi 
Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui 
lennunumbrit ei ole, märkida õhusõiduki registreerimisnumber 
Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber 
Raudteetransport Vaguni number
 
Lahter 19: Konteiner (Kont.)  
Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast ühenduse koodi kasutades olukord 
ühenduse välispiir ületamisel.  
Lahter 20: Tarnetingimused  
Kasutades lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode ning rubriike, 
märkida ärilepingu tingimuste üksikasjad.  
Lahter 21: Piiriületamisel kasutatava aktiivse transpordivahendi identi ­
fitseerimisandmed ja riikkondsus  
Kasutades lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi, märkida ühenduse 
välispiiri ületava aktiivse transpordivahendi riikkondsus.  
Kombineeritud vedudel või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne 
transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui 
veoauto on merelaeval, käsitatakse aktiivse transpordivahendina laeva. 
Sadulveoki ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks sadulveok.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 777
 
Lahter 22: Vääring ja kaubaarve kogusumma  
Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast koodi kasutades esimesse alajaotisesse 
vääring, milles faktuurarve koostati.  
Teise alajaotisesse märkida kogu deklareeritud kauba kaubaarvel märgitud 
hind.  
Lahter 23: Vahetuskurss  
Käesolevasse lahtrisse on märgitud kaubaarve vääringu ja asjaomase liikmes ­
riigi vääringu vahetuskurss.  
▼M40  
Lahter 24: Tehingu liik  
Sisestada asjaomase tehingu liik, kasutades lisa 38 vastavaid koode.  
▼M24  
Lahter 25: Transpordiliik piiril  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades transpor ­
diliik, mis vastab aktiivsele transpordivahendile, millega kaup ühenduse tolli ­
territooriumile sisenes.  
Lahter 26: Transpordiliik sisemaal  
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades kauba 
saabumisel kasutatav transpordiliik.  
Lahter 29: Saabumistolliasutus  
Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades tolliasutus, 
kelle kaudu kaup ühenduse tolliterritooriumile sisenes.  
Lahter 30: Kauba asukoht  
Märkida täpne koht, kus kaupa on võimalik kontrollida.  
Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering; konteinerite 
numbrid; pakkeüksuste arv ja liik  
Märkida pakkeüksuste markeering, arv, kogus ja liik või pakendamata kauba 
puhul deklaratsiooniga hõlmatud kaupade arv ning nende identifitseerimiseks 
vajalikud andmed: Kauba kirjeldus on tavapärane kaubanduslik kirjeldus. Välja arvatud ühendusevälise kauba puhul, mis suunatakse tolliladustami ­
sprotseduurile A-, B-, C-, E- või F-tüüpi lattu, peab kirjeldus olema piisavalt 
täpne, et kaupa oleks võimalik koheselt ja ühtselt identifitseerida ja liigitada. 
Lahtrisse tuleb märkida ka (nt käibemaksu, aktsiisi käsitlevate) erieeskirjade alusel nõutavad andmed. Märkida lisas 38 määratud ühenduse koodi kasu ­
tades pakendite liik.
 
Konteinerite kasutamisel tuleb lahtrisse märkida ka konteineri identifitsee ­
rimismärgid.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 778
 
Lahter 32: Kaubanimetuse number  
Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnealuse kaubanimetuse 
number kasutatavatel vormidel ja lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste üldarvu suhtes.
 
Lahter 33: Kauba kood  
Märkida kõnealusele kaubaartiklile vastav koodnumber nagu on kirjeldatud 
lisas 38. Liikmesriigid võivad näha ette aktsiisimakse käsitleva erinomen ­
klatuuri märkimise viiendasse alajaotisesse.  
Lahter 34: Päritoluriigi kood  
Märkida lahtrisse 34a lisas 38 päritoluriigi jaoks määratud asjaomane ühen ­
duse kood, nagu seadustiku II jaotises määratletud.  
Lahter 35: Brutomass (kg)  
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilogrammides. 
Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab pakendit, kuid mitte konteine ­
reid ja muid veoseadmeid.  
Kui deklaratsioon hõlmab erinevat liiki kaupa, võib liikmesriik otsustada, et 
I jaotise B osa tabeli veergudes H–K osutatud menetluste puhul märgitakse esimesse lahtrisse 35 kogu brutomass ning ülejäänud lahtrid 35 jäetakse tühjaks.
 
Kui brutomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid 
ühikuid, võib seda järgmiselt ümardada:  
— 0,001–0,499: ümardatakse allapoole lähima kilogrammini,  
— 0,5–0,999: ümardatakse ülespoole lähima kilogrammini,  
— kui brutomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida järgmiselt 0,xyz 
(näiteks 654-grammise pakendi puhul 0,654).  
Lahter 36: Soodustused  
Käesolev lahter sisaldab teavet kauba tariifse kohtlemise kohta. Kui selle 
kasutamine on ette nähtud I jaotise B osa tabelis, tuleb seda kasutada 
isegi juhul, kui tariifset sooduskohtlemist ei taotletagi. Seda lahtrit ei tohi siiski kasutada kaubavahetuse puhul, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätted, ja 
tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või 
tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata. Märkida lisas 38 määratud asjaomane ühenduse kood.
 
Komisjon avaldab korrapäraselt  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias loetelu 
koodide kombinatsioonidest, mida võib kasutada koos näidete ja selgitavate 
märkustega.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 779
 
Lahter 37: Menetluskord  
Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast ühenduse koodi kasutades protseduur, 
millele kaup deklareeritakse.  
Lahter 38: Netomass (kg)  
Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. 
Netomass on kauba mass ilma pakendita.  
Lahter 39: Kvoot  
Märkida selle tariifikvoodi number, mille osas on deklarant taotluse esitanud.  
Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument  
Lisas 38 ettenähtud sobivat ühenduse koodi kasutades märkida importivas 
liikmesriigis kasutatud ülddeklaratsiooni või muu varasema dokumendi 
viiteandmed.  
Lahter 41: Täiendavad mõõtühikud  
Vajaduse korral märkida kõnealuse kaubaartikli kogus väljendatuna kaupade 
nomenklatuuris sätestatud ühikus.  
Lahter 42: Kaubanimetuse hind  
Märkida kõnealuse kaubanimetuse hind.  
Lahter 43: Hindamismeetod  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kasutatav 
hindamismeetod.  
Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load  
▼M40  
Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid koode kasutades kohaldatavate eriee ­
skirjadega nõutavad andmed ja deklaratsiooni tõendamiseks esitatud doku ­
mentide viiteandmed, sealhulgas kõikide kontrolleksemplaride T5 järjekorra ­
numbrid või identifitseerimisnumbrid.  
▼M24  
Alajaotist „L.T. kood” ei tohi kasutada.  
Kui kauba tolliladustamisprotseduurile suunamise deklaratsioon esitatakse 
tolliasutusele, mis ei ole järelevalveasutus, märkida järelevalveasutuse täis ­
nimi ja -aadress.  
Nendes liikmesriikides koostatud deklaratsioonidesse, kes lubavad euro 
kasutuselevõtmise üleminekuajal tollideklaratsioonide koostamisel ettevõt ­
jatel kasutada eurot, tuleb käesolevasse lahtrisse, soovitavalt ülemises parem ­
poolses nurgas asuvasse ossa, märkida kasutatava rahaühiku (riikliku rahaü ­
hiku või euro) tähis.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 780
 
Liikmesriigid võivad näha ette, et tähis märgitakse lahtrisse 44 ainult 
esimese kaubaartikli kohta. Sel juhul kehtib see kõikide deklaratsioonis käsi ­
tletud kaubaartiklite suhtes.  
Tähis koosneb rahaühikule kehtestatud kolmetähelisest ISO-koodist (ISO 4217).  
▼M40  
Kui kaubad tarnitakse teise liikmesriiki käibemaksuvabalt, sisestatakse 
lahtrisse 44 direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõikes 2 nõutud teave, sh liikmesriigi taotlusel tõend, et imporditud kaubad kavatsetakse vedada või 
lähetada impordiliikmesriigist teise liikmesriiki.
 
▼M24  
Lahter 45: Kohandused  
Käesolev lahter sisaldab teavet kõigi kohanduste kohta juhul, kui deklarat ­
sioonile ei ole lisatud DV1 vormi. Käesolevasse lahtrisse märgitavad summad tuleb esitada rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või 
kui lahtris 44 ei ole koodi, selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse impor ­
diformaalsused.
 
Lahter 46: Statistiline väärtus  
Kooskõlas kehtivate ühenduse õigusaktidega esitada statistiline väärtus 
rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse impordiformaalsused.
 
Lahter 47: Maksude arvestus  
Märkida kohaldatav maksustamisalus (väärtus, kaal või muu). Kasutades 
vajaduse korral lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode, tuleks 
igale reale märkida:  
— maksuliik (näiteks imporditollimaks, käibemaks),  
— maksubaas,  
— kohaldatav maksumäär,  
— makstaoleva maksu summa,  
— valitud makseviis.  
Käesolevas lahtris tuleb summad esitada rahaühikus, mille kood on märgitud 
lahtrisse 44, või koodi puudumise korral lahtris 44 selle liikmesriigi väärin ­
gus, kus täidetakse impordiformaalsused.  
Lahter 48: Tasumise edasilükkamine  
Märkida vajaduse korral kõnealuse loa viiteandmed; tasumise edasilükka ­
mine osutab siinjuures tollimaksude tasumise edasilükkamisele ja maksu 
ümberarvutusele.  
Lahter 49: Lao identifitseerimine  
Kasutades lisas 38 sätestatud asjakohast ühenduse koodi, märkida lao 
viiteandmed.  
Lahter 54: Koht ja kuupäev. Deklarandi/esindaja nimi ja allkiri  
Märgitakse deklaratsiooni täitmise koht ja kuupäev.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 781
 
Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab 
impordiasutusele jääval eksemplaril olema asjaomase isiku käsitsi kirjutatud 
originaalallkiri ning selle järel tema täisnimi. Kui asjaomane isik on jurii ­
diline isik, peab allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning ametinimetuse.
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 782
 
III JAOTIS  
MÄRKUSED LISALEHTEDE KOHTA  
A. Lisalehti tuleks kasutada ainul juhul, kui deklaratsioon hõlmab rohkem kui 
ühte kaubanimetust (vrd lahter 5). Need tuleb esitada koos IM, EX, EU või CO vormiga.
 
B. I ja II jaotise juhendeid kohaldatakse ka lisalehtede suhtes.  
Siiski:  
— lahtri 1 esimesse alajaotisesse tuleb märkida sümbolid „IM/c”, „EX/c” 
või „EU/c” (või vajaduse korral „CO/c”) ning see alajaotis jäetakse 
tühjaks üksnes siis, kui:  
— vormi kasutatakse ainult ühenduse transiidi jaoks; sel juhul märgitakse 
vastavalt asjaomase kauba suhtes kohaldatavale ühenduse transiidiprotse ­
duurile lahtri 1 kolmandasse ossa „T1 bis”, „T2 bis”, „T2F bis” või 
„T2SM bis”, 
— vormi kasutatakse ainult kauba ühenduse staatuse tõendamiseks; sel juhul 
tuleb vastavalt asjaomase kauba staatusele märkida lahtri kolmandasse ossa „T2L bis”, „T2LF bis” või „T2LSM bis”,
 
— lahtri 2/8 täitmine on liikmesriikidele vabatahtlik ning sinna tuleks 
märkida üksnes asjaomase isiku nimi ja võimaluse korral identifitsee ­
rimisnumber,  
— lahtri 47 „kokkuvõte” käsitleb kõikide kasutatud IM ja IM/c, EX ja 
EX/c, EU ja EU/c või CO ja CO/c vormidega hõlmatud kaubanimetuste 
lõplikku kokkuvõtet. Seda tuleks seetõttu kasutada ainult IM, EX, EU 
või CO dokumendile lisatud viimasel IM/c, EX/c, EU/c või CO/c vormil selleks, et näidata väljamaksmiseks kuuluvat üldsummat maksuliikide kaupa.
 
C. Kui kasutatakse lisalehti,  
— tuleb läbi kriipsutada kõik täitmata lahtrid 31 (kauba kirjeldus), et neid ei 
saaks hiljem kasutada,  
— kui lahtri 1 kolmas alajaotis sisaldab tähist „T”, tuleb läbi kriipsutada 
transiidideklaratsiooni esimese kaubaartikli lahtrid 32 („Kauba number”), 33 („Kauba kood”), 35 („Brutomass (kg)”), 38 („Netomass (kg)”), 40 
(„Ülddeklaratsioon/eelnev dokument”) ja 44 („Lisateave/esitatud 
dokumendid/sertifikaadid ja load”) ning kõnealuse dokumendi esimesse lahtrisse 31 („Pakkeüksused ja kauba kirjeldus”) ei tohi märkida pakkeüksuste markeeringut, arvu ja liiki ega kauba kirjeldust. Käesoleva 
dokumendi esimesse lahtrisse 31 märgitakse vajaduse korral tähisega 
„T1bis”, „T2 bis” või „T2F bis” lisalehtede arv.
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 783
 
LISA 37 A  
SELGITAV MÄRKUS EDI-STANDARDTEADETE VAHETAMISE 
KAUDU ESITATAVATE TRANSIIDIDEKLARATSIOONIDE 
KASUTAMISE KOHTA  
(EDI-TRANSIIDIDEKLARATSIOON)  
I JAOTIS  
Üldsätted  
EDI-transiidideklaratsioon põhineb lisades 37 ja 38 määratletud ühtse 
haldusdokumendi (SAD) eri lahtritesse märgitud andmetel, millele on lisatud kood või mis on vajaduse korral koodiga asendatud.
 
Käesolev lisa sisaldab ainult olulisemaid erinõudeid, mida kohaldatakse forma ­
alsuste täitmisel EDI-standardteadete vahetamise kaudu. Peale selle kohaldatakse lisas 37c esitatud lisakoode. Kui käes-olevas lisas või lisas 37c ei ole sätestatud 
teisiti, kohaldatakse EDI-transiidideklaratsiooni suhtes lisasid 37 ja 38.
 
EDI-transiidideklaratsiooni üksikasjaliku struktuuri ja sisu puhul järgitakse 
pädeva asutuse poolt printsipaalile edastatavaid tehnilisi näitajaid, et tagada 
süsteemi nõuetekohane toimimine. Need näitajad põhinevad käesolevas lisas säte ­
statud nõuetel.  
Käesolevas lisas kirjeldatakse andmevahetuse struktuuri. Transiidideklaratsioon 
on jaotatud andmerühmadesse, mis sisaldavad atribuute. Atribuudid rühmitatakse 
kokku nii, et nad moodustavad terviklikud loogilised plokid iga teate raames. 
Treppimine andmerühma sees näitab andmerühma sõltuvust alamrühmast.  
Võimaluse korral märgitakse ka ühtse haldusdokumendi vastava lahtri number.  
Andmerühmaga seotud selgitustes kasutatav mõiste „arv” näitab, mitu korda võib 
andmerühm transiidideklaratsioonis korduda.  
Atribuudiga seotud selgitustes kasutatavad mõisted „tüüp/Pikkus” näitavad 
andmetüübi ja pikkuse puhul kehtivaid nõudeid. Andmetüüpide koodid on järg ­
mised:  
a tähestikuline  
n numbriline  
an tähtnumbriline  
Koodile lisatud number näitab andmete lubatavat pikkust. Kehtib järgmine kord.  
Kaks punkti pikkusenäitaja ees tähendavad, et andmetel ei ole kindlat pikkust, 
kuid nimetatud näitaja määrab ära ülempiiri. Koma tähendab, et atribuudis võib 
olla kümnendkohti; koma ees olev number näitab atribuudi kogupikkust, koma 
järel olev number näitab komale järgnevate numbrite maksimaalset arvu.  
II JAOTIS  
EDI-transiidideklaratsiooni struktuur  
A. Andmerühmade tabel  
TRANSIITVEDU  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 784
 
KAUBASAATJA  
KAUBASAAJA  
KAUBANIMETUS  
— KAUBASAATJA  
— KAUBASAAJA  
— KONTEINERID  
— SGI-KOODID  
— PAKKEÜKSUSED  
— VIITED EELNEVALE HALDUSTOIMINGULE  
— ESITATUD DOKUMENDID/SERTIFIKAADID  
— ERITEAVE  
LÄHTETOLLIASUTUS  
PRINTSIPAAL  
ESINDAJA  
VAHETOLLIASUTUS  
SIHTTOLLIASUTUS  
VOLITATUD KAUBASAAJA  
KONTROLLI TULEMUS  
TEAVE TOLLITÕKENDI KOHTA  
— TOLLITÕKENDI TUNNUS  
TAGATIS  
— TAGATISE VIIDE  
— KEHTIVUSPIIRANG EÜ  
— KEHTIVUSPIIRANG EÜ-väline  
B. Transiidideklaratsiooni sisu  
TRANSIITVEDU  
Arv: 1  
Andmerühm on kohustuslik.  
LRN  
Tüüp/Pikkus: an..22  
Kohalik viitenumber ( local reference number , LRN) on kohustuslik. Kohalik 
viitenumber määratletakse riik-likult ja selle annab kasutaja iga üksiku dekla ­
ratsiooni identifitseerimiseks vastavalt tolliga sõlmitud kokkuleppele.  
Deklaratsiooni liik (lahter 1)  
Tüüp/Pikkus: an..5  
Atribuut on kohustuslik.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 785
 
__________  
▼M19  
Kaubanimetused (lahter 5)  
Tüüp/Pikkus: n..5  
Atribuut on kohustuslik.  
Pakkeüksused (lahter 6)  
▼M22  
Tüüp/Pikkus: n ..7  
Atribuudi kasutamine on vabatahtlik. Pakkeüksuste üldarv on võrdne kõikide 
väärtuste summaga lahtrites „Pakkeüksuste arv” ja „Arv tükkides” ning väär ­
tusega „1” iga deklareeritud „mahtkauba” kohta.  
▼M19  
Lähetusriik (lahter 15a)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Atribuut on kohustuslik, kui deklareeritud on ainult üks lähetusriik. Tuleb 
kasutada lisas 37c esitatud riigikoode. Sel juhul ei tohi kasutada andmerühma 
„KAUBANIMETUS” atribuuti „Lähetusriik”. Kui deklareeritud on rohkem kui üks lähetusriik, ei tohi seda andmerühma „TRANSIITVEDU” kuuluvat atribuuti kasutada. Sel juhul tuleb kasutada andmerühma „KAUBANIME ­
TUS” atribuuti „Lähetusriik”.
 
Sihtriik (lahter 17a)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Atribuut on kohustuslik, kui deklareeritud on ainult üks sihtriik. Tuleb kasu ­
tada lisas 37c esitatud riigikoode. Sel juhul ei tohi kasutada andmerühma „KAUBANIMETUS” atribuuti „Sihtriik”. Kui deklareeritud on rohkem kui 
üks sihtriik, ei tohi seda andmerühma „TRANSIITVEDU” kuuluvat atribuuti 
kasutada. Sel juhul tuleb kasutada andmerühma „KAUBANIMETUS” atri ­
buuti „Sihtriik”.
 
Transpordivahend lähetamisel. Identifitseerimisandmed (lahter 18)  
Tüüp/Pikkus: an..27  
Atribuuti tuleb kasutada vastavalt lisale 37.  
Transpordivahend lähetamisel. Identifitseerimisandmed LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemisel 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  ▼M22  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 786
 
Transpordivahend lähetamisel. Riik (lahter 18)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode vastavalt lisale 37.  
Konteiner (lahter 19)  
Tüüp/Pikkus: n1  
Tuleb kasutada järgmisi koode:  
0: ei  
1: jah.  
Aktiivne transpordivahend piiril. Riik (lahter 21)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode vastavalt lisale 37.  
Aktiivne transpordivahend piiril. Identifitseerimisandmed (lahter 21)  
▼M32  
Liik/pikkus: an..27  
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik vastavalt lisale 37.  
▼M19  
Aktiivne transpordivahend piiril. Identifitseerimisandmed LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
Aktiivse transpordivahendi liik piiril (lahter 21)  
Tüüp/Pikkus: n..2  
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik vastavalt lisale 37.  
Transpordiliik piiril (lahter 25)  
Tüüp/Pikkus: n..2  
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik vastavalt lisale 37.  
Transpordiliik riigis (lahter 26)  
Tüüp/Pikkus: n..2  
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik. Seda kasutatakse lahtrit 
25 käsitleva selgitava märkuse kohaselt, mis on esitatud lisas 38.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 787
 
Laadimiskoht (lahter 27)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik.  
Kokkulepitud asukoha kood (lahter 30)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuuti ei tohi kasutada juhul, kui kasutatakse andmerühma „KONTROLLI 
TULEMUSED”. Kui kõnealust andmerühma ei kasutata, on atribuut vaba ­
tahtlik. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed koodina esitatud andmed 
koha kohta, kus kaupa saab kontrollida. Samaaegselt ei tohi kasutada järgmisi 
atribuute: „Kauba kokkulepitud asukoht”/„Kokkulepitud asukoha kood”, „Kauba heakskiidetud asukoht” ja „Tolli allasutus”.
 
Kauba kokkulepitud asukoht (lahter 30)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuuti ei tohi kasutada juhul, kui kasutatakse andmerühma „KONTROLLI 
TULEMUSED”. Kui kõnealust andmerühma ei kasutata, on atribuut vaba ­
tahtlik. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed andmed koha kohta, kus 
kaupa saab kontrollida. Samaaegselt ei tohi kasutada järgmisi atribuute: „Kauba kokkulepitud asukoht”/„Kokkulepitud asukoha kood”, „Kauba heaks ­
kiidetud asukoht” ja „Tolli allasutus”.
 
Kauba kokkulepitud asukoht LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
Kauba heakskiidetud asukoht (lahter 30)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuudi kasutamine on vabatahtlik, kui kasutatakse andmerühma „KON ­
TROLLI TULEMUSED”. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed 
andmed koha kohta, kus kaupa saab kontrollida. Atribuuti ei tohi kasutada 
juhul, kui ei kasutata andmerühma „KONTROLLI TULEMUSED”. Samaaeg ­
selt ei tohi kasutada järgmisi atribuute: „Kauba kokkulepitud asukoht”/ ­ 
„Kokkulepitud asukoha kood”, „Kauba heakskiidetud asukoht” ja „Tolli alla ­
sutus”.  
Tolli allasutus (lahter 30)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuuti ei tohi kasutada juhul, kui kasutatakse andmerühma „KONTROLLI 
TULEMUSED”. Kui kõnealust andmerühma ei kasutata, on atribuut vaba ­
tahtlik. Atribuudi kasutamisel on vaja esitada täpsed andmed koha kohta, kus kaupa saab kontrollida. Samaaegselt ei tohi kasutada järgmisi atribuute: 
„Kauba kokkulepitud asukoht”/„Kokkulepitud asukoha kood”, „Kauba heaks ­
kiidetud asukoht” ja „Tolli allasutus”.
 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 788
 
Brutomass (lahter 35)  
Tüüp/Pikkus: n..11,3  
Atribuut on kohustuslik.  
NCTS-saatedokumendi keelekood  
Tüüp/Pikkus: a2  
Transiidi saatedokumendi (NCTS-saatedokumendi) keele määratlemisel tuleb 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
Suhtlemiskeele näitaja lähtekohas  
Tüüp/Pikkus: a2  
Lisas 37c esitatud keelekoodide kasutamine on vabatahtlik. Kui seda atribuuti 
ei kasutata, kasutab tollisüsteem lähtetolliasutuse vaikimisi valitud keelt.  
Deklareerimise kuupäev (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: n8  
Atribuut on kohustuslik.  
Deklareerimise koht (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Deklareerimise koht LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
KAUBASAATJA  (lahter 2)  
Arv: 1  
Seda andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklareeritud on ainult üks 
kaubasaatja. Käesoleval juhul ei tohi kasutada andmerühma „KAUBANIME ­
TUS” andmerühma „KAUBASAATJA”.  
Nimi (lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Tänav ja number (lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Riik (lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 789
 
Postiindeks (lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..9  
Atribuut on kohustuslik.  
Linn (lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
NAD LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
TIN (lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on 
liikmesriikidele vabatahtlik.  
KAUBASAAJA  (lahter 8)  
Arv: 1  
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklareeritud on ainult üks kaubasaaja 
ning andmerühma „TRANSIITVEDU” atribuut „Sihtriik” hõlmab liikmesriiki 
või EFTA riiki. Käesoleval juhul ei tohi kasutada andmerühma „KAUBANI ­
METUS” andmerühma „KAUBASAAJA”.  
Nimi (lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Tänav ja number (lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Riik (lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.  
Postiindeks (lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..9  
Atribuut on kohustuslik.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 790
 
Linn (lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
NAD LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
TIN (lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on 
liikmesriikidele vabatahtlik.  
KAUBANIMETUS  
▼M22  
Arv: 999  
Andmerühm on kohustuslik.  
▼M19  
Deklaratsiooni liik (ex lahter 1)  
Tüüp/Pikkus: an..5  
Atribuuti tuleb kasutada, kui andmerühma „TRANSIITVEDU” atribuudi 
„Deklaratsiooni liik” puhul on kasutatud koodi „T-”. Muudel juhtudel ei 
tohi seda atribuuti kasutada.  
Lähetusriik (ex lahter 15a)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Atribuuti tuleb kasutada, kui deklareeritud on mitu lähetusriiki. Tuleb kasu ­
tada lisas 37c esitatud riigikoode. Andmerühma „TRANSIITVEDU” atribuuti 
„Lähetusriik” ei tohi kasutada. Kui deklareeritud on ainult üks lähetusriik, 
kasutatakse andmerühma „TRANSIITVEDU” vastavat atribuuti.  
Sihtriik (ex lahter 17a)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Atribuut on kohustuslik, kui deklareeritud on mitu sihtriiki. Tuleb kasutada 
lisas 37c esitatud riigikoode. Andmerühma „TRANSIITVEDU” atribuuti 
„Sihtriik” ei tohi kasutada. Kui deklareeritud on ainult üks sihtriik, tuleb 
kasutada andmerühma „TRANSIITVEDU” vastavat atribuuti.  
Tekstiline kirjeldus (lahter 31)  
Tüüp/Pikkus: an..140  
Atribuut on kohustuslik.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 791
 
Tekstiline kirjeldus LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
Kaubanimetuse number (lahter 32)  
Tüüp/Pikkus: n..5  
Atribuuti tuleb kasutada isegi juhul, kui andmerühma „TRANSIITVEDU” 
atribuudi „Kaubanimetuste üldarv” puhul on kasutatud numbrit „1”. Sel 
juhul tuleb kasutada atribuudi puhul numbrit „1”. Iga kaubanimetuse number on kogu deklaratsiooni ulatuses kordumatu.
 
Kauba kood (lahter 33)  
Tüüp/Pikkus: n..8  
Atribuut peab koosnema vähemalt neljast ja maksimaalselt kaheksast 
numbrist vastavalt lisale 37.  
Brutomass (lahter 35)  
Tüüp/Pikkus: n..11,3  
Atribuut on vabatahtlik, kui sama deklaratsiooniga hõlmatud eri liiki kaubad 
on pakitud selliselt, et iga kaubaliigi brutomassi ei ole võimalik kindlaks 
määrata.  
Netomass (lahter 38)  
Tüüp/Pikkus: n..11,3  
Atribuudi kasutamine on vabatahtlik vastavalt lisale 37.  
KAUBASAATJA  (ex lahter 2)  
Arv: 1  
Andmerühma „KAUBASAATJA” ei tohi kasutada juhul, kui deklareeritud on 
ainult üks kaubasaatja. Sel juhul tuleb kasutada taseme „TRANSIITVEDU” andmerühma „KAUBASAATJA”.
 
Nimi (ex lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Tänav ja number (ex lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 792
 
Riik (ex lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.  
Postiindeks (ex lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..9  
Atribuut on kohustuslik.  
Linn (ex lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
NAD LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
TIN (ex lahter 2)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on 
liikmesriikidele vabatahtlik.  
KAUBASAAJA  (ex lahter 8)  
Arv: 1  
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklareeritud on mitu kaubasaajat 
ning andmerühma „KAUBANIMETUS” atribuut „Sihtriik” hõlmab liikmes ­
riiki või EFTA riiki. Kui deklareeritud on ainult üks kaubasaaja, ei tohi 
andmerühma „KAUBANIMETUS” andmerühma „KAUBASAAJA” kasu ­
tada.  
Nimi (ex lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Tänav ja number (ex lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Riik (ex lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.  
Postiindeks (ex lahter 8)  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 793
 
Tüüp/Pikkus: an..9  
Atribuut on kohustuslik.  
Linn (ex lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
NAD LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Nime ja aadressi (NAD LNG) puhul kasutatava keele määratlemisel tuleb 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
TIN (ex lahter 8)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuudi kasutamine ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks on 
liikmesriikidele vabatahtlik.  
KONTEINERID  (lahter 31)  
Arv: 99  
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui andmerühma „TRANSIITVEDU” 
atribuut „Konteiner” sisaldab koodi „1”.  
Konteineri numbrid (lahter 31)  
Tüüp/Pikkus: an..11  
Atribuut on kohustuslik.  
▼M32  
SGI-koodid  (lahter 31)  
Arv: 9  
Seda andmerühma tuleb kasutada juhul, kui transiidideklaratsioon hõlmab 
lisas 44c loetletud kaupa.  
Riskikauba kood (lahter 31)  
Tüüp/pikkus: n..2  
Lisas 37c esitatud koodi tuleb kasutada juhul, kui kauba koodist ei piisa lisas 
44c loetletud kauba üheseks identifitseerimiseks.  
Riskikogus (lahter 31)  
Tüüp/pikkus: n..11,3  
Seda atribuuti tuleb kasutada juhul, kui transiidideklaratsioon hõlmab lisas 
44c loetletud kaupa.  
▼M19  
PAKKEÜKSUSED  (lahter 31)  
Number: 99  
Andmerühm on kohustuslik.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 794
 
Pakkeüksuste markeering (lahter 31)  
Liik/pikkus: an ..42  
Seda atribuuti tuleb kasutada juhul, kui atribuut  „Pakkeüksuste liik”  sisaldab 
lisaks „mahtkauba” (VQ, VG, VL, VY, VR või VO) või „pakendamata 
kauba” (NE, NF, NG) koodidele ka muid lisas 38 esitatud koode. Selle 
kasutamine on vabatahtlik, kui atribuut  „Pakkeüksuste liik”  sisaldab üht 
nimetatud koodi.  
▼M19  
Pakkeüksuste markeering LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
▼M32  
Pakkeüksuste liik (lahter 31)  
▼M42  
Liik/pikkus: an2  
▼M32  
Kasutatakse lisa 38 lahtris 31 esitatud pakkeüksuste koodide loetelus ette ­
nähtud koode.  
▼M36  
Pakkeüksuste arv (lahter 31)  
Liik/pikkus: n ..5  
Seda atribuuti tuleb kasutada juhul, kui atribuut  „Pakkeüksuste liik”  sisaldab 
lisaks „mahtkauba” (VQ, VG, VL, VY, VR või VO) või „pakendamata 
kauba” (NE, NF, NG) koodidele ka muid lisas 38 esitatud koode. Selle kasutamine on vabatahtlik, kui atribuut  „Pakkeüksuste liik”  sisaldab üht 
nimetatud koodi.
 
▼M19  
Arv tükkides (lahter 31)  
Tüüp/Pikkus: n..5  
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui atribuut „Pakkeüksuste liik” sisaldab lisas 
37c esitatud koodi „pakkimata” (NE). Muudel juhtudel ei tohi seda atribuuti kasutada.
 
VIITED EELNEVALE HALDUSTOIMINGULE  (lahter 40)  
Arv: 9  
Andmerühma tuleb kasutada vastavalt lisale 37.  
Eelneva dokumendi liik (lahter 40)  
Tüüp/Pikkus: an..6  
Selle andmerühma puhul tuleb kasutada vähemalt üht eelneva dokumendi liiki.  ▼M36  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 795
 
Viide eelnevale dokumendile (lahter 40)  
Tüüp/Pikkus: an..20  
Atribuut „Viide eelnevale dokumendile” on kohustuslik.  
Viide eelnevale dokumendile LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
Täiendav teave (lahter 40)  
Tüüp/Pikkus: an..26  
Atribuudi kasutamine on liikmesriikidele vabatahtlik.  
Täiendav teave LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
ESITATUD DOKUMENDID/SERTIFIKAADID  (lahter 44)  
Arv: 99  
▼M32  
Andmerühma kasutatakse TIR-teadeteks. Muudel juhtudel kasutatakse seda 
vastavalt lisale 37. Andmerühma kasutamisel tuleb kasutada vähemalt üht järgmistest atribuutidest.
 
▼M19  
Dokumendi liik (lahter 44)  
Tüüp/Pikkus: an..3  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.  
Viide dokumendile (lahter 44)  
Tüüp/Pikkus: an..20  
Viide dokumendile LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
Täiendav teave (lahter 44)  
Tüüp/Pikkus: an..26  
Täiendav teave LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 796
 
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
ERITEAVE  (lahter 44)  
Arv: 99  
Andmerühma tuleb kasutada vastavalt lisale 37. Andmerühma kasutamisel 
tuleb kasutada atribuuti „Lisateabe identifitseerimine” või „Tekst”.  
Lisateabe identifitseerimine (lahter 44)  
Tüüp/Pikkus: an..3  
Lisateabe identifitseerimiseks tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.  
Eksport EÜst (lahter 44)  
Tüüp/Pikkus: n1  
Kui atribuut „Lisateabe identifitseerimine” sisaldab koodi „DG0” või „DG1”, 
tuleb kasutada atribuuti „Eksport EÜst” või „Eksport riigist”. Kõnealuseid 
atribuute ei tohi kasutada samaaegselt. Muudel juhtudel ei tohi seda atribuuti kasutada. Atribuudi kasutamisel tuleb kasutada järgmisi koode:
 
0 = ei  
1 = jah.  
Eksport riigist (lahter 44)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui atribuut „Lisateabe identifitseerimine” sisaldab koodi „DG0” või „DG1”, 
tuleb kasutada atribuuti „Eksport EÜst” või „Eksport riigist”. Kõnealuseid atribuute ei tohi kasutada samaaegselt. Muudel juhtudel ei tohi seda atribuuti 
kasutada. Atribuudi kasutamisel tuleb kasutada lisas 37c esitatud riigikoode.
 
Tekst (lahter 44)  
Tüüp/Pikkus: an..70  
Tekst LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
LÄHTETOLLIASUTUS  (lahter C)  
Arv: 1  
Andmerühm on kohustuslik.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 797
 
Viitenumber (lahter C)  
Tüüp/Pikkus: an8  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.  
PRINTSIPAAL  (lahter 50)  
Arv: 1  
Andmerühm on kohustuslik.  
TIN (lahter 50)  
▼M26  
Tüüp/pikkus: an ..17  
Seda atribuuti kasutatakse, kui andmerühm „KONTROLLI TULEMUS” 
sisaldab koodi A3 või kui kasutatakse atribuuti „GRN” (tagatise viitenumber).  
▼M19  
Nimi (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti „TIN” ning teised 
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.  
Tänav ja number (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti „TIN” ning teised 
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.  
Riik (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Lisas 37c esitatud riigi koodi tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti 
„TIN” ning teised selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salve ­
statud.  
Postiindeks (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: an..9  
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti „TIN” ning teised 
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.  
Linn (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti „TIN” ning teised 
selle andmerühma atribuudid ei ole veel süsteemis salvestatud.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 798
 
NAD LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb nime ja aadressi (NAD LNG) 
puhul kasutatava keele määratlemisel kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
ESINDAJA (lahter 50)  
Arv: 1  
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui printsipaalil on volitatud esindaja.  
Nimi (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: an..35  
Atribuut on kohustuslik.  
Esindaja pädevus (lahter 50)  
Tüüp/Pikkus: a..35  
Atribuudi kasutamine on vabatahtlik.  
Esindaja pädevus LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Kui kasutatakse vastavat vaba tekstivälja, tuleb keele (LNG) määratlemiseks 
kasutada lisas 37c esitatud keelekoode.  
VAHETOLLIASUTUS (lahter 51)  
Arv: 9  
Andmerühma tuleb kasutada vastavalt lisale 37.  
Viitenumber (lahter 51)  
Tüüp/Pikkus: an8  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.  
SIHTTOLLIASUTUS (lahter 53)  
Number: 1  
Andmerühm on kohustuslik.  
Viitenumber (lahter 53)  
Tüüp/Pikkus: an8  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud koodi.  
VOLITATUD KAUBASAAJA (lahter 53)  
Arv: 1  
Andmerühma abil saab märkida, et kaup toimetatakse volitatud kaubasaajale.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 799
 
TIN volitatud kaubasaaja (lahter 53)  
Tüüp/Pikkus: an..17  
Atribuuti tuleb kasutada ettevõtja identifitseerimisnumbri (TIN) märkimiseks.  
KONTROLLI TULEMUS  (lahter D)  
Number: 1  
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui deklaratsiooni esitab volitatud kauba ­
saatja.  
Kontrolli tulemuse kood (lahter D)  
Tüüp/Pikkus: an2  
Tuleb kasutada koodi A3.  
Tähtaeg (lahter D)  
Tüüp/Pikkus: n8  
Atribuut on kohustuslik.  
TEAVE TOLLITÕKENDI KOHTA  (lahter D)  
Number: 1  
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui volitatud kaubasaatja esitab deklarat ­
siooni, mille jaoks antud volitus näeb ette tollitõkendite kasutamise, või juhul, kui printsipaalile antakse luba kasutada teatavaid spetsiaalseid tollitõkendeid.
 
Tollitõkendi number (lahter D)  
Tüüp/Pikkus: n..4  
Atribuut on kohustuslik.  
TOLLITÕKENDI TUNNUS  (lahter D)  
Arv: 99  
Andmerühma tuleb kasutada tollitõkendi identifitseerimiseks.  
Tollitõkendi identifitseerimisandmed (lahter D)  
Tüüp/Pikkus: an..20  
Atribuut on kohustuslik.  
Tollitõkendi identifitseerimisandmed LNG  
Tüüp/Pikkus: a2  
Tuleb kasutada lisas 37c esitatud keelekoode (LNG).  
TAGATIS  
Arv: 9  
Andmerühm on kohustuslik.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 800
 
Tagatise liik (lahter 52)  
▼M26  
Tüüp/pikkus: an..1  
▼M19  
Tuleb kasutada lisas 38 esitatud koodi.  
TAGATISE VIIDE (lahter 52)  
▼M20  
Arv: 99  
Andmerühma tuleb kasutada juhul, kui atribuut „Tagatise liik” sisaldab koodi 
„0”, „1”, „2”, „4” või „9”.  
▼M19  
GRN (lahter 52)  
▼M26  
Tüüp/pikkus: an..24  
▼M20  
Atribuuti tuleb kasutada tagatise viitenumbri märkimiseks juhul, kui atribuut 
„Tagatise liik” sisaldab koodi „0”, „1”, „2”, „4” või „9”. Sel juhul ei tohi atribuuti „Muud tagatise viited” kasutada.
 
„Tagatise viite” numbri (GRN-numbri) iga tagatise kindlaksmääramiseks 
eraldab tagatistolliasutus tagatise viitenumbri, mille struktuur on järgmine:  
Väli Sisu Välja liik Näited  
1 Tagatise aktsepteerimisaasta kaks 
viimast numbrit (YY) Numbriline 2 97 
2 Selle riigi tunnus, kus tagatis on esitatud 
(ISO kahetäheline riigikood) Tähestikuline 2 IT 
3 Tagatistolliasutuse aktsepti kordumatu 
tunnus aasta ja riigi kohta Tähtnumbriline 12 1234AB788966 
4 Kontrollarv Tähtnumbriline 1 8 
5 Maksekviitungina esitatava üksiktagatise 
tunnus (1 täht + 6 numbrit) või NULL muude tagatisliikide puhul Tähtnumbriline 7 A001017
 
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratletule.  
Väli 3 täidetakse tagatistolliasutuse aktsepti kordumatu tunnusega aasta ja 
riigi kohta. Kui siseriiklikud asutused soovivad, et GRN-number sisaldaks tagatistolliasutuse viitenumbrit, võivad nad selle asutuse riikliku numbri lisa ­
miseks kasutada kuni kuut esimest numbrit.
 
Väljale 4 märgitakse arv, mis on GRN-numbri väljade 1 kuni 3 kontrollarv. 
See väli võimaldab leida vigu GRN-numbri esimesel neljal väljal.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 801
 
Väli 5 täidetakse ainult juhul, kui GRN-number on seotud maksekviitungina 
esitatava üksiktagatisega, mis on registreeritud arvutipõhises transiidisüstee ­
mis. Sellisel juhul tuleb märkida maksekviitungi tunnus.  
▼M19  
Muud tagatise viited (lahter 52)  
▼M20  
Tüüp/pikkus: an..35  
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui atribuut „Tagatise liik” sisaldab muid 
koode peale koodide „0”, „1”, „2”, „4” või „9”. Sel juhul ei tohi atribuuti „GRN” kasutada.
 
▼M19  
Juurdepääsukood  
▼M20  
Tüüp/pikkus: an4  
Atribuuti tuleb kasutada juhul, kui kasutatakse atribuuti „GRN”, muul juhul 
on atribuudi kasutamine liikmesriikidele vabatahtlik. Sõltuvalt tagatise liigist 
annab selle välja tagatistolliasutus, käendaja või printsipaal ja seda kasuta ­
takse konkreetse tagatise kinnitamiseks.  
▼M19  
KEHTIVUSPIIRANG EÜ  
Arv: 1  
Ei kehti EÜ puhul (lahter 52)  
Tüüp/Pikkus: n1  
Ühenduse transiidis tuleb kasutada koodi 0 = ei.  
KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE  
Arv: 99  
Ei kehti teiste lepinguosaliste puhul (lahter 52)  
Tüüp/Pikkus: a2  
Asjaomase EFTA riigi märkimiseks tuleb kasutada lisas 37c esitatud 
riigikoode.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 802
 
LISA 37 C  
ARVUTIPÕHISE TRANSIIDISÜSTEEMI LISAKOODID  
1. Riigikoodid (CNT)  
Väli Sisu Välja liik Näide  
1 ISO kahetäheline riigikood Tähestikuline 2 IT  
Kasutatakse ISO kahetähelist riigikoodi (vt lisa 38).  
2. Keelekood  
Kasutatakse ISO kahetähelist koodi vastavalt ISO 639:1988 standardile.  
3. Kauba kood (COM)  
Väli Sisu Välja liik Näited  
1 HS6 Numbriline 6 
(vasakult 
reastatud) 010290  
Märgitakse harmoneeritud süsteemi esimesed kuus kohta (HS6). Kauba 
kood võib siseriiklikus kasutuses olla kuni kaheksakohaline.  
4. Riskikauba kood  
Väli Sisu Välja liik Näited  
1 Riskikauba lisatunnus Numbriline..2 2  
Koodi kasutatakse HS6 lisana vastavalt lisale 44c, kui riskikaupa ei saa 
HS6 abil piisavalt täpselt identifitseerida.  
▼M26  __________  
▼M19  
6. Esitatud dokumentide koodid/sertifikaatide koodid  
(Numberkoodid on võetud ÜRO teatmikust haldusalal, kaubanduses ja 
transpordis kasutatava elektroonilise andmevahetuse kohta 1997b: andmee ­
lementide koodide loetelu 1001, dokumendi/teate kodeeritud nimi.) 
Vastavustunnistus 2 
Kvaliteedisertifikaat 3 Kaupade liikumissertifikaat A. TR.1 18
 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 803
 
Konteinerileht 235 
Pakkeleht 271 Esialgne kaubaarve 325 Faktuurarve 380 Ettevõttesisene saateleht 703 Koondveokiri 704 Veokiri 705 Ettevõttesisene veokiri 714 
SMGS-saateleht 722 
Maanteeveokiri 730 Lennuveokiri 740 Koondlennuveokiri 741 Lähetusteatis (postipakid) 750 Mitmeliigiline/kombineeritud veodokument (üldine) 760 Lastimanifest 785 Saateleht 787 Lähetusteatis mudel T 820 Lähetusteatis mudel T1 821 Lähetusteatis mudel T2 822 Kontrolldokument T5 823 Lähetusteatis mudel T2L 825 Ekspordi kaubadeklaratsioon 830 Fütosanitaarsertifikaat 851 Sanitaarsertifikaat 852 Veterinaarsertifikaat 853 Päritolusertifikaat 861 Päritoludeklaratsioon 862 Sooduspäritolusertifikaat 864 Päritolusertifikaat vorm GSP 865 Impordilitsents 911 Veosedeklaratsioon (saabumine) 933
 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 804
 
Embargoluba 941 
TIF-vorm 951 TIR-märkmik 952 EUR.1 pä-rit-olusertifikaat 954 ATA-märkmik 955 Muu zzz
 
7. Lisateabe kood/Erimäärangu kood  
Kohaldatakse järgmisi koode:  
DG0 = Eksport ühest EFTA riigist, mille suhtes kehtivad piirangud, 
või eksport EÜst, mille suhtes kehtivad piirangud.  
DG1 = Eksport ühest EFTA riigist, mille suhtes kehtivad tollimaksud, 
või eksport EÜst, mille suhtes kehtivad tollimaksud.  
DG2 = Eksport.  
Siseriiklikul tasandil võib määratleda ka täiendavaid erimääranguid.  
8. Tolliasutuse viitenumber (COR)  
Väli Sisu Välja liik Näide  
1 Selle riigi tunnus, kuhu tolliasutus 
kuulub (vt CNT) Tähestikuline 2 IT 
2 Tolliasutuse riiklik number Tähtnumbriline 6 0830AB  
Väli 1 täidetakse vastavalt eespool määratletule.  
Väli 2 tuleb täita vabalt kuuekohalise tähtnumbrilise koodiga. Kuuekoha ­
line kood võimaldab riigi haldusasutustel vajaduse korral määratleda tollia ­
sutuste omavaheline hierarhia.  
▼M32  
9. „Deklaratsiooni liik” (lahter 1) jaoks: TIR-deklaratsioonide puhul kasutada 
koodi „TIR”.  
10. Atribuudi „Garantii liik” (lahter 52) jaoks: TIR-teadete puhul kasutada 
koodi „B”.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 805
 
LISA 37d  
(mis on sätestatud artikli 353 lõike 2 punktis b)  
I OSA  
ASENDUSTOIMING  
I PEATÜKK  
Üldsätted  
1. Käesolevas lisas sätestatakse erikord, mis võimaldab vastavalt artikli 353 
lõikele 2 rakendada asendustoimingut järgmistel juhtudel:  
a) reisijate puhul:  
— kui tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta;  
b) printsipaalide, sealhulgas volitatud kaubasaatjate puhul:  
— kui tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta;  
— kui printsipaali rakendus ei tööta või  
— kui printsipaali ja tolliasutuse vahelist arvutivõrku ei saa kasutada.  
2. Asendustoimingu suhtes kohaldatakse I osa VII ja VIII jaotises ning II osa 
II jaotise 4. peatüki 1., 2. ja 3. jao alajaotisi 1–7, kui käesoleva lisa punktides 3–31 ei ole sätestatud teisiti.
 
3. Transiidideklaratsioonid  
3.1. Asendustoimingu puhul kasutatav transiidideklaratsioon peab olema kõigi 
transiitveoga seotud osapoolte jaoks identifitseeritav, et vältida probleeme 
vahetolliasutus(t)es ja sihttolliasutuses. Sel põhjusel on dokumentide kasu ­
tusvõimalused piiritletud järgmiselt:  
— ühtse haldusdokumendi (SAD) kasutamine;  
— ettevõtja süsteemist tavalisele paberile välja trükitud SADi kasutamine, 
nagu on ette nähtud lisas 37, või  
— pädeva asutuse loal võib SADi asendada  ►M34  transiidi 
saatedokument (TAD) – transiidi/julgeoleku saatedokument (TSAD) ◄, kui tolliasutus leiab, et ettevõtja vajadused 
on põhjendatud.
 
3.2. Punkti 3.1 kolmanda taande kohaldamisel koostatakse  ►M34  TAD/TSAD ◄ 
vastavalt  ►M34  lisa 37, 45a ja 45e ◄. 
3.3. Kui käesoleva lisa sätetes viidatakse kaubasaadetisega kaasas oleva 
transiidideklaratsiooni eksemplaridele, kohaldatakse neid sätteid  
►M34  TAD/TSAD ◄ i suhtes  mutatis mutandis . ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 806
 
II PEATÜKK  
Rakenduseeskirjad  
4. Tolliasutuse arvutisüsteemi ei ole võimalik kasutada  
4.1. Rakenduseeskirjad (kasutatava dokumendi kohaldamist piiramata):  
— deklaratsioon täidetakse ja esitatakse lähtetolliasutuses kolmes eksem ­
plaris vastavalt lisale 37, kui tegemist on SADiga, ning vastavalt lisa ­
dele 37 ja 45a, kui tegemist on  ►M34  TAD/TSAD ◄ iga;  
— toll registreerib deklaratsiooni, kasutades numeratsiooni, mis erineb 
lahtrisse C märgitud arvutipõhise süsteemi omast;  
— asendustoimingu kasutamine märgitakse käesoleva lisa II osas kirjel ­
datud templiga transiidideklaratsiooni koopiate lahtrisse A ühtse 
haldusdokumendi (SAD) puhul või MRNi ja vöötkoodi asemele (►
M34  TAD/TSAD ◄ i puhul);  
— kui kohaldatakse lihtsustatud korda, kasutab ettevõtja eelnevalt kinni ­
tatud dokumente ning täidab kõik punktides 26–29 sätestatud deklarat ­
siooni kannete tegemise ja eritempli kasutamisega (seotud kohustused 
ja tingimused), kasutades vastavalt lahtreid D ja C;  
— dokumendi kinnitab tavapärase korra kasutamisel lähtetolliasutus või 
lihtsustatud korra kasutamisel volitatud kaubasaatja;  
— kui kasutatakse  ►M34  TAD/TSAD ◄ i, ei tule deklaratsioonile vööt ­
koodi ega liikumise viitenumbrit (MRN).  
4.2. Kui otsustatakse kasutada asendustoimingut, tuleb tühistada kõik arvuti ­
süsteemi sisestatud deklaratsioonid, mida ei ole süsteemi rikke tõttu jõutud 
töödelda. Ettevõtja on kohustatud esitama tolliasutusele teavet iga kord, 
kui pärast deklaratsiooni sisestamist süsteemi minnakse üle asendustoimin ­
gule.  
4.3. Tolliasutus kontrollib asendustoimingu kasutamist, et vältida selle kuritar ­
vitamist.  
5. Printsipaalide rakendust ja/või võrku ei ole võimalik kasutada  
— Kohaldatakse punkti 4 sätteid, välja arvatud lihtsustatud korda 
puudutavad sätted.  
— Printsipaal teatab tolliasutusele, kui tema rakendust ja/või võrku saab 
jälle kasutada.  
6. Volitatud kaubasaatja rakendust ja/või võrku ei ole võimalik kasutada  
Kui volitatud kaubasaatja rakendust ja/või tema ja pädevate asutuste vahe ­
list võrku ei saa kasutada, kohaldatakse järgmist menetlust:  
— kohaldatakse punkti 4 sätteid;  
— volitatud kaubasaatja teatab tolliasutusele, kui tema rakendust ja/või 
võrku saab jälle kasutada;  
— antud juhul või võrgu puudulikkuse korral tuleb aastas üle 2 % oma 
deklaratsioonidest asendustoimingu teel esitava volitatud kaubasaatja 
luba üle vaadata, et kontrollida, kas tingimused on endiselt täidetud.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 807
 
7. Andmete kogumine riiklike asutuste poolt.  
Lõigetes 5 ja 6 sätestatud kahel juhul võivad riiklikud tolliasutused lubada 
ettevõtjatel esitada lähtetolliasutuses transiidideklaratsiooni ühes eksem ­
plaris (kasutades SADi või asjakohasel juhul  ►M34  TAD/TSAD ◄ i 
näidisvormi), et seda töödeldaks tolli arvutisüsteemi abil.  
III PEATÜKK  
Protseduuri läbiviimine  
8. Ühenduse transiidiprotseduuri rakendamisel veetakse kaupa SADi eksem ­
plaride 4 ja 5 alusel või lähtetolliasutuse poolt printsipaalile tagastatud  
►M34  TAD/TSAD ◄ i alusel.  
9. Üksiktagatise esitamine käendaja poolt  
Kui tagatistolliasutus ei ole lähtetolliasutus, jätab tagatistolliasutus endale 
koopia dokumendist, mis tõendab, et ta on käendaja võetud kohustust 
aktsepteerinud. Printsipaal saadab dokumendi originaali lähtetolliasutusele, kus see säilitatakse. Lähtetolliasutus võib vajaduse korral nõuda doku ­
mendi tõlget asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest 
keeltest.
 
10. Segasaadetised  
Kui kaubasaadetis sisaldab nii protseduuri T1 kui ka protseduuri T2 alusel 
veetavat kaupa, lisatakse tähisega „T” transiidideklaratsioonile:  
— lisalehed, millel on vastavalt tähis „T1bis”, „T2bis” või „T2Fbis”, või  
— või lastinimekirjad, millel on vastavalt tähis „T1”, „T2” või „T2F”.  
11. Protseduuri T1 kasutamine vaikimisi  
Kui transiidideklaratsiooni lahtri 1 parempoolses osas puuduvad tähised 
„T1”, „T2”, „T2F” või kui kaubasaadetiste puhul, mis koosnevad kaubast, mille suhtes tuleb rakendada ühenduse sisetransiidiprotseduuri, ja kaubast, 
mille suhtes tuleb rakendada ühenduse välistransiidiprotseduuri, ei ole 
punkti 10 nõuded täidetud, käsitatakse veetavat kaupa ühenduse välistran ­
siidiprotseduuril oleva kaubana.
 
12. Transiidideklaratsiooni allkirjastamine ja printsipaali kohustus  
Kui printsipaal allkirjastab deklaratsiooni, on ta kohustatud artikli 199 
lõike 1 sätteid täitma.  
13. Identifitseerimismeetmed  
Artikli 357 lõike 4 kohaldamisel lisab lähtetolliasutus transiidideklaratsi ­
ooni lahtrisse D „Kontroll lähtetolliasutuses” rubriiki „Paigaldatud tõken ­
did” järgmise märkuse:  
— Loobutud – 99201.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 808
 
14. Andmete kandmine transiidideklaratsiooni ja kauba vabastamine  
— Lähtetolliasutus kannab transiidideklaratsiooni eksemplaridele kontrolli 
tulemusi käsitlevad andmed.  
— Kui kontrolli tulemused vastavad deklaratsioonile, vabastab lähtetollia ­
sutus kauba ja märgib vabastamise kuupäeva transiidideklaratsiooni 
eksemplaridele.  
15. Vahetolliasutus  
15.1. Veoettevõtja esitab lisas 46 antud näidisele vastava transiiditeatise kõigile 
vahetolliasutustele ja viimased säilitavad need.  
15.2. Kui kaupa veetakse sellise vahetolliasutuse kaudu, mida transiidideklarat ­
siooni eksemplarides 4 ja 5 nimetatud ei ole,  
— saadab see asutus viivitamata transiiditeatise algselt määratud vahetol ­
liasutusele või  
— teatab tolliasutuste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud korras 
ja juhtudel lähtetolliasutusele, et kaup on tolli läbinud.  
16. Esitamine sihttolliasutuses  
16.1. Sihttolliasutus registreerib transiidideklaratsiooni eksemplarid 4 ja 5 ning 
märgib neile saabumiskuupäeva ja üksikasjad kontrolli kohta.  
16.2. Transiitvedu võib lõppeda tolliasutuses, mida transiidideklaratsioonis ei ole 
näidatud. Sel juhul on kõnealune tolliasutus sihttolliasutus.  
Kui uus sihttolliasutus asub sellise liikmesriigi jurisdiktsiooni all, kellel ei 
ole jurisdiktsiooni selle algselt määratud asutuse üle, teeb uus sihttollia ­
sutus transiidideklaratsiooni eksemplari 5 lahtrisse „I Sihttolliasutuse tolli ­
kontroll” lisaks oma tavapärastele märkustele ühe järgmistest märkustest:  
— Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati …… (nimi ja riik) – 99203  
16.3. Kui kohaldatakse punkti 16.2 teist lõiku ning kui transiidideklaratsioonile 
on tehtud järgmises taandes esitatud märkus, hoiab uus sihttolliasutus kaupa oma järelevalve all ega luba seda viia mujale kui ainult selle liik ­
mesriigi territooriumile, kelle jurisdiktsiooni lähtetolliasutus kuulub, välja 
arvatud juhul, kui viimane seda konkreetselt lubab:
 
— Ühenduse territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele ja maksu ­
dele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr…. – 99204.  
17. Kviitung  
Kviitungi võib täita transiidideklaratsiooni SAD eksemplari 5 tagakülje 
alumises osas asuval vormil.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 809
 
18. Eksemplari 5 tagastamine  
Sihtliikmesriigi tolliasutus tagastab transiidideklaratsiooni eksemplari 5 
lähteliikmesriigi tollile viivitamata ning hiljemalt kaheksa päeva jooksul pärast veoetapi lõppemist. Kui kasutatakse  ►
M34  TAD/TSAD ◄ i, taga­
statakse esitatud  ►M34  TAD/TSAD ◄ i koopia samadel tingimustel 
nagu eksemplar 5.  
19. Printsipaali teavitamine ja alternatiivne tõend protseduuri lõppemise kohta  
Kui transiidideklaratsiooni eksemplari 5 ei ole lähteliikmesriigi tollile taga ­
statud ühe kuu jooksul kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasutusele 
esitada, teavitab kõnealune toll printsipaali ja palub tal tõendada, et protse ­
duur on lõppenud.  
20. Päringuprotseduur  
20.1. Kui lähteliikmesriigi tolliasutus ei ole saanud tõendit protseduuri lõppe ­
mise kohta kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, algatab ta kohe päringuprotseduuri, et saada vaja ­
likku teavet protseduuri lõpetamiseks, või kui see ei ole võimalik,
 
— teha kindlaks tollivõla tekkimise võimalus;  
— tuvastada võlgnik;  
— määrata kindlaks tolliasutus, kes vastutab võla sissenõudmise eest.  
20.2. Kui tollile on eelnevalt teatatud, et transiidiprotseduur ei ole lõppenud, või 
kui tal on põhjust seda arvata, algatab ta kohe päringuprotseduuri.  
20.3. Päringuprotseduur tuleb algatada ka siis, kui tagantjärele selgub, et transii ­
diprotseduuri lõppemise tõend oli võltsitud ning päringuprotseduuri on 
vaja punktis 20.1 ette nähtud eesmärkide saavutamiseks.  
21. Tagatis – tollivõla limiit  
21.1. Artikli 379 lõike 1 kohaldamisel arvutab printsipaal iga transiitveoga 
seoses tekkida võiva võla summa ning tagab, et tollivõlg ei oleks suurem 
kui tollivõla limiit, võttes arvesse kõiki vedusid, mille puhul protseduur ei 
ole veel lõppenud.  
21.2. Kui tollivõla limiit langeb alla taseme, mida on vaja printsipaali ühenduse 
transiitvedude katmiseks, teavitab printsipaal sellest tagatistolliasutust.  
22. Üldtagatise sertifikaadid või tagatisest vabastamise sertifikaadid  
Loa alusel ning vastavalt artikli 372 lõike 1 punktile a tuleb tolliasutuse 
väljastatud üldtagatise sertifikaat või tagatisest vabastamise sertifikaat 
esitada lähtetolliasutusele. Sertifikaadi andmed märgitakse transiididekla ­
ratsiooni.  
23. Spetsiaalsed lastinimekirjad  
23.1. Toll võib lubada artiklis 373 esitatud üldisi nõudeid täitval printsipaalil 
kasutada lastinimekirjadena selliseid nimekirju, mis ei vasta kõigile lisades 
44a, 44b ja 45 esitatud nõuetele.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 810
 
Selliseid nimekirju võib kasutada ainult järgmistel juhtudel:  
— neid annavad välja äriühingud, kelle raamatupidamine toimub ühtse 
elektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil;  
— need on koostatud ja täidetud sellisel viisil, et tolliasutus saab neid 
hõlpsasti kasutada;  
— need sisaldavad iga kaubanimetuse kohta lisas 44a ette nähtud 
andmeid.  
23.2. Lastinimekirjana punkti 23.1 tähenduses võib lubada kasutada ka lähetus- 
/ekspordiformaalsuste täitmiseks koostatud kirjeldavaid kaubanimekirju, 
isegi kui need on välja andnud äriühingud, kelle raamatupidamine ei 
toimu ühtse elektroonilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil.  
23.3. Äriühingul, kelle raamatupidamine toimub ühtse elektroonilise või auto ­
maatse andmetöötlussüsteemi abil ja kellel juba on punktide 23.1 ja 23.2 
kohaselt õigus spetsiaalseid lastinimekirju kasutada, võidakse lubada kasu ­
tada selliseid nimekirju ka üht liiki kaupa hõlmavate ühenduse transiitve ­
dude puhul, kui selline vajadus tuleneb asjaomase äriühingu arvutipro ­
grammist.  
24. Eri liiki tõkendite kasutamine  
Printsipaal märgib transiidideklaratsiooni lahtri D „Kontroll lähtetolliasu ­
tuses” rubriiki „Paigaldatud tõkendid” kasutatud tollitõkendite liigi, arvu ja margi.
 
25. Ettenähtud marsruudi nõudest vabastamine  
Vabastuse saaja teeb transiidideklaratsiooni lahtrisse 44 järgmise märkuse:  
— Ettenähtud marsruudist loobutud – 99205.  
26. Volitatud kaubasaatja - eelnev kinnitamine ja formaalsused kauba läheta ­
misel  
26.1. Käesoleva lisa punktide 4 ja 6 kohaselt sätestatakse loas, et transiidide ­
klaratsiooni vormi lahtrisse C „Lähtetolliasutuse märkmed”  
— paneb lähtetolliasutus eelnevalt oma pitseri ja kõnealuse asutuse 
ametnik oma allkirja või  
— volitatud kaubasaatja paneb tolliasutuse kinnitatud ja lisas 62 esitatud 
näidisele vastava pitseri erilise metallpitsatiga. Selle templijäljendi võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud selleks voli ­
tatud trükikojale.
 
Volitatud kaubasaatja märgib sellesse lahtrisse kauba lähetamise kuupäeva 
ja nummerdab transiidideklaratsiooni loas ette nähtud korra kohaselt.  
26.2. Tolliasutus võib nõuda, et kasutataks vorme, millel on identifitseerimiseks 
vajalik eristusmärk.  
27. Volitatud kaubasaatja - templi säilitamise meetmed  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 811
 
27.1. Volitatud kaubasaatja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada eritempli 
või lähtetolliasutuse templijäljendiga või kõnealuse eritemplijäljendiga 
vormide säilitamine.  
Ta teatab tolliasutusele eelmise lõigu kohaselt võetud turvameetmetest.  
27.2. Kui mõni isik kuritarvitab vorme, millele lähtetolliasutus on eelnevalt 
löönud templijäljendi või eritemplijäljendi, on volitatud kaubasaatja kohu ­
statud tasuma kõik kõnealuses riigis kohaldatavad, nimetatud vormide 
alusel veetava kaubaga seotud tolli- ja muud maksud, kui ta ei suuda 
talle loa andnud tolliasutusele tõendada kõikide punktis 27.1 nõutud meet ­
mete võtmist; see ei takista kriminaalõiguslike meetmete rakendamist.  
28. Volitatud kaubasaatja – kohustuslikud andmed  
28.1. Hiljemalt kauba lähetamise ajal täidab volitatud kaubasaatja transiididekla ­
ratsiooni ning märgib vajaduse korral lahtrisse 44 artikli 355 lõikes 2 ette nähtud marsruudi ja lahtrisse D „Kontroll lähtetolliasutuses” artiklis 356 
ette nähtud tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada, 
kohaldatavad identifitseerimismeetmed ning järgmise märkuse:
 
— Volitatud kaubasaatja – 99206.  
28.2. Kui lähteliikmesriigi toll kontrollib kaubasaadetist enne selle lähetamist, 
tehakse selle kohta märge transiidideklaratsiooni lahtrisse D „Lähtetollia ­
sutuse tollikontroll”.  
28.3. Pärast kauba lähetamist saadetakse transiidideklaratsiooni eksemplar 1 
viivitamata lähtetolliasutusele. Toll võib loas ette näha, et eksemplar 1 
saadetakse lähteliikmesriigi tollile kohe pärast transiidideklaratsiooni täit ­
mist. Ülejäänud eksemplarid lisatakse kaubale käesoleva lisa punkti 8 kohaselt.
 
29. Volitatud kaubasaatja - allkirjanõudest loobumine  
29.1. Volitatud kaubasaatjal võib lubada jätta allkirjastamata transiidideklaratsi ­
oonid, millel on lisas 62 esitatud eripitser ja mis on esitatud ühtse elektroo ­
nilise või automaatse andmetöötlussüsteemi abil. Allkirjastamata jätmise luba antakse siis, kui volitatud kaubasaatja on eelnevalt esitanud tollile kirjaliku dokumendi, millega ta kohustub olema kõnealust eripitserit kand ­
vate transiidideklaratsioonide alusel toimuvate vedude printsipaal.
 
29.2. Punkti 29.1 kohaselt koostatud transiidideklaratsiooni lahtrisse, mis on ette 
nähtud printsipaali allkirja jaoks, lisatakse järgmine märkus:  
— Allkirjanõudest loobutud – 99207.  
30. Volitatud kaubasaaja – kohustused  
30.1. Kui kaup jõuab volitatud kaubasaaja valdustesse või loas kindlaksmääratud 
kohta, saadab volitatud kaubasaaja sihttolliasutusele viivitamata kaubasaa ­
detisega kaasas olnud  ►M34  TAD/TSAD ◄ i või transiidideklaratsiooni 
eksemplarid 4 ja 5, märkides ära saabumiskuupäeva ja kõikide tollitõken ­
dite seisundi ja muud ebareeglipärasused.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 812
 
30.2. Sihttolliasutus teeb kõnealustesse transiidideklaratsiooni eksemplaridesse 4 
ja 5 käesoleva lisa punktis 16 ette nähtud kanded.  
31. Üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise ajutine kasutuskeeld  
Artikli 381 lõike 4 rakenduseeskirju, mida korratakse lisas 47a, täienda ­
takse järgmiste sätetega:  
31.1. Transiitvedude suhtes, mis hõlmavad kaupa, mille puhul on tehtud üldta ­
gatise kasutamist keelav otsus, kohaldatakse järgmisi meetmeid:  
— kõikidele transiidideklaratsiooni eksemplaridele tehakse punaste suur ­
tähtedega diagonaalselt järgmine märkus, mille suurus on vähemalt 
100 × 10 millimeetrit:  
— ÜLDTAGATISE KASUTAMINE KEELATUD – 99208;  
— erandina eespool nimetatud punktist 18 tagastab sihttolliasutus sellise 
märkusega transiidideklaratsiooni eksemplari 5 hiljemalt järgmisel 
tööpäeval pärast kaubasaadetise ja deklaratsiooni nõutavate eksempla ­
ride esitamist sihttolliasutusele. Kui kaubasaadetis esitatakse volitatud kaubasaajale artikli 406 tähenduses, edastab ta eksemplari 5 oma koha ­
likule sihttolliasutusele hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast kaubasaa ­
detise kättesaamist.
 
31.2. Meetmed üldtagatise kasutuskeelust tulenevate finantstagajärgede leeven ­
damiseks  
Kui lisas 44c loetletud kauba puhul on ajutiselt keelatud üldtagatise kasu ­
tamine, võivad üldtagatist kasutavad isikud taotleda luba üksiktagatise 
kasutamiseks. Kohaldatakse siiski järgmisi eritingimusi:  
— seda üksiktagatist võib asendustoimingu raames kasutada ainult taga ­
tisdokumendis kindlaks määratud lähtetolliasutuses.  
II OSA  
ASENDUSTOIMINGU PUHUL KASUTATAVA PITSATI NÄIDIS  
NCTS ASENDUSTOIMING  
SÜSTEEMI ANDMED EI OLE KÄTTESAADAVAD  
ALGATATUD _____________________  
(Kuupäev/kellaaeg)  
(mõõtmed: 26 × 59 mm, punane tint)  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 813
 
LISA 38  
VORMIDES KASUTATAVAD KOODID  ( 1 ) ( 2 ) 
I JAOTIS  
ÜLDISED MÄRKUSED  
Käesolev lisa hõlmab üksnes konkreetseid põhinõudeid, mida kohaldatakse 
paberkandjal olevate vormide suhtes. Kui lisades 37a või 37c ei ole sätestatud 
teisiti, kohaldatakse käesoleva lisa juhendeid siis, kui transiidiformaalsused täide ­
takse elektroonilise andmevahetuse teadete vahetamise teel.  
Mõningatel juhtudel on täpsustatud kande liigi ja pikkuse nõuded. Erinevate 
andmetüüpide koodid on järgmised:  
a tähestikuline  
n numbriline  
an tähtnumbriline  
Koodile järgnev number osutab andmesisestuse lubatud pikkusele. Pikkust käsi ­
tleva väärtuse ees olevad kaks punkti osutavad sellele, et andmesisestusel ei ole kindlaksmääratud pikkust, kuid see võib sisaldada tähemärke osutatud numbri 
ulatuses.
 
II JAOTIS  
KOODID  
Lahter 1: Deklaratsioon  
Esimene alajaotis  
Kohaldatakse järgmisi koode (a2):  
EX: Kauplemisel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja terri ­
tooriumidega, välja arvatud EFTA riigid.  
Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes A ja E osutatud 
tolliprotseduurile.  
Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabelites C ja D osutatud tolli ­
käitlusviisile.  
Ühendusevälise kauba lähetamiseks liikmesriikide vahelise kaubanduse 
raames.  
IM: Kauplemisel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja terri ­
tooriumidega, välja arvatud EFTA riigid.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 814  
( 1 ) Käesolevas lisas kuuluvad sõnade „eksport”, „reeksport”, „import” ja „reimport” alla 
samaväärselt ka „lähetamine”, „tagasisaatmine”, „sissevedu” ja „uuesti sissevedu”. 
( 2 ) Käesolevas lisas ei tähenda „EFTA” ainult EFTA riike, vaid ka ühenduseväliseid 
ühistransiidiprotseduuri konventsiooni ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise 
konventsiooni lepinguosalisi.
 Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes H–K osutatud 
tolliprotseduurile.  
Ühendusevälise kauba suunamiseks tolliprotseduurile liikmesriikide vahelise 
kaubanduse kontekstis.  
EU: EFTA riikidega kauplemise raames.  
Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes A, E ja H–K 
osutatud tolliprotseduurile.  
Lisa 37 I jaotise B osa tabelite veergudes C ja D osutatud tollikäitlusviisi 
osutamine kaupadele.  
CO: Ühenduse kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse pärast uute liikmesriikide 
ühinemist üleminekuaja jooksul erimeetmeid.  
▼M35  
Kaupade suunamine tolliladustamisprotseduurile, et saada ettenähtud 
eksporditoetust enne eksportimist, või valmistamine tollijärelevalve ja -kon ­
trolli all enne eksportimist ja eksporditoetuste maksmist.  
▼M24  
Ühenduse kaupade osas kaubavahetuse raames, mis toimub ühenduse tolli ­
territooriumi osade, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätteid, ja nende osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata, või 
kaubavahetuse raames, mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille 
suhtes neid sätteid ei kohaldata.
 
Teine alajaotis  
Kohaldatakse järgmisi koode (a1):  
A – tavalise deklaratsiooni puhul (tavapärane kord seadustiku artikli 62 alusel)  
B – mittetäieliku deklaratsiooni puhul (lihtsustatud kord seadustiku artikli 76 
lõike 1 punkti a alusel)  
C – lihtsustatud deklaratsiooni puhul (lihtsustatud kord seadustiku artikli 76 
lõike 1 punkti b alusel)  
D – tavalise deklaratsiooni esitamine (nagu koodi A puhul osutatud) enne 
seda, kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.  
E – mittetäieliku deklaratsiooni esitamine (nagu koodis B osutatud) enne seda, 
kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.  
F – lihtsustatud deklaratsiooni esitamine (nagu koodis C osutatud) enne seda, 
kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.  
▼M35  
X – lisadeklaratsioon, kui tegemist on koodiga B ja E hõlmatud lihtsustatud 
korraga.  
Y – lisadeklaratsioon, kui tegemist on koodiga C ja F hõlmatud lihtsustatud 
korraga.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 815
 
Z – lisadeklaratsioon, kui tegemist on seadustiku artikli 76 lõike 1 punktis c 
sätestatud lihtsustatud korraga (kauba laoarvestusesse kandmine)  
Koode D, E ja F on võimalik kasutada üksnes artikli 201 lõikes 2 säte ­
statud korra raames juhul, kui tolliasutused lubavad deklaratsiooni esitada 
enne, kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.  
Kolmas alajaotis  
Kohaldatakse järgmisi koode (an..5):  
T1: Ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel veetav kaup  
T2: Ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel seadustiku artikli 163 või 165 
kohaselt veetav kaup, välja arvatud artikli 340c lõikes 2 kirjeldatud juhud
 
T2F: Ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel artikli 340c lõike 1 kohaselt 
veetav kaup  
T2SM: Kaup, mis suunatakse ühenduse sisetransiidiprotseduurile EMÜ ja San 
Marino koostöökomitee 22. detsembri 1992. aasta otsuse 4/92 artikli 2 
kohaldamisel.  
T: Artikliga 351 hõlmatud segasaadetised, mille puhul tuleb tähisele „T” 
järgnev ruum läbi kriipsutada.  
T2L: Kauba ühenduse staatuse määramise vorm  
T2LF: Kaupade ühenduse staatuse määramise vorm kaupade puhul, mis 
saadetakse ühenduse tolliterritooriumi ossa, kus ei kohaldata direktiivi 
77/388/EMÜ sätteid, või sealt välja.  
T2LSM: Vorm, millega määratakse San Marinosse lähetatava kauba staatus 
EMÜ ja San Marino koostöökomitee 22. detsembri 1992 otsuse 4/92 
kohaldamisel.  
Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija  
▼M33  
Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit, tuleb kasutada EORI numbrit. See on 
struktureeritud järgmiselt:  
Väli Sisu Välja liik Esitusviis Näited  
1 Numbri välja andva liik ­
mesriigi tunnus (ISO kahe ­
täheline riigikood) Täheline 2 a2 PL 
2 Kordumatu tunnus liikmes ­
riigis Tähtnumbriline 15 an..15 1234567890ABCDE  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 816
 
Näide : Poola eksportija PL1234567890ABCDE (riigikood: PL), kelle kordumatu 
EORI number on 1234567890ABCDE.  
▼M40  
Riigikood: ühenduse tähestikulised riikide ja territooriumide koodid põhinevad 
kehtivatel ISO kahetähelistel (a2) koodidel, kui need on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 471/2009 (mis 
käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning 
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95) (
 1 ) artikli 5 
lõike 2 kohaselt sätestatud riigikoodidega.  
▼M24  
Lahter 8: Kaubasaaja  
▼M33  
Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit, tuleb kasutada lahtri 2 kirjelduses 
määratletud struktuuriga EORI numbrit.  
▼M51  
Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit ja deklaratsioon sisaldab väljumise üldde ­
klaratsiooni jaoks vajalikke lisas 30A sätestatud üksikasju, võib kasutada 
kolmanda riigi kordumatut tunnusnumbrit, mille asjaomane kolmas riik on liidule kättesaadavaks teinud.
 
▼M24  
Lahter 14: Deklarant/esindaja  
a) Deklarandi või esindaja staatuse tähistamiseks märkida enne täisnime ja 
aadressi üks järgmistest koodidest (n1):  
1. Deklarant  
2. Esindaja (ühenduse tolliseadustiku artikli 5 lõike 2 teises taandes osutatud 
otsene esindamine).  
3. Esindaja (ühenduse tolliseadustiku artikli 5 lõike 2 teises taandes osutatud 
kaudne esindamine).  
Kui see andmeelement trükitakse paberkandjale, peab see olema nurksulgudes 
(näiteks: [1], [2] või [3])  
b) ►M33  Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit, tuleb kasutada lahtri 2 kirjel ­
duses määratletud struktuuriga EORI numbrit. ◄ 
▼M33  __________  
▼M24  
Lahter 15a: Lähte-/ekspordiriigi kood  
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.  
Lahter 17a: Sihtriigi kood  
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.  
Lahter 17b: Sihtpiirkonna kood  
Kasutatakse liikmesriikide poolt vastuvõetavaid koode.  
Lahter 18: Lähetamisel kasutatud transpordivahendi riikkondsus  
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 817  
( 1 ) ELT L 152, 16.6.2009, lk 23.
 Lahter 19: Konteiner (Kont.)  
Asjaomased koodid (n1) on esitatud alljärgnevalt:  
0 – kaubad, mida ei veeta konteinerites,  
1 – kaubad, mida veetakse konteinerites.  
Lahter 20: Tarnetingimused  
Käesoleva lahtri esimesse kahte alajaotisesse vajaduse korral märgitavad koodid 
on järgmised:  
▼M40  
Esimene alajaotis Tähendus Teine alajaotis 
Incotermsi kood Incoterms – ICC/ECE Täpsustatav koht  
Maantee- ja raudteeveo suhtes 
üldjuhul kohaldatav kood  
DAF (Incoterms 2000) Tarnitud piiril Nimetatud koht  
Kõigi veoliikide suhtes kohaldatavad 
koodid  
EXW (Incoterms 2010) Hangitud tehasest Nimetatud koht 
FCA (Incoterms 2010) Franko vedaja Nimetatud koht 
CPT (Incoterms 2010) Vedu makstud kuni Nimetatud sihtkoht 
CIP (Incoterms 2010) Vedu ja kindlustus makstud kuni Nimetatud sihtkoht 
DAT (Incoterms 2010) Tarnitud terminali(s) Nimetatud terminal sadamas või siht ­
kohas 
DAP (Incoterms 2010) Tarnitud kohale Nimetatud sihtkoht DDP (Incoterms 2010) Tarnitud, toll tasutud Nimetatud sihtkoht 
DDU (Incoterms 2000) Tarnitud, toll tasumata Nimetatud sihtkoht  
Mere- ja siseveetranspordi suhtes 
üldjuhul kohaldatavad koodid  
FAS (Incoterms 2010) Franko laeva kõrval Nimetatud lastimissadam 
FOB (Incoterms 2010) Franko laeva pardal Nimetatud lastimissadam CFR (Incoterms 2010) Hind ja prahiraha Nimetatud sihtsadam 
CIF (Incoterms 2010) Hind, kindlustus, prahiraha Nimetatud sihtsadam 
DES (Incoterms 2000) Tarnitud laevalt Nimetatud sihtsadam 
DEQ (Incoterms 2000) Tarnitud kailt Nimetatud sihtsadam 
XXX Muud tarnetingimused kui eespool 
loetletud Lepingus toodud tarnetingimuste 
kirjeldus
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 818
 
Liikmesriigid võivad nõuda kolmandasse alajaotisesse järgmiste kodeeritud 
andmete (n1) märkimist:  
1: Asjaomase liikmesriigi territooriumil asuv koht.  
2: Teise liikmesriigi territooriumil asuv koht.  
3: Muu koht (ühendusest väljaspool).  
Lahter 21: Aktiivse transpordivahendi riikkondsus piiriületamisel  
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.  
Lahter 22: Kaubaarve vääring  
Kaubaarve vääring märgitakse kolmetähelise ISO-koodi abil (ISO 4217 kood 
vääringute ja rahaliste vahendite liigi tähistamiseks).  
▼M27  
Lahter 24: Tehingu liik  
▼M40  
Liikmesriigid, kes seda teavet nõuavad, peavad kasutama komisjoni 
määruse (EL) nr 113/2010 (  1 ) artikli 10 lõikega 2 ettenähtud tabeli A veerus 
loetletud ühekohalisi koode. Kõnealune kood kantakse lahtri vasakpoolsesse 
ossa. Nad võivad ka sätestada, et lahtri parempoolsesse ossa märgitakse teine number, sama tabeli B veeru loetelust.
 
▼M24  
Veerg A Veerg B  
1. Tehingud, mis hõlmavad tegelikke või kavan ­
datavaid omandi üleminekuid tasu või muu 
teenustasu eest (v.a koodides 2, 7 ja 8 loetle ­
tud (  1 ) ( 2 ) ( 3 )) 1. Lõplik ost/müük (  2 ) 
2. Kaup, mis on lähetatud vaatamiseks, proovi ­
kogused, kaubad, mis on saadetud tagasisaat ­
mise õigusega, ja tehingud, mis hõlmavad 
komisjonitasu 
3. Tehingud, mis hõlmavad loonusmakseid 4. Müük isiklikuks tarbeks 
5. Kapitalirent (
 3 ) 
2. Koodi 1 all juba registreeritud kauba tagasta ­
mine; (  4 ) kauba tasuta asendamine (  4 ) 1. Kauba tagasitoomine 
2. Tagasitoodud kauba asendamine 3. Tagastamata kauba asendamine (näiteks 
garantiitingimuste alusel)
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 819  
( 1 ) ELT L 37, 10.2.2010, lk 1.
 Veerg A Veerg B  
3. Tehingud (mitte ajutised), millega kaasneb 
omandi üleminek ilma teenustasuta (rahaline või muu) 1. Kauba tarnimine osaliselt või täielikult 
Euroopa Ühenduse poolt finantseeritud programmide alusel 
2. Muud valitsuse abisaadetised 3. Muud abisaadetised (eraisikutelt, valitsusvälis ­
telt organisatsioonidelt) 
4. Muud 
4. Tehingud, mis on seotud töötlemise (
 5 ) või 
tööettevõtja poolt tehtava remondiga (  6 ) (v.a 
koodi 7 all registreeritud tehingud) 1. Töötlemistoimingud 
2. Tasuline remont ja hooldus 3. Tasuta remont ja hooldus 
5. Tehingud pärast töötlemist (
 5 ) või tööettevõtja 
poolt tehtavat remonti (  6 ) (v.a koodi 7 all regi ­
streeritud tehingud) 1. Töötlemistoimingud 
2. Tasuline remont ja hooldus 3. Tasuta remont ja hooldus 
6. Tehingud, millega ei kaasne omandiõiguse 
üleminek, nt rent, laen, kasutusrent (
 7 ) ja 
muu ajutine kasutus (  8 ), v.a lepinguline tööt ­
lemine või remont (tarnimine ja tagasisaat ­
mine) 1. Rent, laen, kasutusrent 
2. Muu ajutine kasutus 
7. Tehingud seoses ühiste kaitsekavade või 
muude valitsustevaheliste tootmisprogrammi ­
dega (nt Airbus) 
8. Ehitusmaterjalide ja -seadmete tarnimine üld- 
ja tsiviilehitustöid käsitlevate lepingute jaoks (
 9 ) ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 820
 
Veerg A Veerg B  
9. Muud tehingud  
( 1 ) Käesolev punkt hõlmab suuremat osa lähetamisi ja saabumisi, st tehinguid, mille puhul: 
— omandiõigus läheb üle residendilt mitteresidendile või vastupidi, 
— tasumine või hüvitamine ei toimu ega saa toimuda rahas. 
Tuleb märkida, et see kehtib ka omavahel seotud ettevõtete vahel liikuva, turustuskeskustest väljasaadetava või 
turustuskeskustesse saadetava kauba suhtes isegi juhul, kui ei toimu kohest tasumist või muul viisil hüvitamist 
(sellisel juhul tuleb need tehingud loetleda koodi 3 all). 
( 2 ) Kaasa arvatud varuosad ja muud tasulised asendamised. 
( 3 ) Kaasa arvatud kapitalirent: rendimaksed arvutatakse nii, et need kataksid kogu või peaaegu kogu kaubaväärtuse. 
Omandiõigusega kaasnevad kasud ja riskid lähevad üle rentnikule. Lepingu lõppedes saab rentnikust kauba 
seaduslik omanik. 
( 4 ) Kauba tagasisaatmine ja asendamine, mis on algselt märgitud A veeru punktide 3–9 alla, tuleks märkida vastava 
punkti alla. 
( 5 ) Töötlemistoimingud (kas tollijärelevalve all või mitte) tuleb märkida A veeru punktide 4 ja 5 alla. Enda kulul 
tehtavad töötlemistoimingud ei kuulu käesoleva rubriigi alla ning need tuleks märkida veeru A punkti 1 alla. 
( 6 ) Remont sisaldab kauba esialgse kasutamisseisundi taastamist; see võib hõlmata struktuurilisi kohandusi või 
parandusi. 
( 7 ) Kasutusrent: kõik rendilepingud, v.a kapitalirent (vaata märkus 3). 
( 8 ) Käesolev punkt hõlmab kaupu, mida eksporditakse/imporditakse kavatsusega need seejärel reimportida/reeks ­
portida, ilma et nende omandiõigus muutuks. 
( 9 ) A veeru punktis 8 loetletud tehingud hõlmavad ainult neid kaupu, mille kohta eraldi arvet ei esitata, kuid mille 
kohta esitatud üksikarve katab tööde koguväärtuse. Muudel juhtudel tuleb tehingud märkida punkti 1 alla.  
Lahter 25: Transpordiliik piiril  
Kohaldatakse järgmisi koode (n1):  
Kood Kirjeldus  
1 Merevedu 
2 Raudteevedu 
3 Maanteetransport 
4 Õhutransport 
5 Postisaadetis 
7 Kinnistranspordiseadmed 
8 Siseveetransport 
9 Iseliikuvad veovahendid  
Lahter 26: Transpordiliik sisemaal  
Kasutatakse lahtri 25 täitmiseks loetletud koode.  
Lahter 29: Väljumis-/saabumistolliasutus  
Kasutatakse (an8) koode, mille struktuur on järgmine:  
— esimesed kaks tähemärki (a2) tähistavad lahtrisse 2 märgitud riigitähise abil 
riiki, ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 821
 
— järgmised kuus märki (an6) tähistavad selle riigi asjaomast asutust. Soovita ­
takse vastu võtta järgmine struktuur:  
Esimese kolme märgi (a3) kohale märgitakse UN/LOCODE ja viimasele 
kolmele riiklik tähtnumbriline alajaotis (an3). Kui seda alajaotist ei kasutata, tuleks selle asemele märkida „000”.
 
Näide:  BEBRU000: BE = ISO 3166 Belgia kohta, BRU = UN/LOCODE Brüs ­
seli kohta, 000 kasutamata alajaotise kohta.  
▼M40  
Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeeringud ja numbrid — 
konteineri(te) numbrid — arv ja liik  
Pakkeüksuste liik  
Kasutatakse järgmisi koode:  
(UN/ECE soovitus nr 21/rev. 8.1, 12. juuli 2010).  
PAKKEÜKSUSE KOOD 
Aerosool (Aerosol) AE 
Ampull, kaitsmata (Ampoule, non-protected) AM 
Ampull, kaitstud (Ampoule, protected) AP 
Pihusti (Atomizer) AT 
Kott (Bag) BG 
Kott, elastne pakend (Bag, flexible container) FX 
Džuutkott (Bag, gunny) GY 
Ülisuur kott (Bag, jumbo) JB 
Suur kott (Bag, large) ZB 
Kott, mitmekordne (Bag, multiply) MB 
Paberkott (Bag, paper) 5M Paberkott, mitmekordne (Bag, paper, multi-wall) XJ 
Paberkott, mitmekordne, veekindel (Bag, paper, multi-wall, 
water resistant) XK 
Kilekott (Bag, plastic) EC 
Plastikkilekott (Bag, plastics film) XD 
Polüetüleenkott (Bag, polybag) 44 
Suur plastkott (Bag, super bulk) 43 
Riidest kott (Bag, textile) 5L 
Riidest kott, puistumiskindel (Bag, textile, sift proof) XG 
Riidest kott, veekindel (Bag, textile, water resistant) XH Riidest kott, sisevooderdise ja väliskatteta (Bag, textile, without 
inner coat/liner) XF 
Kandekott (Bag, tote) TT 
Plastriidest kott (Bag, woven plastic) 5H
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 822
 
Plastriidest kott, puistumiskindel (Bag, woven plastic, sift proof) XB 
Plastriidest kott, veekindel (Bag, woven plastic, water resistant) XC Plastriidest kott, sisevooderdise ja väliskatteta (Bag, woven 
plastic, without inner coat/liner) XA 
Pallpakend, kokku pressitud (Bale, compressed) BL 
Pallpakend, kokku pressimata (Bale, non-compressed) BN Kerakujuline kott (Ball) AL 
Balloon, kaitsmata (Balloon, non-protected) BF 
Balloon, kaitstud (Balloon, protected) BP Varb (Bar) BR Vaat (Barrel) BA Puidust vaat (Barrel, wooden) 2C 
Puidust vaat, prundiga (Barrel, wooden, bung type) QH 
Puidust vaat, eemaldatava ülaosaga (Barrel, wooden, removable 
head) QJ 
Varvad kimbus/kobaras/puntras (Bars, in bundle/bunch/truss) BZ 
Kauss/liud (Basin) BM Korv (Basket) BK Pappkorv, sangaga (Basket, with handle, cardboard) HC Plastkorv, sangaga (Basket, with handle, plastic) HA 
Puitkorv, sangaga (Basket, with handle, wooden) HB 
Rihm B4 Kast (Bin) BI Plokk (Block) OK Laud (Board) BD 
Lauad, kimbus/kobaras/puntras (Board, in bundle/bunch/truss) BY 
Pool (Bobbin) BB Rull (Bolt) BT Gaasipudel (Bottle, gas) GB Pudel, kaitsmata, sibulakujuline (Bottle, non-protected, bulbous) BS 
Pudel, kaitsmata, silindriline (Bottle, non-protected, cylindrical) BO 
Pudel, kaitstud, sibulakujuline (Bottle, protected bulbous) BV Pudel, kaitstud, silindriline (Bottle, protected cylindrical) BQ Pudelikast/pudeliraamistik BC
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 823
 
Kast BX 
Alumiiniumkast 4B Kast, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), 
Eurobox DH 
Kast, puitkiudplaadist 4G 
Kast, vedelike hoidmiseks BW Kast, looduslikust puidust 4C 
Plastkast 4H 
Kast, vahtplastist QR Kast, plastist, vastupidav QS 
Vineerkast (Box, plywood) 4D 
Kast, ümbertöötatud puidust (Box, reconstituted wood) 4F Teraskast (Box, steel) 4A Kast, looduslikust puidust, tavaline (Box, wooden, natural 
wood, ordinary) QP 
Kast, looduslikust puidust, puistumiskindlate seintega (Box, 
wooden, natural wood, with sift proof walls) QQ 
Ämber (Bucket) BJ 
Gaas (1 031 millibaari ja 15 °C) mahtkaubana (Bulk, gas (at 
1 031 mbar and 15 °C)) VG 
Veeldatud gaas (anormaalsel temperatuuril/rõhul) mahtkaubana 
(Bulk, liquefied gas (at abnormal temperature/pressure)) VQ 
Vedelik mahtkaubana (Bulk, liquid) VL 
Lahtine vanametall (Bulk, scrap metal) VS Tahked peenosakesed („pulbrid”) mahtkaubana (Bulk, solid, 
fine particles („powders”)) VY 
Tahked, teralised osakesed („terad”) mahtkaubana (Bulk, solid, 
granular particles („grains”)) VR 
Tahked, suured osakesed („tombukesed”) mahtkaubana (Bulk, 
solid, large particles („nodules”)) VO 
Kobar (Bunch) BH 
Kimp (Bundle) BE 
Kimp, puit (Bundle, wooden) 8C 
Suur vaat (Butt) BU Puur (Cage) CG Puur, (CHEP) (Commonwealth Handling Equipment Pool) DG 
Puur, ümmargune (Cage, roll) CW 
Metallanum, silindriline (Can, cylindrical) CX
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 824
 
Metallanum, ristkülikukujuline (Can, rectangular) CA 
Metallanum, sanga ja tilaga (Can, with handle and spout) CD Kanister (Canister) CI Puldan (Canvas) CZ Kapsel (Capsule) AV Balloonpudel, kaitsmata (Carboy, non-protected) CO 
Balloonpudel, kaitstud (Carboy, protected) CP 
Kaart (Card) CM Laokäru (Cart, flatbed) FW Pappkast (Carton) CT Kassett (Cartridge) CQ 
Toos (Case) CS 
Karp, autos kasutamiseks (Case, car) 7A Toos, isotermiline (Case, isothermic) EI Karkasskast (Case, skeleton) SK Terastoos (Case, steel) SS Karp, kaubaalusega (Case, with pallet base) ED 
Pappkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, cardboard) EF 
Metallkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, metal) EH Plastkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, plastic) EG Puitkarp, kaubaalusega (Case, with pallet base, wooden) EE Karp, puit (Case, wooden) 7B Tünn (Cask) CK 
Suur kast (Chest) CH 
Kirn (Churn) CC Mullpakend (Clamshell) AI Laegas (Coffer) CF Kirst (Coffin) CJ Pool (Coil) CL 
Liitpakend, klaasanum (Composite packaging, glass receptacle) 6P 
Liitpakend, klaasanum alumiiniumkastis (Composite packaging, 
glass receptacle in aluminium crate) YR 
Liitpakend, klaasanum alumiiniumsilindris (Composite packa ­
ging, glass receptacle in aluminium drum) YQ 
Liitpakend, klaasanum vahtplastist pakendis (Composite packa ­
ging, glass receptacle in expandable plastic pack) YY
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 825
 
Liitpakend, klaasanum pappsilindris (Composite packaging, 
glass receptacle in fibre drum) YW 
Liitpakend, klaasanum pappkastis (Composite packaging, glass 
receptacle in fibreboard box) YX 
Liitpakend, klaasanum vineersilindris (Composite packaging, 
glass receptacle in plywood drum) YT 
Liitpakend, klaasanum tahkest plastist pakendis (Composite 
packaging, glass receptacle in solid plastic pack) YZ 
Liitpakend, klaasanum teraskastis (Composite packaging, glass 
receptacle in steel crate box) YP 
Liitpakend, klaasanum terassilindris (Composite packaging, 
glass receptacle in steel drum) YN 
Liitpakend, klaasanum vitstest korvis (Composite packaging, 
glass receptacle in wickerwork hamper) YV 
Liitpakend, klaasanum puitkastis (Composite packaging, glass 
receptacle in wooden box) YS 
Liitpakend, plastanum (Composite packaging, plastic receptacle) 6H 
Liitpakend, plastanum alumiiniumkastis (Composite packaging, 
plastic receptacle in aluminium crate) YD 
Liitpakend, plastanum alumiiniumsilindris (Composite packa ­
ging, plastic receptacle in aluminium drum) YC 
Liitpakend, plastanum papptrumlis (Composite packaging, 
plastic receptacle in fibre drum) YJ 
Liitpakend, plastanum pappkastis (Composite packaging, plastic 
receptacle in fibreboard box) YK 
Liitpakend, plastanum plastsilindris (Composite packaging, 
plastic receptacle in plastic drum) YL 
Liitpakend, plastanum vineerkastis (Composite packaging, 
plastic receptacle in plywood box) YH 
Liitpakend, plastanum vineersilindris (Composite packaging, 
plastic receptacle in plywood drum) YG 
Liitpakend, plastanum tahkest plastist kastis (Composite packa ­
ging, plastic receptacle in solid plastic box) YM 
Liitpakend, plastanum teraskastis (Composite packaging, plastic 
receptacle in steel crate box) YB 
Liitpakend, plastanum terassilindris (Composite packaging, 
plastic receptacle in steel drum) YA 
Liitpakend, plastanum puitkastis (Composite packaging, plastic 
receptacle in wooden box) YF 
Torbik (Cone) AJ 
Konteiner, elastne (Container, flexible) 1F Konteiner, galloniline (Container, gallon) GL 
Konteiner, metallist (Container, metal) ME 
Konteiner, mõeldud ainult veoseadmeks (Container, not other ­
wise specified as transport equipment) CN 
Konteiner, välimine (Container, outer) OU 
Kate (Cover) CV
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 826
 
Lattkast (Crate) CR 
Õllekast (Crate, beer) CB 
Pappkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, cardboard) DK 
Plastkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, plastic) DL Puitkast, mahtkauba jaoks (Crate, bulk, plastic) DM 
Raamistatud lattkast (Crate, framed) FD 
Puuviljakast (Crate, fruit) FC Metallkast (Crate, metal) MA 
Piimakast (Crate, milk) MC 
Pappkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, cardboard) DC Plastkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, plastic) DA 
Puitkast, mitmekihiline (Crate, multiple layer, wooden) DB 
Madal lattkast (Crate, shallow) SC Puitkast (Crate, wooden) 8B 
Kalakorv (Creel) CE 
Karikas (Cup) CU Silinder (Cylinder) CY 
Korvpudel, kaitsmata (Demijohn, protected) DJ 
Korvpudel, kaitstud (Demijohn, protected) DP Jaotaja (Dispenser) DN 
Trummel (Dispenser) DR 
Alumiiniumtrummel (Drum, aluminium) 1B Alumiiniumtrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, aluminium, 
non-removable head) QC 
Alumiiniumtrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, aluminium, 
removable head) QD 
Papptrummel (Drum, fibre) 1G 
(Drum, iron) DI Plasttrummel (Drum, plastic) IH 
Plasttrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, plastic, 
non-removable head) QF 
Plasttrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, plastic, removable 
head) QG 
Vineertrummel (Drum, plywood) 1D 
Terastrummel, mitteeemaldatava ülaosaga (Drum, steel, 
non-removable head) 1A 
Terastrummel, eemaldatava ülaosata (Drum, steel, 
non-removable head) QA 
Terastrummel, eemaldatava ülaosaga (Drum, steel, removable 
head) QB
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 827
 
Puittrummel (Drum, wooden) 1 W 
Ümbrik (Envelope) EN 
Terasümbris (Envelope, steel) SV 
Filmipakk (Filmpack) FP Väike vaat (Firkin) FI 
Kitsakaelaline korvpudel (Flask) FL 
Elastne kott (Flexibag) FB 
Elastne mahuti (Flexitank) FE 
Toiduainemahuti (Foodtainer) FT Väike kast (Footlocker) FO 
Raam (Girder) FR 
Kandetala (Girder) GI Kandetalad kimbus/kobaras/puntras (Girders, in bundle/bunch/ 
truss) GZ 
Pakkimiskorv (Hamper) HR 
Hoidja (Ingot) HN 
Aam (Ingot) HG 
Metallkang (Ingot) IN 
Metallkangid kimbus/kobaras/puntras (Ingots, in bundle/bunch/ 
truss) IZ 
Keskmine mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk contai ­
ner) WA 
Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, alumiiniumist (Intermediate 
bulk container, aluminium) WD 
Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, alumiiniumist (Inter ­
mediate bulk container, aluminium, liquid) WL 
Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, alumiiniumist, survestatud 
üle 10 kpa (Intermediate bulk container, aluminium, pressurised 
> 10 kpa) WH 
Keskmine mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk contai ­
ner, composite) ZS 
Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, liitpakend, sisemine 
mahuti elastsest plastist (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, liquids) ZR 
Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine mahuti 
elastsest plastist, survestatud (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, pressurised) ZP 
Keskmine mahuti tahke mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine 
mahuti elastsest plastist (Intermediate bulk container, composite, flexible plastic, solids) ZM 
Keskmine mahuti taarata vedellasti jaoks, liitpakend, sisemine 
mahuti tahkest plastist (Intermediate bulk container, composite, 
rigid plastic, liquids) ZQ
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 828
 
Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, liitmaterjal, sisemine 
mahuti tahkest plastist, survestatud (Intermediate bulk container, composite, rigid plastic, pressurised) ZN 
Keskmine mahuti tahke mahtkauba jaoks, liitpakend, sisemine 
mahuti tahkest plastist (Intermediate bulk container, composite, 
rigid plastic, solids) ZL 
Keskmine puitkiudplaadist mahuti mahtkauba jaoks (Interme ­
diate bulk container, fibreboard) ZT 
Keskmine elastne mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk 
container, flexible) ZU 
Keskmine metallmahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk 
container, metal) WF 
Keskmine metallmahuti taarata vedellasti jaoks (Intermediate 
bulk container, metal, liquid) WM 
Keskmine metallist, kuid mitte terasest mahuti mahtkauba jaoks 
(Intermediate bulk container, metal, other than steel) ZV 
Keskmine metallmahuti mahtkauba jaoks, survestatud üle 10 
kpa (Intermediate bulk container, metal, pressure 10 kpa) WJ 
Keskmine looduslikust puidust mahuti mahtkauba jaoks (Inter ­
mediate bulk container, natural wood) ZW 
Keskmine looduslikust puidust mahuti mahtkauba jaoks, väli ­
skattega (Intermediate bulk container, natural wood, with inner liner) WU 
Keskmine pabermahuti mahtkauba jaoks, mitmekordne (Inter ­
mediate bulk container, paper, multi-wall) ZA 
Keskmine mahuti mahtkauba jaoks, mitmekordsest paberist, 
veekindel (Intermediate bulk container, paper, multi-wall, water resistant) ZC 
Keskmine kilemahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk 
container, plastic film) WS 
Keskmine vineermahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk 
container, plywood) ZX 
Keskmine vineermahuti mahtkauba jaoks, väliskattega (Interme ­
diate bulk container, plywood, with inner liner) WY 
Keskmine ümbertöötatud puidust mahuti mahtkauba jaoks 
(Intermediate bulk container, reconstituted wood) ZY 
Keskmine ümbertöötatud puidust mahuti mahtkauba jaoks, 
vooderdisega (Intermediate bulk container, reconstituted wood, 
with inner liner) WZ 
Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks (Intermediate 
bulk container, rigid plastic) AA 
Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks, eral ­
diseisev (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, 
liquids) ZK 
Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks, eraldiseisev, 
survestatud (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestan ­
ding, pressurised) ZH 
Keskmine tahkest plastist mahuti tahke mahtkauba jaoks, eral ­
diseisev (Intermediate bulk container, rigid plastic, freestanding, 
solids) ZF
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 829
 
Keskmine tahkest plastist mahuti taarata vedellasti jaoks, 
karkassiga (Intermediate bulk container, rigid plastic, with struc ­
tural equipment, liquids) ZJ 
Keskmine tahkest plastist mahuti mahtkauba jaoks, karkassiga, 
survestatud (Intermediate bulk container, rigid plastic, with structural equipment, pressurised) ZG 
Keskmine tahkest plastist mahuti tahke mahtkauba jaoks, 
karkassiga (Intermediate bulk container, rigid plastic, with struc ­
tural equipment, solids) ZD 
Keskmine terasmahuti mahtkauba jaoks (Intermediate bulk 
container, steel) WC 
Keskmine terasmahuti taarata vedellasti jaoks (Intermediate bulk 
container, steel, liquid) WK 
Keskmine terasmahuti mahtkauba jaoks, survestatud üle 10 kpa 
(Intermediate bulk container, steel, pressurised > 10 kpa) WG 
Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja 
väliskatteta WT 
Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdisega 
(Intermediate bulk container, textile, coated) WV 
Keskmine riidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise ja 
väliskattega (Intermediate bulk container, textile, coated) WX 
Keskmine riidest mahuti puistematerjalide jaoks, väliskattega 
(Intermediate bulk container, textile, with liner) WW 
Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdi ­
sega (Intermediate bulk container, woven plastic, coated) WP 
Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise 
ja väliskattega (Intermediate bulk container, woven plastic, coated and liner) WR 
Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, väliskattega 
(Intermediate bulk container, woven plastic, with liner) WQ 
Keskmine plastriidest mahuti mahtkauba jaoks, sisevooderdise 
ja väliskatteta (Intermediate bulk container, woven plastic, 
without coat/liner) WN 
Purk (Jar) JR 
Kanister, silindriline (Jerrican, cylindrical) JY Plastkanister (Jerrican, plastic) 3H 
Plastkanister, eemaldatava ülaosata (Jerrican, plastic, 
non-removable head) QM 
Plastkanister, eemaldatava ülaosaga (Jerrican, plastic, 
non-removable head) QN 
Kanister, ristkülikukujuline (Jerrican, rectangular) JC 
Teraskanister (Jerrican, steel) 3A Teraskanister, eemaldatava ülaosata (Jerrican, steel, 
non-removable head) QK 
Teraskanister, eemaldatava ülaosata (Jerrican, steel, removable 
head) QL
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 830
 
Kann (Jug) JG 
Džuutkott (Jutebag) JT 
Ankur (Keg) KG 
Komplekt (Kit) KI 
Tõstuk-furgoon (Liftvan) LV 
Palk (Log) LG 
Palgid kimbus/kobaras/puntras (Logs, in bundle/bunch/truss) LZ 
Partii (Lot) LT 
Puuvilja-/juurviljakast (Lug) LU 
Reisitarbed (Luggage) LE 
Matt (Mat) MT 
Tikutoos (Matchbox) MX 
Ühine määratlus (Mutually defined) ZZ 
Pesa (Nest) NS Võrk (Net) NT 
Plastvõrk, torukujuline (Net, tube, plastic) NU 
Riidevõrk, torukujuline (Net, tube, textile) NV 
Puudub (Not available) NA 
Suur kaheksanurkne pappkast (Octabin) OT 
Pakk (Package) PK 
Papp-pakend, haardeavadega (Package, cardboard, with bottle 
grip-holes) IK 
Esitluspakend, papist (Package, display, cardboard) IB 
Esitluspakend, metallist (Package, display, metal) ID 
Esitluspakend, plastist (Package, display, plastic) IC 
Esitluspakend, puidust (Package, display, wooden) IA 
Pakend, torukujuline (Package, flow) IF 
Paberpakend (Package, paper wrapped) IG 
Läbipaistev pakend (Package, show) IE 
Pakett (Packet) PA 
Pang (Pail) PL 
Kaubaalus (Pallet) PX 
Kaubaalus, 100 × 110 cm, (Pallet) AH 
Kaubaalus, AS 4068-1993 (Pallet) OD 
Kaubaalus-kast (Pallet, box Combined open-ended box and 
pallet) PB
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 831
 
Kaubaalus, CHEP 100 cm × 120 cm (Pallet, CHEP) OC 
Kaubaalus, CHEP 40 cm × 60 cm, (Pallet, CHEP) OA 
Kaubaalus, CHEP 80 cm × 120 cm, (Pallet, CHEP) OB 
Kaubaalus, ISO T11 (Pallet, ISO T11) OE Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 100 cm, (Pallet, modular) PD 
Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 120 cm, (Pallet, modular) PE 
Kaubaaluse moodul, äärtega 80 × 60 cm (Pallet, modular) AF 
Kaubaalus, polüetüleenkiles (Pallet, shrinkwrapped) AG 
Tugevast lainepapist kaubaalus (Pallet, Triwall) TW Kaubaalus, puidust (Pallet, wooden) 8A 
Pann (Pan) P2 
Postipakk (Parcel) PC 
Aedik (Pen) PF 
Tükk (Piece) PP Torujuhe (Pipe) PI 
Torujuhtmed kimbus/kobaras/puntras (Pipes, in bundle/bunch/ 
truss) PV 
Kann (Pitcher) PH 
Plank (Plank) PN 
Plangud kimbus/kobaras/puntras (Planks, in bundle/bunch/truss) PZ 
Plaat PG Plaadid kimbus/kobaras/puntras, (Planks, in bundle/bunch/truss) PY 
Platvorm, täpsustamata kaalu või mõõtmetega, (Platform, unspe ­
cified weight or dimension) OF 
Pott (Pot) PT 
Paun (Pouch) PO 
Laastkorv (Punnet) PJ 
Rest (Rack) RK 
Riidenagi või -puu (Rack, clothing hanger) RJ 
Pappnõu (Receptacle, paper) AB Klaasnõu (Receptacle, glass) GR 
Metallnõu (Receptacle, metal) MR 
Pabernõu (Receptacle, paper) AC 
Plastnõu (Receptacle, plastic) PR 
Nõu, plastiga kaetud (Receptacle, plastic wrapped) MW Puitnõu (Receptacle, wooden) AD 
Võrkkott (Rednet) RT 
Haspel (Reel) RL
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 832
 
Rõngas (Ring) RG 
Ritv (Rod) RD 
Ridvad kimbus/kobaras/puntras (Rods, in bundle/bunch/truss) RZ 
Rull (Roll) RO 
Kotike (Sachet) SH 
Suur riidest kott (Sack) SA 
Suur kott, mitmekordne (Sack, multi-wall) MS 
Meremehekast (Sea-chest) SE 
Komplekt (Set) SX 
Leht (Sheet) ST 
Leht, kiletatud (Sheet, plastic wrapping) SP 
Lehtmetall (Sheetmetal) SM 
Lehed kimbus/kobaras/puntras SZ 
Polüetüleenkiles (Shrinkwrapped) SW 
Lafett (Skid) SI 
Plaat (Slab) SB Muhv (Sleeve) SY 
Vaheleht (Slipsheet) SL 
Võll (Spindle) SD 
Rull (Spool) SO 
Kohver (Suitcase) SU 
Tahvel (Tablet) T1 
Paakmahuti, tavaline (Tank container, generic) TG 
Paak, silindriline (Tank, cylindrical) TY 
Paak, ristkülikukujuline (Tank, rectangular) TK 
Teekast (Tea-chest) TC 
Keskmine vaat (Tierce) TI 
Plekktoos (Tin) TN 
Kandik (Tray) PU Kandik horisontaalselt laotud lamedate kaubaartiklitega (Tray, 
containing horizontally stacked flat items) GU 
Pappkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, 
cardboard) DV 
Plastkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, plas ­
tic) DS 
Polüstüreenkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no 
cover, polystyrene) DU 
Puitkandik, ühekordne, kaaneta (Tray, one layer no cover, 
wooden) DT
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 833
 
Kandik, jäik, kaanega, virnastatav (CEN TS 14482:2002) (Tray, 
rigid, lidded stackable) IL 
Pappkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, 
cardboard) DY 
Plastkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, 
plastic tray) DW 
Puitkandik, kahekordne, kaaneta (Tray, two layers no cover, 
wooden) DX 
Reisikohver (Trunk) TR 
Kimp (Truss) TS 
Pütt (Tub) TB Pütt, kaanega (Tub, with lid) TL 
Toru (Tube) TU 
Toru, kokkupandav (Tube, collapsible) TD 
Toru, pihustiga (Tube, with nozzle) TV 
Torud kimbus/kobaras/puntras (Tubes, in bundle/bunch/truss) TZ Suur tünn (Tun) TO 
Rehv (Tyre) TE 
Lahtiselt (Uncaged) UC Ühik (Unit) UN 
Pakkimata või pakendamata (Unpacked or unpackaged) NE 
Pakkimata või pakendamata, mitu ühikut (Unpacked or unpac ­
kaged, multiple units) NG 
Pakkimata või pakendamata, üks ühik (Unpacked or unpacka ­
ged, single unit) NF 
Vaakumpakendis (Vacuum-packed) VP 
Treilerkonteiner (Vanpack) VK 
Tõrs (Vat) VA Sõiduk (Vehicle) VN 
Väike klaaspudel (Vial) VI 
Korvpudel (Wickerbottle) WB
 
▼M24  
Lahter 33: Kauba kood  
Esimene alajaotis (8 numbrit)  
Täidetakse kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikide kohaselt.  
Kui seda vormi kasutatakse ühenduse transiidiprotseduuri puhul, kantakse 
sellesse ossa kauba kood, mis koosneb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise 
harmoneeritud süsteemi vähemalt kuuekohalisest koodist. Kasutatakse kombinee ­
ritud nomenklatuuri rubriiki, kui see on ühenduse sätetega ette nähtud.  ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 834
 
Teine alajaotis (kaks tähemärki)  
Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (kaks tähemärki, mis on seotud sihtkohas 
täidetavate formaalsuste suhtes kohaldatavate ühenduse erimeetmetega).  
Kolmas alajaotis (neli tähemärki)  
Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (esimene lisakood).  
Neljas alajaotis (neli tähemärki)  
Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (teine lisakood).  
Viies alajaotis (neli tähemärki)  
Asjaomaste liikmesriikide määratud koodid.  
Lahter 34a: Päritoluriigi kood  
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.  
Lahter 34b: Päritolupiirkonna/-riigi kood  
Liikmesriikide määratud koodid.  
Lahter 36: Soodustused  
Käesolevasse lahtrisse märgitakse kolmekohaline kood, mis koosneb esimeses 
alajaotises osutatud ühekohalisest komponendist ja teises alajaotises osutatud 
kahekohalisest komponendist.  
Vastavad koodid on:  
1. Koodi esimene number  
1 Tariifne kord  erga omnes  
2 Üldine soodustuste süsteem (GSP)  
3 Tariifsed soodustused, v.a koodis 2 nimetatud soodustused.  
▼M35  
4 Euroopa Liidu sõlmitud tolliliidulepingutest tulenevad tollimaksud  
▼M24  
2. Järgmised kaks numbrit  
00 Mitte ükski järgmistest  
10 Tariifide kohaldamise peatamine  
15 Tariifide kohaldamise peatamine koos kindlaksmääratud lõppkasutusega  
18 Tariifide kohaldamise peatamine koos sertifikaadiga, mis tõendab toote 
spetsiifilist laadi  
19 Ajutine peatamine selliste toodete osas, mis imporditakse lennukõlblik ­
kussertifikaadiga  
20 Tariifikvoot (*)  
23 Tariifikvoot koos kindlaksmääratud lõppkasutusega (*)  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 835  
(*) Kui taotletud tariifikvoot on ammendatud, võivad liikmesriigid lubada, et taotlus on jõus 
mõne teise soodustuse osas.
 25 Tariifikvoot koos sertifikaadiga, mis tõendab toote spetsiifilist laadi (*)  
28 Tariifikvoot pärast välistöötlemist (*)  
40 Ühisest tollitariifistikust tulenev kindlaksmääratud lõppkasutus  
50 Toote spetsiifilist laadi tõendav sertifikaat  
Lahter 37: Menetluskord  
A. Esimene alajaotis  
Sellesse alajaotisesse märgitavad koodid on neljakohalised, millest kaks 
esimest on nõutava menetluse kohta ning viimased kaks eelnenud menetluse 
kohta. Kahekohaliste koodide loetelu on esitatud allpool:  
„Eelnenud menetlus” tähistab menetlust, millele kaup suunati enne nõutud 
menetlusele suunamist.  
Tuleks siiski märkida, et kui eelnenud menetluseks oli ladustamisprotseduur või 
ajutine import või kui kaup tuli vabatsoonist, tuleks asjakohast koodi kasutada ainult juhul, kui kaupa ei ole suunatud majandusliku mõjuga tolliprotseduurile 
(seestöötlemine, välistöötlemine või tollikontrolli all töötlemine).
 
Näiteks: seestöötlemise tolliprotseduuri alusel (peatamissüsteem) imporditud 
ja seejärel tolliladustusprotseduurile suunatud kauba reeksport = 3151 (mitte 
3171). (Esimene toiming = 5100; teine toiming = 7151: reeksport = 3151).  
Kui varem ajutiselt eksporditud kaup reimporditakse, käsitatakse ühele 
eespool nimetatud peatamismenetlusele suunamist lihtsalt selle protseduuri 
alusel importimisena. „Reimport” märgitakse ainul juhul, kui kaup lubatakse 
vabasse ringlusse.  
Näiteks: välistöötlemise tolliprotseduuriga eksporditud ja reeksportimisel 
tolliladustamisprotseduurile suunatud toote kodumaiseks kasutamiseks luba ­
mine samaaegselt vabasse ringlusse lubamisega = 6121 (mitte 6171). (Esi ­
mene toiming: ajutine eksport välistöötlemiseks = 2100; teine toiming: tolli ­
laos hoidmine = 7121; kolmas toiming: kodumaiseks kasutamiseks 
lubamine + vabasse ringlusse lubamine = 6121).  
Alljärgnevas loetelus tähega a tähistatud koode ei või kasutada protseduu ­
rikoodi esimese kahe märgina, vaid neid võib kasutada eelnevale menetlusele 
osutamiseks.  
Näiteks: 4045 = eelnevalt teises liikmesriigis seestöötlemisele (peatamissüs ­
teem) suunatud kauba vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks luba ­
mine.  
Loetelu kodeerimisel kasutatavatest menetlustest  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 836  
(*) Kui taotletud tariifikvoot on ammendatud, võivad liikmesriigid lubada, et taotlus on jõus 
mõne teise soodustuse osas.
 Järgmistest põhielementidest tuleb neljakohalise koodi saamiseks ühendada 
kaks.  
00 Seda koodi kasutatakse osutamaks, et eelnevat protseduuri ei 
olnud (a).  
01 Üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja tagasilähetamine kaubavahe ­
tuse raames, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätteid, ja tolliterritooriumi 
osade vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või kaubavahetuse 
raames, mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata.
 
Kauba üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja tagasilähetamine ühen ­
duse ja nende riikide vahelise kaubanduse raames, millega ühendus on loonud tolliliidu.
 
Näide:  kolmandast riigist saabuv kaup, mis lastakse vabasse 
ringlusse Prantsusmaal ning saadetakse Kanalisaartele.  
02 Kauba vaba ringlus seestöötlemise tolliprotseduuri kohaldamise 
eesmärgil (tagasimaksesüsteem).  
Selgitus:  seestöötlemine (tagasimaksesüsteem) vastavalt seadus ­
tiku artikli 114 lõike 1 punktile b.  
07 Vabasse ringlusse lubamine ja samaaegne kauba suunamine muule 
ladustamisprotseduurile kui tolliladustamisprotseduur.  
Selgitus:  seda koodi kasutatakse sel juhul, kui kaup lubatakse 
vabasse ringlusse, kuid kui käibemaksu ja tõenäoliselt ka aktsiisimaksu ei ole makstud.
 
Näiteid:  imporditud masinad lubatakse vabasse ringlusse, kuid 
käibemaksu ei ole makstud. Sel ajal kui kaubad paigu ­
tatakse tollilattu või heakskiidetud aladele, peatatakse käibemaksu maksmine.
 
Imporditud sigaretid lubatakse vabasse ringlusse, kuid nende osas ei ole 
makstud käibemaksu ega aktsiisimaksu. Sel ajal, kui kaubad paiguta ­
takse tollilattu või heakskiidetud aladele, peatatakse käibemaksu ja 
aktsiisimaksu maksmine.  
10 Alaline eksport.  
Näide:  ühenduse kauba tavapärane eksport, samuti ühenduse 
kauba eksport ühenduse tolliterritooriumi nendesse osadesse, mille suhtes ei kohaldata nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ sätteid (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).
 
11 Selliste kompensatsioonitoodete eksport, mis on saadud ekvivalentkau ­
bast seestöötlemise tolliprotseduuri käigus (peatamissüsteem) enne importkauba protseduurile suunamist.
 
Selgitus:  eelnev eksport (EX-IM) kooskõlas seadustiku artikli 115 
lõike 1 punktiga b.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 837
 
Näide:  ühenduse tubakalehtedest valmistatud sigarettide eksport 
enne, kui kolmandast riigist pärit tubakalehed 
suunatakse seestöötlemise tolliprotseduurile.  
21 Ajutine eksport välistöötlemise tolliprotseduuri alusel.  
Selgitus:  välistöötlemise tolliprotseduur seadustiku artiklite 
145–160 alusel. Vt ka koodi 22.  
22 Muu ajutine eksport, kui koodis 21 osutatud.  
Näide:  välistöötlemise tolliprotseduuri ja majandusliku mõjuga 
välistöötlemisprotseduuri samaaegne kohaldamine 
tekstiilitoodete suhtes (nõukogu määrus (EÜ) 
nr 3036/94).  
23 Ajutine eksport, selleks et kaup hiljem muutmata kujul tagasi saata.  
Näide:  näitustele näidisteks, professionaalseteks töövahenditeks 
ja muuks selliseks ettenähtud kauba ajutine eksport.  
31 Reeksport.  
Selgitus:  majandusliku mõjuga peatamismenetluses oleva muu 
kui ühendusevälise kauba reeksport.  
Näide:  kaup suunatakse tolliladustusprotseduurile ja seejärel 
deklareeritakse ekspordiks.  
40 Muu kui käibemaksuvabalt tarnitud kauba üheaegne vabasse ringlusse 
lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.  
Näide:  kaup tuleb kolmandast riigist ning nende osas 
makstakse tollimaksu ja käibemaksu.  
41 Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) suunatud kauba 
üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks 
lubamine.  
Näide:  seestöötlemise tolliprotseduur, mille puhul makstakse 
importimisel tollimakse ja riiklikke makse.  
▼M40  
42 Käibemaksuvabalt teise liikmesriiki tarnitud kauba üheaegne vabasse 
ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine ja vajaduse korral 
aktsiisi kohaldamise peatamine.  
Selgitus:  käibemaksuvabastus ja vajaduse korral aktsiisi peata ­
mine, kuna imporditud kaubad tarnitakse või viiakse 
ühendusesiseselt teise liikmesriiki. Sel juhul tuleb käibemaks ja vajaduse korral aktsiis tasuda sihtliikmes ­
riigis. Selle menetluse kasutamiseks peavad isikud 
vastama direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõikes 2 
loetletud nõuetele ja kui see on asjakohane, siis direk ­
tiivi 2008/118/EÜ artikli 17 lõike 1 punktis b loetletud nõuetele.
 
Näide 1:  kauba import käibemaksuvabalt maksuesindaja kaudu.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 838
 
Näide 2:  kolmandast riigist imporditud aktsiisikaup, mis on 
lubatud vabasse ringlusse ja mida võib tarnida käibe ­
maksuvabalt teise liikmesriiki. Vabasse ringlusse luba ­
misele järgneb kohe registreeritud kaubasaatja algatatud kauba liikumine impordikohast aktsiisi peatamise korra 
alusel kooskõlas direktiivi 2008/118/EÜ artikli 17 lõike 
1 punktiga b.
 
▼M24  
43 Üheaegne kauba vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutami ­
seks lubamine seoses teatud summa kogumist käsitlevate erimeetme ­
tega uute liikmesriikide ühinemisele järgneva üleminekuaja jooksul.  
Näide:  põllumajandustoodete vabasse ringlusse lubamine, 
kohaldades uute liikmesriikide ühinemisele järgneva spetsiaalse üleminekuaja jooksul erilisi tolliprotseduure 
või uute liikmesriikide ja ülejäänud ühenduse vahel 
erimeetmeid, mis vastavad varem Hispaania ja Portugali poolt kohaldatavatele protseduuridele.
 
45 Kauba vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine, 
vabastades kauba käibemaksust või aktsiisimaksust, ning samuti 
kauba suunamine maksulaoprotseduurile.  
Selgitus:  vabastamine käibemaksu või aktsiisimaksu maksmisest 
seeläbi, et kaup suunatakse maksulattu.  
Näiteid:  kolmandast riigist imporditud sigaretid lubatakse 
vabasse ringlusse ning nende eest on makstud käibe ­
maksu. Sel ajal, kui kaubad on tollilaos või heakskii ­
detud aladel, peatatakse aktsiisimaksu maksmine.  
Kolmandast riigist imporditud sigaretid lubatakse vabasse ringlusse 
ning makstakse aktsiisimaks. Sel ajal, kui kaup on tollilaos või heaks ­
kiidetud aladel, peatatakse käibemaksu maksmine.  
48 Asenduskauba üheaegne kodumaisesse kasutusse ja vabasse ringlusse 
lubamine välistöötlemise tolliprotseduuri raames enne ajutiselt ekspor ­
ditavate kaupade eksporti.  
Selgitus:  standardvahetussüsteem (IM-EX) enne importi 
kooskõlas ühenduse tolliseadustiku artikli 154 lõikega 4.  
49 Ühenduse kauba kodumaiseks kasutamiseks lubamine kaubavahetuse 
raames, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätted, ja tolliterritooriumi 
osade vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või kaubavahetuse 
raames, mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata.
 
Kauba suunamine vabasse ringlusse ühenduse ja nende riikide vahelise 
kaubanduse raames, millega ühendus on loonud tolliliidu.  ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 839
 
Selgitus:  nendest ühenduse osadest pärit kauba import vabasse 
ringlusse suunamiseks, mille suhtes ei kohaldata 
kuuendat käibemaksudirektiivi (77/388/EMÜ). Ühtse haldusdokumendi kasutamine on sätestatud artiklis 206.
 
▼M35  
Näited:  Martinique'ilt saabuvad tooted, mis on ette nähtud 
Belgias vabasse ringlusse lubamiseks.  
Andorrast saabuvad tooted, mis on ette nähtud Saksa ­
maal vabasse ringlusse lubamiseks.  
▼M24  
51 Seestöötlemise tolliprotseduur (peatamissüsteem).  
Selgitus:  seestöötlemine (peatamissüsteem) vastavalt seadustiku 
artikli 114 lõike 1 punktile a ja lõike 2 punktile a.  
53 Import ajutise impordimenetluse alusel.  
Näide:  ajutine import, näiteks näituse jaoks.  
54 Seestöötlemine (peatamissüsteem) mõnes teises liikmesriigis (ilma, et 
kaup lastakse selles liikmesriigis vabasse ringlusse). (a)  
Selgitus:  seda koodi kasutatakse, et registreerida statistilisel 
eesmärgil ühendusesisese kaubanduse toimingud.  
Näide:  kolmandast riigist pärit kaup suunatakse seestöötlemi ­
seks Belgiasse (5100). Pärast seestöötlemist saadetakse kaup Saksamaale vabasse ringlusse suunamiseks (4054) 
või täiendavaks töötlemiseks (5154).
 
61 Muu kui käibemaksuvabalt tarnitud kauba reimport ja üheaegne 
vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.  
▼M40  
63 Reimport koos käibemaksuvabalt teise liikmesriiki tarnitud kauba 
üheaegse vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamisega 
ja vajaduse korral aktsiisi kohaldamise peatamisega.  
Selgitus:  käibemaksuvabastus ja vajaduse korral aktsiisi peata ­
mine, kuna reimporditud kaubad tarnitakse või viiakse 
ühendusesiseselt teise liikmesriiki. Sel juhul tuleb käibemaks ja vajaduse korral aktsiis tasuda sihtliikmes ­
riigis. Selle menetluse kasutamiseks peavad isikud 
vastama direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõikes 2 
loetletud nõuetele ja kui see on asjakohane, siis direk ­
tiivi 2008/118/EÜ artikli 17 lõike 1 punktis b loetletud nõuetele.
 
Näide 1:  reimport pärast välistöötlemist või ajutist eksporti, 
kusjuures käibemaksuvõla maksab maksuesindaja.  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 840
 
Näide 2:  pärast välistöötlemist reimporditud aktsiisikaup, mis on 
lubatud vabasse ringlusse ja mida võib tarnida käibe ­
maksuvabalt teise liikmesriiki. Vabasse ringlusse luba ­
misele järgneb kohe registreeritud kaubasaatja algatatud kauba liikumine reimpordikohast aktsiisi peatamise 
korra alusel kooskõlas direktiivi 2008/118/EÜ artikli 
17 lõike 1 punktiga b.
 
▼M24  
68 Reimport ning osaline kodumaiseks kasutamiseks lubamine ning 
üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja kauba suunamine muudele ladustamisprotseduuridele kui tolliladustamisprotseduur.
 
Näide:  töödeldud alkohoolsed joogid reimporditakse ja paigu ­
tatakse aktsiisilattu.  
71 Kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine.  
Selgitus:  kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine. See ei 
välista võimalust suunata kaup üheaegselt näiteks aktsiisi- või käibemaksulattu.
 
▼M35  
76 Kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine, et saada ekspordi 
eritoetus enne eksportimist.  
Näide:  täiskasvanud isasveiste selline konditustatud liha, mis 
on enne eksportimist suunatud tolliladustamisprotseduu ­
rile (nõukogu 24. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1741/2006 (millega kehtestatakse täiskasvanud isas ­
veiste sellise konditustatud liha ekspordi eritoetuse 
andmise tingimused, mis on enne eksportimist suunatud 
tolliladustamisproteduurile), (
 1 ) artikkel 4).  
77 Kaupade valmistamine tollijärelevalve ja -kontrolli all (vastavalt 
seadustiku artikli 4 punktidele 13 ja 14) enne eksportimist ja ekspor ­
ditoetuse maksmist.  
Näide:  konserveeritud veise- ja vasikalihatooted, mis on enne 
eksportimist valmistatud tollijärelevalve ja -kontrolli all (komisjoni 23. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 1731/2006 (teatavate veise- ja vasikalihakonservide 
eksporditoetuste kohaldamise üksikasjalike erieeskirjade kohta) (
 1 ) artiklid 2 ja 3).  
▼M24  
78 Kauba paigutamine II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni.  
91 Kauba suunamine tollikontrolli käigus töötlemiseks.  ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 841  
( 1 ) ELT L 329, 25.11.2006, lk 7. 
( 1 ) ELT L 325, 24.11.2006, lk 12.
 92 Tollikontrolli käigus töötlemine mõnes teises liikmesriigis (ilma et 
kaupa lubataks selles liikmesriigis vabasse ringlusse). (a)  
Selgitus:  seda koodi kasutatakse, et registreerida statistilisel 
eesmärgil ühendusesisese kaubanduse toimingud.  
Näide:  kolmandast riigist pärit kaup töödeldakse tollikontrolli 
all Belgias (9100). Pärast töötlemist saadetakse kaup Saksamaale vabasse ringlusse suunamiseks (4092) või täiendavaks töötlemiseks (9192).
 
B. Teine alajaotis  
1. Kui käesolevat lahtrit kasutatakse selleks, et täpsustada ühenduse mene ­
tlust, tuleb kasutada koodi, mis koosneb tähest ja sellele järgnevast kahest sümbolist, millest esimene identifitseerib meetme kategooriat järgmiselt: 
Seestöötlemine Axx 
Välistöötlemine Bxx 
Tollimaksuvabastus Cxx Ajutine import Dxx Põllumajandustooted Exx 
Muud Fxx
 
Seestöötlemine  
(Seadustiku artikkel 114)  
Protseduur Kood  
Import  
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) 
suunatud kaup pärast eelnevat piimast ja piima toodetest saadud kompensatsioonitoodete eksporti A01 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) 
suunatud kaup, mis on ettenähtud sõjaliseks otstarbeks 
välismaal A02 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) 
suunatud kaup, mis on ettenähtud reeksportimiseks mandrilavale A03 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) 
suunatud kaup (üksnes käibemaks) A04 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) 
suunatud kaup (üksnes käibemaks), mis on ettenähtud 
reeksportimiseks mandrilavale A05 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) 
suunatud kaup, mis on ettenähtud sõjaliseks otstarbeks välismaal A06 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) 
suunatud kaup, mis on ettenähtud reeksportimiseks 
mandrilavale A07
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 842
 
Protseduur Kood  
Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) 
suunatud kaup ilma aktsiisimaksu maksmise peatamiseta A08 
Eksport  
Piimast ja piimatoodetest saadud kompensatsioonitooted A51 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) 
suunatud kompensatsioonitooted (üksnes käibemaks) A52 
Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) 
suunatud kompensatsioonitooted, mis on ettenähtud sõja ­
liseks otstarbeks välismaal A53 
Välistöötlemine  
(Seadustiku artikkel 145)  
Protseduur Kood  
Import  
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi sellesse liik ­
mesriiki, kus tollimaks maksti B01 
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast remonti 
ja garantiid B02 
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast garantii 
alusel asendamist B03 
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast välistö ­
ötlemist ja käibemaksu maksmise peatamist lõppkasutuse korral B04 
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast osalist 
tollimaksust vabastamist, kui arvestamisel võetakse aluseks 
töötlemistoimingu maksumus (artikkel 591) B05 
Eksport  
Seestöötlemiseks imporditud kaup, mis on eksporditud 
remondiks välistöötlemise raames B51 
Seestöötlemiseks imporditud kaup, mis on eksporditud 
asendamiseks garantii raames B52 
Välistöötlemine kolmandate riikidega sõlmitud lepingute 
raames, võimaluse korral koos käibemaksuga välistöötle ­
misega B53 
Üksnes käibemaksuga välistöötlemine B54
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 843
 
Tollimaksuvabastus  
(määrus (EÜ) nr 1186/2009)  
Artikli nr Kood  
Imporditollimaksudest vabastamine  
Isiklikud asjad, mis kuuluvad füüsilisele 
isikule, kes asub alalisest elukohast elama ühendusse 3 C01 
Seoses abielu sõlmimisega imporditavad 
kaasavara ja majatarbed 12 lõige1 C02 
Abielu sõlmimise puhul tavapäraselt 
tehtavad kingitused 12 lõige 2 C03 
Pärimise teel omandatud isiklikud asjad 17 C04 
Õpilase või üliõpilase riideesemed ja 
kodutekstiil, õppetarbed ning muud maja ­
tarbed 21 C06 
Väikese väärtusega saadetised 23 C07 
Ühelt üksikisikult teisele üksikisikule 
saadetavad kaubasaadetised 25 C08 
Tootmisvahendid ja muud tegevuse 
kolmandast riigist ühendusse üleviimisel 
imporditavad seadmed 28 C09 
Kapitalikaubad ja muu varustus, mis 
kuulub vabakutselistele isikutele ja mitte ­
tulundusliku tegevusega tegelevatele jurii ­
dilistele isikutele 34 C10 
Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; I 
lisas loetletud teadusaparatuur 42 C11 
Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; II 
lisas loetletud teadusaparatuur 43 C12 
Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; 
üksnes mittekaubanduslikul eesmärgil imporditud teadusaparatuur (sealhulgas 
varuosad, osised, manused või tööriistad) 44–45 C13 
Väljaspool ühendust asuva teadusasutuse 
või -ühingu poolt või nimel mittekauban ­
duslikul eesmärgil imporditavad seadmed. 51 C14 
Uurimistööks vajalikud katseloomad ja 
bioloogilised või keemilised ained 53 C15 
Inimpäritoluga raviained ning veregrupi ja 
koesobivusantigeenide määramise reak ­
tiivid 54 C16
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 844
 
Artikli nr Kood  
Meditsiinilisteks uuringuteks, meditsiinilise 
diagnoosi määramiseks või raviks kasuta ­
tavad instrumendid ja aparaadid 57 C17 
Ravimite kvaliteedikontrolliks ettenähtud 
võrdlusained 59 C18 
Rahvusvahelistel spordiüritustel kasuta ­
tavad farmaatsiatooted 60 C19 
Kaup heategevusorganisatsioonidele 61 C20 
III lisas loetletud kaubaartiklid, mis on 
ettenähtud pimedatele 66 C21 
IV lisas loetletud kaubaartiklid, mis on 
ettenähtud pimedatele ja mis on imporditud pimedate poolt ja nende oma tarbeks (sealhulgas varuosad, osised, manused või 
tööriistad) 67 lõike 1 
punkt a ja 67 lõige 2 C22 
IV lisas loetletud kaubaartiklid, mis on 
ettenähtud pimedatele ja mis on imporditud 
teatavate asutuste või organisatsioonide 
poolt (sealhulgas varuosad, osised, manused või tööriistad) 67 lõike 1 
punkt b ja 67 
lõige 2 C23 
Teiste puuetega isikute (v.a pimedad) jaoks 
ettenähtud kaubaartiklid, imporditud puue ­
tega isikute poolt nende oma tarbeks 
(sealhulgas varuosad, osised, manused või 
tööriistad) 68 lõike 1 
punkt a ja 68 lõige 2 C24 
Teiste puuetega isikute (v.a pimedad) jaoks 
ettenähtud kaubaartiklid, imporditud teata ­
vate asutuste või organisatsioonide poolt (sealhulgas varuosad, osised, manused või 
tööriistad) 68 lõike 1 
punkt b ja 68 lõige 2 C25 
Katastroofiohvrite heaks imporditav kaup 74 C26 
Teenetemärgid ja auhinnad 81 C27 Rahvusvaheliste suhetega seoses saadud 
kingitused 82 C28 
Monarhide ja riigipeade kasutatav kaup 85 C29 
Kaubanduse edendamise eesmärgil impor ­
ditavad väikese väärtusega kaubanäidised 86 C30 
Reklaamtrükised ja -tooted, mis on 
imporditud kaubanduse edendamise 
eesmärgil 87–89 C31
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 845
 
Artikli nr Kood  
Messil või muul sellisel üritusel kasutatav 
või tarvitatav kaup 90 C32 
Uuringute, analüüside või katsete tegemi ­
seks imporditav kaup 95 C33 
Kaubasaadetised autoriõigusi või tööstus- 
ja kaubandusomandit kaitsvatele ühingu ­
tele 102 C34 
Turismialane kirjandus 103 C35 
Mitmesugused dokumendid ja esemed 104 C36 
Abivahendid kauba laadimiseks ja kaitseks 
transportimise ajal 105 C37 
Loomadele nende veo ajaks ette nähtud 
aluspõhk ja sööt 106 C38 
Maamootorsõidukis või esikonteineris olev 
kütus ja määrdeained 107 C39 
Sõjaohvrite surnuaedade ja mälestusmär ­
kide jaoks ettenähtud materjalid 112 C40 
Kirstud, urnid ja matusekaunistused 113 C41  
Eksporditollimaksudest vabastamine  
Põllumajandusliku tegevuse ühendusest 
kolmandasse riiki üleviimisel ekspordi ­
tavad koduloomad 115 C51 
Loomadega nende eksportimise ajal kaasas 
olev sööt 121 C52  
▼M24  
Ajutine import  
(Seadustik ja käesolev määrus)  
Protseduur Käesoleva 
määruse artikkel Kood  
Kaubaalused 556 D01 
Mahutid 557 D02 Transpordivahendid 558 D03 Reisija imporditud isiklikud asjad ja spor ­
dikaubad 563 D04 
Meremeeste ajaviitevahendid 564 D05 
Katastroofiabi vahendid 565 D06 Meditsiinilised, kirurgilised ja laborato ­
orsed seadmed 566 D07
 ▼M40  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 846
 
Protseduur Käesoleva 
määruse artikkel Kood  
Loomad 567 D08 
Kaubad, mis on ette nähtud piirivööndi 
iseärasuste arvesse võtmiseks ettenähtud tegevuste jaoks 567 D09 
Heli-, pildi- või andmekandjad 568 D10 
Reklaammaterjal 568 D11 Professionaalsed töövahendid 569 D12 Õppevahendid ja teadusaparatuur 570 D13 Pakendid, täis 571 D14 Pakendid, tühjad 571 D15 Matriitsid, klišeed, joonised, visandid, 
mõõte-, kontroll- ja katseriistad ning muud 
sarnased riistad 572 D16 
Eritööriistad ja töövahendid 572 D17 
Testitav kaup 573 punkt a D18 Kaup, mis on imporditud proovimüügile ­
pingu alusel ning ei veel heaks kiidetud 573 punkt b D19 
Kaup, mida kasutatakse testide tegemiseks 573 punkt c D20 
Näidised 574 D21 
Asendustootmisvahendid 575 D22 
Kaup, mida kavatsetakse välja panna või 
kasutada avalikul üritusel 576 lõige 1 D23 
Heakskiitmiseks esitatud kaup (kaks kuud) 576 lõige 2 D24 
Kunstiteosed, kollektsiooniesemed ja 
antiikesemed 576(3a) D25 
Kaup, mida imporditakse selle müügiks 
oksjonil 576 lõige 3b D26 
Varuosad, lisaseadmed ja varustus 577 D27 
Kaup, mis imporditakse erijuhtudel, millel 
ei ole majanduslikku mõju 578 punkt b D28 
Kaup, mida imporditakse juhuti ja maksi ­
maalselt kolmeks kuuks 578 punkt a D29
 
Seadustiku 
artikkel Kood  
Ajutine import osalise tollimaksuvabastu ­
sega 142 D51  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 847
 
Põllumajandustooted  
Protseduur Kood  
Import  
▼M35  
Ühikuhindade kasutamine teatavate kergriknevate kaupade 
tolliväärtuse määramisel (artikli 152 lõike 1 punkti a alapunkt a) E01
 
▼M40  
Kindlad impordiväärtused (nt määrus (EL) nr 543/2011) E02  
▼M24  
Eksport  
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse ekspordiser ­
tifikaadi alusel eksporditoetust E51 
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoe ­
tust ilma ekspordisertifikaati nõudmata (I lisa kaubad). E52 
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoe ­
tust ja mida eksporditakse väikestes kogustes ning mille 
puhul ei nõuta ekspordisertifikaati (I lisa kaubad). E53 
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse ekspordiser ­
tifikaadi alusel eksporditoetust (muud kui I lisas nimetatud 
kaubad). E61 
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoe ­
tust kuid ekspordisertifikaati mitte (muud kui I lisas 
nimetatud kaubad). E62 
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoe ­
tust ja mida eksporditakse väikestes kogustes ning ilma 
ekspordisertifikaadita (muud kui I lisas nimetatud kaubad). E63 
Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse eksporditoe ­
tust ja mida eksporditakse väikestes kogustes, mida ei 
arvestata kontrollide miinimummäära arvestamisel. E71 
Muud  
Protseduur Kood  
Import  
Imporditollimaksudest vabastamine tagasitoodud kauba 
puhul (seadustiku artikkel 185) F01 
Imporditollimaksudest vabastamine tagasitoodud kauba 
puhul (artikli 844 lõikes 1 (põllumajandustooted) säte ­
statud eritingimused) F02 
Imporditollimaksudest vabastamine tagasitoodud kauba 
puhul (artikli 846 lõikes 2 (remont ja restaureerimine) 
sätestatud eritingimused) F03 
Kompensatsioonitooted, mis tuuakse ühendusse tagasi 
pärast eelnevat eksporti või re-eksporti (seadustiku 
artikkel 187) F04 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 848
 
Protseduur Kood  
▼M40  
Aktsiisiga maksustatava kauba liikumine impordikohast 
aktsiisi peatamise korra alusel kooskõlas direktiivi 2008/ 
118/EÜ artikli 17 lõike 1 punktiga b. F06 
▼M24  
Töötlemine tollikontrolli raames juhul, kui majandustingi ­
mused loetakse täidetuks (artikli 552 lõike 1 esimene lõik) F11 
Merekalapüügisaaduste ja muude kolmanda riigi territo ­
riaalmerest liikmesriigis registreeritud või laevaregistrisse 
kantud ja selle liikmesriigi lipu all sõitvalt laevalt saadud toodete imporditollimaksudest vabastamine F21 
Merekalapüügisaadustest saadud toodetest ja teistest 
kolmanda riigi territoriaalmerest liikmesriigis registreeritud või laevaregistrisse kantud ja selle liikmesriigi lipu all sõitva kalatöötlemislaevaga püütud toodete imporditolli ­
maksudest vabastamine. F22 
Kaup, mis pärast välistöötlemises olemist suunatakse 
ladustamisprotseduurile ilma aktsiisi peatamiseta F31 
Kaup, mis suunatakse pärast seestöötlemise all olemist 
ladustamisprotseduurile ilma aktsiisi peatamiseta F32 
Kaup, mis viiakse pärast II kontrolltüübile vastavas 
vabatsoonis olemist ladustamisprotseduurile ilma aktsiisi peatamiseta F33 
Kaup, mis suunatakse pärast tollikontrolli raames töötle ­
mist ladustamisprotseduurile ilma aktsiisi peatamiseta F34 
Ürituste korraldamiseks või müügiks ettenähtud ajutise 
impordiga hõlmatud kauba vabasse ringlusesse lubamine, 
mille puhul kohaldatakse vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal kehtivaid arvutamise 
elemente F41 
Kompensatsioonitooted vabasse ringlusesse lubamiseks, 
kui kohaldatakse oma tollimaksu (seadustiku artikli 122 
punkt a) F42 
Seestöötlemisele suunatud kaupade vabasse ringlusesse 
lubamine või kompensatsioonitoodete vabasse ringlusesse 
lubamine ilma tasandusintressita (artikli 519 lõige 4) F43 
Eksport  
Eksport sõjaliseks otstarbeks F51 
Varumine F61 Toetuse tingimustele vastava kauba varumine F62
 
▼M35  
Suunamine pardavarulattu (komisjoni määruse (EÜ) 
nr 612/2009 (  1 ) artiklid 37–40) F63 
▼M24  
Varumiseks ettenähtud kauba pardavarulaost väljaviimine F64  
►M35  ( 1 ) ELT L 186, 17.7.2009, lk 1. ◄ ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 849
 
2. Ainult siseriiklikus kasutuses olevad koodid peavad koosnema numbrist ja 
sellele järgnevast kahest sümbolist vastavalt selle liikmesriigi nomenkla ­
tuurile.  
Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument  
See lahter on tähtnumbriliste koodide jaoks (an..26).  
Igal koodil on kolm kriipsudega (-) eraldatud komponenti. Esimene komponent 
(a1) koosneb kolmest erinevast tähest ning seda kasutatakse kolme järgneva kategooria eristamiseks. Teist komponenti (an..3), mis koosneb numbrite ja/või tähtede kombinatsioonist, kasutatakse dokumendi liigi identifitseerimisel. Kolmas 
komponent (an..20), koosneb andmetest, mis on vajalikud dokumendi identifit ­
seerimiseks, st. selle identifitseerimisnumber või mõnu muu identifitseerimis ­
viide.
 
1. Esimene komponent (a1):  
ülddeklaratsioon, mida tähistatakse tähega „X”,  
esialgne deklaratsioon, mida tähistatakse tähega „Y”  
eelnev dokument, mida tähistatakse tähega „Z”,  
2. Teine komponent (an..3):  
Dokumendi jaoks valitakse lühend „dokumentide lühendite loetelust”.  
Selles loetelus on ka kood „CLE”, mis tähistab „kauba laoarvestusse kand ­
mise päeva ja viidet”. (Seadustiku artikli 76 lõike 1 punkt c.) Kuupäev kodeeritakse järgmiselt: aaaakkpp.
 
3. Kolmas komponent (an..20):  
Siia märgitakse identifitseerimisnumber või muu dokumendi identifitseerimis ­
viide.  
Näiteid:  
— Eelnev dokument on T1 transiididokument, millele sihttolliasutus on 
määranud numbri „238544”. Seega on kood „Z-821-238544”. („Z” 
tähistab eelnevat dokumenti, „821” transiidiprotseduuri ja „238544” dokumendi registrinumbrit (või uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul liikumise viitenumbrit))
 
— Lastimanifesti numbriga „2222” kasutatakse ülddeklaratsioonina. Kood 
on „X-785-2222”. („X tähistab ülddeklaratsiooni”, 785 „lastimanifesti 
ja” 2222 „lastimanifesti identifitseerimisnumbrit”).  
— Kaup kanti registrisse 14. veebruaril 2002. Seega on koodiks „Y-CLE- 
20020214-5” („Y” tähistab, et tegemist on esialgse deklaratsiooniga, 
„CLE” tähistab „registrisse kandmist”, „20020214” tähistab registrisse 
kandmise kuupäeva, „2002” on aasta, „02” kuu, „14” kuupäev, ning „5” tähistab laoarvestusse kandmise viidet).
 
Dokumentide lühendite loetelu  
Konteinerite loetelu 235 
Lastinimekiri (saateleht) 270 
Pakkeleht 271  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 850
 
Esialgne kaubaarve 325 
Faktuurarve 380 
Ettevõttesisene saateleht 703 Koondkonossement 704 
Konossement 705 
CIM-saateleht (raudtee) 720 
SMGS-saateleht 722 
Maanteeveokiri 730 
Kaubasaateleht 740 
Koondlennuveokiri 741 
Lähetusteatis (postipakid) 750 
Mitmeliigiline/kombineeritud veodokument 760 
Lastimanifest 785 
Saateleht 787 
Ühenduse transiidi deklaratsioon – Segasaadetised (T) 820 
Ühenduse välistransiidi deklaratsioon (T1) 821 
Ühenduse sisetransiidi deklaratsioon (T2) 822 
Kontrolleksemplar T5 823 
TIR-märkmik 952 
ATA-märkmik 955 
Kauba laoarvestusse kandmise viide/kuupäev CLE 
Teabeleht INF3 IF3 
Teabeleht INF8 IF8 
Lastimanifest – lihtsustatud kord MNS 
Ühendus sisetransiidi deklaratsioon – artikli 340 punkti c 
esimene taane T2F 
T2M T2M
 
▼M35  
Sisenemise ülddeklaratsioon 355 
Ajutise ladustamise ülddeklaratsioon 337  
▼M24  
Muud ZZZ  
Kui eespool nimetatud dokumendi koostamisel kasutatakse ühtset haldusdoku ­
menti, sisaldab lühend lahtri 1 esimeses alajaotises täpsustatud koode. (IM, EX, CO ja EU)
 
Lahter 43: Hindamismeetod  
Imporditud kauba tolliväärtuse määramise sätted kodeeritakse järgmiselt:  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 851
 
Kood Vastav seadustiku artikkel Meetod  
1 29 lõige 1 Imporditud kauba tehinguväärtus 
2 30 lõige 2 punkt a Identsete kaupade tehinguväärtus 
3 30 lõige 2 punkt b Sarnaste kaupade tehinguväärtus 4 30 lõige 2 punkt c Tuletatud väärtuse meetod 5 30 lõige 2 punkt d Arvutatud väärtuse meetod 6 31 Olemasolevatel andmetel põhinev 
väärtus ( fall-back  meetod)
 
Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load  
1. Lisateave  
Tollialane lisateave esitatakse viienumbriliste koodidena. Kõnealune kood 
märgitakse pärast lisateavet, välja arvatud juhul, kui ühenduse õigus näeb ette, et koodi kasutatakse teksti asemel.
 
▼M35  
Näide:  deklarant võib teatada, et ta soovib eksemplari 3 endale taga ­
sisaatmist, märkides lahtrisse 44 „RET-EXP” või koodi 30400 
(artikli 793a lõige 2).  
▼M24  
Ühenduse õigus näeb ette, et teatav lisateave märgitakse muudesse lahtritesse 
kui lahter 44. Selline lisateave peaks siiski olema kodeeritud samade reeglite kohaselt kui spetsiaalselt lahtrisse 44 kantud teave. Lisaks sellele, kui ühen ­
duse õiguses ei ole täpsustatud lahter, kuhu see teave märgitakse, tuleb teave 
märkida lahtrisse 44.
 
▼M35  
Igat liiki lisateave on loetletud käesoleva lisa lõpus.  
▼M24  
Liikmesriigid võivad sätestada riikliku lisateabe kasutamise tingimusel, et 
teabe kodifitseerimisel on teistsugune struktuur kui ühenduse lisateabe koodidel.
 
2. Esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load  
▼M40  
a) Deklaratsiooni tõendamiseks esitatud dokumendid, sertifikaadid ja ühen ­
duse load või rahvusvahelised load või muud viited tuleb kanda vormile 
koodina, mis koosneb neljast tähtnumbrilisest märgist ja millele vajaduse korral järgneb identifitseerimisnumber või muu identifitseerimisviide. Dokumentide, sertifikaatide, lubade ja muude viidete loetelu koos vasta ­
vate koodidega on TARICi andmebaasis.
 
▼M24  
b) Deklaratsiooni tõendamiseks esitatud siseriiklikud dokumendid, sertifi ­
kaadid ja load tuleb kanda vormile koodina, mis koosneb ühest numbrist ja kolmest tähtnumbrilisest märgist (näiteks: 2123, 34d5) ning millele järgneb omakorda identifitseerimisnumber või muu identifitseerimisviide. 
Selle koodi neli märki määratakse kindlaks vastava liikmesriigi nomen ­
klatuuri põhjal.
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 852
 
Lahter 47: Maksude arvestus  
Esimene veerg:  Maksuliik  
a) Kohaldatakse järgmisi koode: 
Tollimaksud tööstustoodete suhtes A00 
Tollimaksud põllumajandustoodete suhtes A10 Täiendavad tollimaksud A20 Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud A30 Ajutised dumpinguvastased tollimaksud A35 Lõplikud tasakaalustavad tollimaksud A40 Ajutised tasakaalustavad tollimaksud A45 Käibemaks B00 Tasandusintress B10 Viivis (käibemaks) B20 Ekspordimaks C00 Ekspordimaks põllumajandustoodete suhtes C10 Viivis D00 Tasandusintress (st seestöötlemine) D10 
Teiste riikide nimel kogutud tollimaksud E00
 
b) Ainult siseriiklikus kasutuses olevad koodid peavad koosnema numbrist ja 
sellele järgnevast kahest sümbolist vastavalt selle liikmesriigi nomenklatuurile.  
Viimane veerg:  Makseviisid  
Liikmesriigid võivad kasutada järgmiseid koode:  
A: Sularahamakse  
B: Krediitkaardimakse  
C: Tšekimakse  
D: Muud (näiteks otsearveldus tollimaakleri bilansikontole)  
E: Tasumise edasilükkamine  
F: Tasumise edasilükkamine – tollisüsteem  
G: Tasumise edasilükkamine – käibemaksusüsteem (Kuuenda käibemaksudirek ­
tiivi artikkel 23)  
H: Elektrooniline kreeditkorraldus  ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 853
 
J: Maksmine sideasutuse (postisaadetised) või teiste avaliku sektori või valitsu ­
sasutuste kaudu  
K: Aktsiisi krediit või tagasimakse  
M: Tagatis, sealhulgas sularaha sissemakse  
P: Sularaha sissemakse tollimaakleri kontole  
R: Tagatis  
S: Üksiktagatis  
T: Tagatis tollimaakleri kontole  
U: Tagatis tollimaakleri kontole – alaline luba  
V: Tagatis tollimaakleri kontole – ühekordne luba  
O: Sekkumisametile esitatud tagatis  
Lahter 49: Lao identifitseerimine  
Märgitaval koodil on kolmeosaline struktuur:  
— täht, mis identifitseerib lao tüübi vastavalt artikli 525 kirjeldusele (a1). Muude 
kui artiklis 525 nimetatud ladude puhul tuleks kasutada järgmiseid koode:  
Y– kui tegemist on muu laoga kui tolliladu  
Z– kui on tegemist vabatsooni või -laoga  
— liikmesriigi poolt loa väljastamisel määratud identifitseerimisnumber (an..14)  
— loa väljastanud liikmesriigi riigitähis, nagu on määratletud lahtris 2 (a2).  
▼M33  
Lahter 50: (Printsipaal)  
Kui nõutakse identifitseerimisnumbrit, tuleb kasutada lahtri 2 kirjelduses 
määratletud struktuuriga EORI numbrit.  
▼M24  
Lahter 51: Eeldatavad vahetolliasutused (ja riigid)  
Kasutatakse lahtrisse 29 märgitud koode.  
Lahter 52: Tagatis  
Tagatiste koodid  
Kohaldatakse järgmisi koode (n1):  
▼M26  
Olukord Kood Muud andmed  
Tagatise esitamisest vabastamine (tolli ­
seadustiku artikli 94 lõige 4 ja käesoleva määruse artikli 380 lõige 3) 0 — tagatisest esitamisest vabastamise 
sertifikaadi number
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 854
 
Olukord Kood Muud andmed  
Üldtagatis 1 — üldtagatise sertifikaadi number 
— tagatistolliasutus 
Käendaja esitatav üksiktagatis 2 — viide tagatisega seotud kohustusele 
— tagatistolliasutus 
Sularahatagatis 3 
Maksekviitungina esitatav üksiktagatis 4 — üksiktagatise maksekviitungi number 
Tagatise esitamisest vabastamine, kui 
tagatise summa ei ületa 500 eurot (tolli ­
seadustiku artikli 189 lõige 5) 5 
Tagatise esitamisest vabastamine (tolli ­
seadustiku artikkel 95) 6 
Teatavate avalik-õiguslike isikute tagatise 
esitamisest vabastamine 8 
Üksiktagatis (lisa 47a punkt 3) 9 — käenduse viide 
— tagatistolliasutus  
▼M24  
Riikide kandmine pealkirja „ei kehti järgmiste puhul” alla:  
Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.  
Lahter 53: Sihttolliasutus (ja -riik)  
Kasutatakse lahtrisse 29 märgitud koode.  
Lisateave – kood XXXXX  
Üldine kategooria – kood 0xxxx  
Õiguslik alus Teema Lisateave Lahter Kood  
Artikli 497 lõige 3 Majandusliku 
mõjuga tolliprotse ­
duuri käsitleva deklaratsiooni 
loataotlus „Lihtsustatud luba” 44 00100 
Lisa 37 Mitu eksportijat, 
vastuvõtjat või eelnevat dokumenti „Muud” 2, 8 ja 40 00200 
Lisa 37 Deklarant ja kauba ­
saatja on samad „Kaubasaatja” 14 00300
 ▼M26  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 855
 
Õiguslik alus Teema Lisateave Lahter Kood  
Lisa 37 Deklarant ja ekspor ­
tija on samad „Eksportija” 14 00400 
Lisa 37 Deklarant ja kauba ­
saaja on samad „Kaubasaaja” 14 00500  
Importimisel: Kood 1xxxx  
Artikkel Teema Lisateave Lahter Kood  
KoodMääruse 
nr 1147/2002 lõige 1 Ühepoolsete tolli ­
maksude kohalda ­
mise ajutine peata ­
mise „Import lennukõl ­
blikkussertifikaa ­
diga” 44 10100 
549 lõige 1 Seestöötlemise lõpe ­
tamine (peatamis ­
süsteem) ST/P kaubad 44 10200 
549 lõige 2 Seestöötlemise lõpe ­
tamine (peatamis ­
süsteem) (konkre ­
etsed kaubanduspo ­
liitilised meetmed) ST/P kaubad, 
kaubanduspoliitika 44 10300 
550 Seestöötlemise lõpe ­
tamine (tagastamine) ST/T kaubad 44 10400 
583 Ajutine import „AI kaubad” 44 10500  
▼M35  
Eksportimisel: kood 3xxxx  
Artikkel Teema Lisateave Lahter Kood  
298 Põllumajandustoo ­
dete eksport lõpp ­
kasutuseks Määruse (EMÜ) 
nr 2454/93 
artikkel 298 Lõpp ­
kasutus: Eksportimi ­
seks ettenähtud 
kaubad –põlluma ­
jandustoetusi ei kohaldata 44 33 100 
793a lõige 2 Eksemplari 3 tagas ­
tamise nõue „RET-EXP” 44 30 400
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 856
 
III JAOTIS  
ÜHENDUSE TRANSIIDI PUHUL KASUTATAVATE KEELEVIIDETE JA NENDE KOODIDE TABEL  
Viited Koodid  
— BG Ограничена  валидност  
— CS Omezená platnost 
— DA Begrænset gyldighed 
— DE Beschränkte Geltung — EE Piiratud kehtivus 
— EL Περιορισμένη  ισχύς  
— ES Validez limitada — FR Validité limitée  
►
M45  — HR Ograni čena valjanost ◄ 
— IT Validità limitata 
— LV Ierobežots der īgums 
— LT Galiojimas apribotas 
— HU Korlátozott érvény ű 
— MT Validità limitata — NL Beperkte geldigheid — PL Ograniczona wa żność 
— PT Validade limitada 
— RO Validitate limitat ă 
— SL Omejena veljavnost 
— SK Obmedzená platnos ť 
— FI Voimassa rajoitetusti — SV Begränsad giltighet — EN Limited validity Piiratud kehtivus – 99200 
— BG Освободено  
— CS Osvobození 
— DA Fritaget 
— DE Befreiung — EE Loobutud 
— EL Απαλλαγή  
— ES Dispensa — FR Dispense  
►
M45  — HR Oslobo đeno ◄ 
— IT Dispensa 
— LV Der īgs bez zīmoga 
— LT Leista neplombuoti 
— HU Mentesség 
— MT Tne ħħija 
— NL Vrijstelling — PL Zwolnienie 
— PT Dispensa 
— RO Dispens ă 
— SL Opustitev Loobutud – 99201
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 857
 
Viited Koodid  
— SK Oslobodenie 
— FI Vapautettu — SV Befrielse 
— EN Waiver 
— BG Алтернативно  доказателство  
— CS Alternativní d ůkaz 
— DA Alternativt bevis — DE Alternativnachweis — EE Alternatiivsed tõendid — EL Εναλλακτική  απόδειξη  
— ES Prueba alternativa — FR Preuve alternative  
►
M45  — HR Alternativni dokaz ◄ 
— IT Prova alternativa 
— LV Alternat īvs pierādījums 
— LT Alternatyvusis įrodymas 
— HU Alternatív igazolás — MT Prova alternattiva — NL Alternatief bewijs — PL Alternatywny dowód — PT Prova alternativa — RO Prob ă alternativ ă 
— SL Alternativno dokazilo 
— SK Alternatívny dôkaz 
— FI Vaihtoehtoinen todiste — SV Alternativt bevis — EN Alternative proof Alternatiivsed tõendid – 99202 
— BG Различия : митническо  учреждение , където  стоките  
са представени  (наименование  и страна  
— CS Nesrovnalosti: ú řad, kterému bylo zboží p ředloženo 
…… (název a zem ě) 
— DA Forskelle: det sted, hvor varerne blev frembudt …… 
(navn og land) 
— DE Unstimmigkeiten: Stelle, bei der die Gestellung 
erfolgte …… (Name und Land) 
— EE Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati …………… 
(nimi ja riik) 
— EL Διαφορές : εμπορεύματα  προσκομισθέντα  στο τελωνείο  
…… ('Ονομα  και χώρα ) 
— ES Diferencias: mercancías presentadas en la oficina …… 
(nombre y país) Erinevused: asutus, kuhu kaup 
esitati … (nimi ja riik) – 99203
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 858
 
Viited Koodid  
— FR Différences: marchandises présentées au bureau …… 
(nom et pays)  
►M45  — HR Razlike: carinarnica kojoj je roba podnesena 
(naziv i …zemlja) ◄ 
— IT Differenze: ufficio al quale sono state presentate le 
merci …… (nome e paese) 
— LV Atš ķirības: muitas iest āde, kurā preces tika uzr ādītas 
(nosaukums un valsts) 
— LT Skirtumai: įstaiga, kuriai pateiktos prek ės (pavadinimas 
ir valstyb ė) 
— HU Eltérések: hivatal, ahol az áruk bemutatása megtörtént 
…… (név és ország) 
— MT Differenzi: uffi ċċju fejn l-o ġġetti kienu ppre żentati 
(isem u pajji ż) 
— NL Verschillen: kantoor waar de goederen zijn aange ­
bracht …… (naam en land) 
— PL Niezgodno ści: urząd w którym przedstawiono towar 
(nazwa i kraj) 
— PT Diferenças: mercadorias apresentadas na estãncia …… 
(nome e país) 
— RO Diferen țe: mărfuri prezentate la biroul vamal …… 
(nume și țara) 
— SL Razlike: urad, pri katerem je bilo blago predloženo … 
(naziv in država) 
— SK Nezrovnalosti: úrad, ktorému bol tovar dodaný …… 
(názov a krajina). 
— FI Muutos: toimipaikka, jossa tavarat esitetty …… (nimi 
ja maa) 
— SV Avvikelse: tullkontor där varorna anmäldes …… 
(namn och land) 
— EN Differences: office where goods were presented …… 
(name and country) 
— BG Излизането  от …………… подлежи  на ограничения  
или такси  съгласно  Регламент /Директива /Решение  
№ …, 
— CS Výstup ze …………… podléhá omezením nebo 
dávkám podle na řízení/směrnice/rozhodnutí č … 
— DA Udpassage fra …………… undergivet restriktioner 
eller afgifter i henhold til forordning/direktiv/afgørelse 
nr. … 
— DE Ausgang aus ……………- gemäß Verordnung/Richtli ­
nie/Beschluss Nr. … Beschränkungen oder Abgaben 
unterworfen. 
— EE …… territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele 
ja maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr …. 
— EL Η έξοδος  από …………… υποβάλλεται  σε περιοριο­  
ρισμούς  ή σε επιβαρύνσεις  από τον Κανονισμό /την 
Οδηγία /την Απόφαση  αριθ. … … territooriumilt väljumise suhtes 
kohaldatakse piiranguid ja makse vastavalt määrusele/direktiivile/ 
otsusele nr … – 99204
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 859
 
Viited Koodid  
— ES Salida de …………… sometida a restricciones o 
imposiciones en virtud del (de la) Reglamento/Directi ­
va/Decisión no … 
— FR Sortie de …………… soumise à des restrictions ou à 
des impositions par le règlement ou la directive/déci ­
sion n  o … 
►M45  — HR Izlaz iz podliježe …ograni čenjima ili pristoj ­
bama na temelju Uredbe/Direktive/Odluke br. 
… ◄ 
— IT Uscita dalla …………… soggetta a restrizioni o ad 
imposizioni a norma del(la) regolamento/direttiva/deci ­
sione n. … 
— LV Izvešana no ……………, piem ērojot ierobežojumus 
vai maksājumus saska ņā ar Regulu/Direkt īvu/Lēmumu 
No …, 
— LT Išvežimui iš …………… taikomi apribojimai arba 
mokesčiai, nustatytiReglamentu/Direktyva/Sprendimu 
Nr. …, 
— HU A kilépés …………… területér ől a … rendelet/irány ­
elv/határozat szerinti korlátozás vagy teher megfizeté ­
sének kötelezettsége alá esik 
— MT Ħruġ mill- …………… su ġġett għall-restrizzjonijiet 
jew ħlasijiet ta ħt Regola/Direttiva/De ċiżjoni Nru … 
— NL Bij uitgang uit de …………… zijn de beperkingen of 
heffingen van Verordening/Richtlijn/Besluit nr. … van 
toepassing. 
— PL Wyprowadzenie z …………… podlega ograniczeniom 
lub opłatom zgodnie z rozporz ądzeniem/dyrektyw ą/de­
cyzją nr … 
— PT Saída da …………… sujeita a restrições ou a imposi ­
ções pelo(a) Regulamento/Directiva/Decisão n.  o … 
— RO Ie șire din …………… supus ă restricțiilor sau impozi ­
telor prin Regulamentul/Directiva/Decizia nr … 
— SL Iznos iz …………… zavezan omejitvam ali obveznim 
dajatvam na podlagi Uredbe/Direktive/Odlo čbe št. … 
— SK Výstup z …………… podlieha obmedzeniam alebo 
platbám pod ľa nariadenia/smernice/rozhodnutia č …. 
— FI …………… vientiin sovelletaan asetuksen/direktiivin/ 
päätöksen N:o … mukaisia rajoituksia tai maksuja 
— SV Utförsel från ……………underkastad restriktioner 
eller avgifter i enlighet med förordning/direktiv/beslut nr … 
— EN Exit from …………… subject to restrictions or 
charges under Regulation/Directive/Decision No … 
— BG Освободено  от задължителен  маршрут  
— CS Osvobození od stanovené trasy — DA Fritaget for bindende transportrute — DE Befreiung von der verbindlichen Beförderungsroute 
— EE Ettenähtud marsruudist loobutud Ettenähtud marsruudist loobutud – 
99205
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 860
 
Viited Koodid  
— EL Απαλλαγή  από την υποχρέωση  τήρησης  συγκεκρι­  
μένης  διαδρομής  
— ES Dispensa de itinerario obligatorio — FR Dispense d’itinéraire contraignant  
►
M45  — HR Oslobo đeno od propisanog plana puta ◄ 
— IT Dispensa dall’itinerario vincolante — LV At ļauts novirz īties no noteikt ā maršruta 
— LT Leista nenustatyti maršruto 
— HU El őírt útvonal alól mentesítve 
— MT Tne ħħija ta' l-itinerarju preskitt 
— NL Geen verplichte route 
— PL Zwolniony z wi ążącej trasy przewozu 
— PT Dispensa de itinerário vinculativo — RO Dispens ă de la itinerarul obligatoriu 
— SL Opustitev predpisane poti 
— SK Oslobodenie od predpísanej trasy — FI Vapautettu sitovan kuljetusreitin noudattamisesta 
— SV Befrielse från bindande färdväg 
— EN Prescribed itinerary waived. 
— BG Одобрен  изпращач  
— CS Schválený odesílatel — DA Godkendt afsender — DE Zugelassener Versender 
— EE Volitatud kaubasaatja 
— EL Εγκεκριμένος  αποστολέας  
— ES Expedidor autorizado 
— FR Expéditeur agréé  
►
M45  — HR Ovlašteni pošiljatelj ◄ 
— IT Speditore autorizzato 
— LV Atz ītais nosūtītājs 
— LT Įgaliotas siunt ėjas 
— HU Engedélyezett feladó 
— MT Awtorizzat li jibg ħat 
— NL Toegelaten afzender — PL Upowa żniony nadawca Volitatud kaubasaatja – 99206
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 861
 
Viited Koodid  
— PT Expedidor autorizado 
— RO Expeditor agreat 
— SL Pooblaš čeni pošiljatelj 
— SK Schválený odosielate ľ 
— FI Valtuutettu lähettäjä 
— SV Godkänd avsändare 
— EN Authorised consignor 
— BG Освободен  от подпис  
— CS Podpis se nevyžaduje — DA Fritaget for underskrift — DE Freistellung von der Unterschriftsleistung 
— EE Allkirjanõudest loobutud 
— EL Δεν απαιτείται  υπογραφή  
— ES Dispensa de firma 
— FR Dispense de signature  
►
M45  — HR Oslobo đeno potpisa ◄ 
— IT Dispensa dalla firma 
— LV Der īgs bez paraksta 
— LT Leista nepasirašyti — HU Aláírás alól mentesítve 
— MT Firma mhux me ħtieġa 
— NL Van ondertekening vrijgesteld — PL Zwolniony ze sk ładania podpisu 
— PT Dispensada a assinatura 
— RO Dispens ă de semn ătură 
— SL Opustitev podpisa 
— SK Oslobodenie od podpisu 
— FI Vapautettu allekirjoituksesta — SV Befrielse från underskrift — EN Signature waived Allkirjanõudest loobutud – 99207 
— BG ЗАБРАНЕНО  ОБЩО  ОБЕЗПЕЧЕНИЕ  
— CS ZÁKAZ SOUBORNÉ JISTOTY — DA FORBUD MOD SAMLET KAUTION ÜLDTAGATISE KASUTAMINE 
KEELATUD – 99208
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 862
 
Viited Koodid  
— DE GESAMTBÜRGSCHAFT UNTERSAGT 
— EE ÜLDTAGATISE KASUTAMINE KEELATUD 
— EL ΑΠΑΓΟΡΕΥΕΤΑΙ  Η ΣΥΝΟΛΙΚΗ  ΕΓΓΥΗΣΗ  
— ES GARANTÍA GLOBAL PROHIBIDA — FR GARANTIE GLOBALE INTERDITE  
►
M45  — HR ZABRANJENO ZAJEDNI ČKO JAMSTVO ◄ 
— IT GARANZIA GLOBALE VIETATA 
— LV VISP ĀRĒJS GALVOJUMS AIZLIEGTS 
— LT NAUDOTI BENDR ĄJĄ GARANTIJ Ą UŽDRAUSTA 
— HU ÖSSZKEZESSÉG TILOS 
— MT MHUX PERMESSA GARANZIJA KOMPRENSIVA — NL DOORLOPENDE ZEKERHEID VERBODEN — PL ZAKAZ KORZYSTANIA Z GWARANCJI GENE ­
RALNEJ 
— PT GARANTIA GLOBAL PROIBIDA 
— RO GARAN ȚIA GLOBAL Ă INTERZIS Ă 
— SL PREPOVEDANO SKUPNO ZAVAROVANJE — SK ZÁKAZ CELKOVEJ ZÁRUKY 
— FI YLEISVAKUUDEN KÄYTTÖ KIELLETTY 
— SV SAMLAD SÄKERHET FÖRBJUDEN — EN COMPREHENSIVE GUARANTEE PROHIBITED. 
— BG ИЗПОЛЗВАНЕ  БЕЗ ОГРАНИЧЕНИЯ  
— CS NEOMEZENÉ POUŽITÍ — DA UBEGRÆNSET ANVENDELSE — DE UNBESCHRÄNKTE VERWENDUNG — EE PIIRAMATU KASUTAMINE — ΕL ΑΠΕΡΙΟΡΙΣΤΗ  ΧΡΗΣΗ  
— ES UTILIZACIÓN NO LIMITADA 
— FR UTILISATION NON LIMITEE  
►
M45  — HR NEOGRANI ČENA UPORABA ◄ 
— IT UTILIZZAZIONE NON LIMITATA — LV NEIEROBEŽOTS IZMANTOJUMS — LT NEAPRIBOTAS NAUDOJIMAS — HU KORLÁTOZÁS ALÁ NEM ES Ő HASZNÁLAT 
— MT U ŻU MHUX RISTRETT PIIRAMATU KASUTAMINE – 
99209
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 863
 
Viited Koodid  
— NL GEBRUIK ONBEPERKT 
— PL NIEOGRANICZONE KORZYSTANIE 
— PT UTILIZAÇÃO ILIMITADA — RO UTILIZARE NELIMITAT Ă 
— SL NEOMEJENA UPORABA 
— SK NEOBMEDZENÉ POUŽITIE 
— FI KÄYTTÖÄ EI RAJOITETTU 
— SV OBEGRÄNSAD ANVÄNDNING 
— EN UNRESTRICTED USE 
— BG Разни  
— CS R ůzní 
— DA Diverse 
— DE Verschiedene 
— EE Erinevad 
— EL Διάφορα  
— ES Varios 
— FR Divers  
►
M45  — HR Razni ◄ 
— IT Vari 
— LV Daž ādi 
— LT Įvairūs 
— HU Többféle 
— MT Diversi 
— NL Diverse 
— PL Ró żne 
— PT Diversos — RO Diver și 
— SL Razno 
— SK Rôzne — FI Useita 
— SV Flera 
— EN Various Erinevad – 99211 
— BG Насипно  
— CS Voln ě loženo 
— DA Bulk 
— DE Lose Pakendamata – 99212
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 864
 
Viited Koodid  
— EE Pakendamata 
— EL Χύμα  
— ES A granel 
— FR Vrac  
►M45  — HR Rasuto ◄ 
— IT Alla rinfusa 
— LV Berams — LT Nesupakuota — HU Ömlesztett 
— MT Bil-kwantitá 
— NL Los gestort — PL Luzem 
— PT A granel 
— RO Vrac — SL Razsuto 
— SK Vo ľne 
— FI Irtotavaraa — SV Bulk — EN Bulk 
— BG Изпращач  
— CS Odesílatel — DA Afsender — DE Versender 
— EE Saatja 
— EL Αποστολέας  
— ES Expedidor 
— FR Expéditeur  
►
M45  — HR Pošiljatelj ◄ 
— IT Speditore — LV Nos ūtītājs 
— LT Siunt ėjas 
— HU Feladó — MT Min jikkonsenja 
— NL Afzender 
— PL Nadawca — PT Expedidor 
— RO Expeditor Saatja – 99213
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 865
 
Viited Koodid  
— SL Pošiljatelj 
— SK Odosielate ľ 
— FI Lähettäjä 
— SV Avsändare — EN Consignor
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 866
 
LISA 38 A  
REGISTREERITUD PAGASI TOLLIDEKLARATSIOON
  ▼M6 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 867
 
LISA 38B  
Artikli 290c lõikes 1 osutatud kord  
Artikli 290c kohaldamisel määrab volitatud kaaluja kõikide värskete banaanide 
saadetiste netokaalu igas mahalaadimiskohas järgmise korra kohaselt  
1. Iga pakendiliigi ja päritolukoha kohta võetakse banaanide pakkeühikutest 
proov. Banaanide pakkeühikute kaalumisele kuuluv proov on värskete banaa ­
nide saadetise representatiivne proov. See sisaldab vähemalt allpool osutatud koguseid:
 
Banaanide pakkeühikute arv 
(pakendiliigi ja päritolu kaupa) Kontrollitav banaanide 
pakkeühikute arv  
— kuni 400 5 
— 401 kuni 700 7 — 701 kuni 1 000 10 — 1 001 kuni 2 000 13 
— 2 001 kuni 4 000 15 
— 4 001 kuni 6 000 18 — üle 6 000 21
 
2. Netokaal määratakse järgmiselt:  
a) kaalutakse iga kontrollitav banaanide pakkeühik (brutokaal);  
b) avatakse vähemalt üks banaanide pakkeühik ning arvutatakse pakendi kaal;  
c) selle pakendi kaalu aktsepteeritakse kõikide sama liiki ja sama päritoluko ­
haga pakendite puhul ning see arvatakse maha kõikide kaalutud banaanide pakkeühikute kaalust;
 
d) sellisel viisil kindlaks määratud keskmine netokaal banaanide pakkeühiku 
kohta iga liigi ja päritolukoha puhul, mis põhineb kontrollitud proovide 
kaalul, võetakse aluseks värskete banaanide saadetise netokaalu määrami ­
sel. 
3. Juhul kui tolliasutus ei kontrolli samal ajal kaalumissertifikaate, aktsepteerib 
tolliasutus kaalumissertifikaadis deklareeritud netokaalu, tingimusel et dekla ­
reeritud netokaal ei erine rohkem ega vähem kui 1 % võrra keskmisest neto ­
kaalust, mille määras kindlaks tolliasutus.  
4. Banaanide kaalumissertifikaat esitatakse tolliasutusele, kellele esitatakse 
vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon. Tolliasutus kohaldab banaanide kaalumissertifikaadil esitatud proovi tulemusi kogu värskete banaanide 
saadetise suhtes, millega kõnealune sertifikaat on seotud.
 ▼M28  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 868
 
LISA 38C
  ▼M28  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 869
 
LISA 38d  
(nimetatud artiklis 4o)  
Artikli 4o lõikes 1 sätestatud kesksüsteemis töödeldavad andmed  
1) Artikli 1 punktis 16 osutatud EORI number.  
2) Isiku täielik nimi.  
3) Registreeritud asukoht / alaline asukoht: registreeritud asukoha / alalise 
asukoha täielik aadress, sh riigi või territooriumi tunnus (kui on olemas, siis ISO kahetäheline riigikood vastavalt lisa 38 II jaotise lahtris 2 määratle ­
tule).
 
4) Käibemaksukohustuslasena registreerimise number/numbrid, kui liikmes ­
riigid on selle/need andnud.  
5) Vajaduse korral asutamisdokumendis osutatud õiguslik seisund.  
6) Asutamise kuupäev, füüsilise isiku puhul sünnikuupäev.  
7) Isiku laad (füüsiline isik, juriidiline isik, tolliseadustiku artikli 4 lõikes 1 
osutatud isikute ühendus) koodina esitatult. Vastavad koodid on:  
1) füüsiline isik;  
2) juriidiline isik;  
3) tolliseadustiku artikli 4 lõikes 1 osutatud isikute ühendus.  
8) Kontaktandmed: kontaktisiku nimi, aadress ja üks järgmistest: telefoni- või 
faksinumber, e-posti aadress.  
9) Väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuva isiku puhul: 
identifitseerimisnumber/-numbrid, kui see/need on asjaomasele isikule 
tolliga seotud eesmärkidel välja antud mõne sellise kolmanda riigi pädevate 
asutuste poolt, kus kehtib leping vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimus ­
tes. Kõnealune identifitseerimisnumber / kõnealused identifitseerimisnum ­
brid hõlmab/hõlmavad riigi või territooriumi tunnust (olemasolu korral 
ISO kahetäheline riigikood vastavalt lisa 38 II jaotise lahtris 2 määratletule).  
10) Vajaduse korral asjaomase liikmesriigi äriregistrisse kantud, Euroopa Ühen ­
duse majandustegevuse statistilise liigituse (NACE) kohane neljanumbriline põhitegevusala kood.
 
11) EORI numbri kehtivusaja lõppkuupäev, kui seda kohaldatakse.  
12) Nõusolek punktides 1, 2 ja 3 loetletud isikuandmete avalikustamise kohta, 
kui see on olemas.  
▼M18  __________  ▼M33  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 870
 
LISA 42  
KOLLANE SILT
  
Värv:  mustad tähed kollasel põhjal.  
▼M49  __________  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 871
 
LISA 42 B  
KOLLANE SILT
  
Värv:  mustad tähed kollasel põhjal.  ▼M13  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 872
 
LISA 43  
T2M VORM
  ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 873
 
▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 874
 
▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 875
 
LISA 44  
MÄRKUSED  
(lisatakse T2M vorme sisaldavale vihikule)  
I. Üldkaalutlused  
1. T2M vormi kasutamise eesmärk on tõendada ühenduse tolliterritooriu ­
mile toomisel ühenduse staatus niisuguse kalasaagi puhul, mille ühen ­
duse kalalaev on püüdnud väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuva 
riigi või territooriumi territoriaalveest väljaspool ja/või kauba puhul, mis 
on saadud sellest kalasaagist töötlemise teel kalasaagi püüdnud ühen ­
duse kalalaeva, mõne muu ühenduse kalalaeva või ühenduse kalatööt ­
lemislaeva pardal.  
2. Ühenduse kalalaev on laev, mis on registreeritud ja laevaregistrisse 
kantud ühenduse tolliterritooriumi osa moodustava liikmesriigi territoo ­
riumil, kannab liikmesriigi lippu, püüab kala ja võib seda oma pardal 
töödelda. Ühenduse kalatöötlemislaev on samamoodi registreeritud ja laevaregistrisse kantud laev, mis töötleb ainult ümberlaaditud merekala ­
püügisaadusi.
 
3. Käesolev vihik koosneb 10 vormist, millel igaühel on 1 originaal- ja 1 
koopiaeksemplar. Koopiaid ei tohi vihikust lahutada.  
4. Kui toll seda nõuab, tuleb vihik tollile esitada.  
5. Kui alus, millele vihik on välja antud, ei täida enam ettenähtud tingi ­
musi, kui vihiku kõik eksemplarid on ära kasutatud või kui vihiku kehtivusaeg on lõppenud, tuleb kõnealune vihik tagastada selle välja ­
andnud tolliasutusele.
 
II. T2M vormide tõendamine  
6. Vormid peavad olema täidetud kirjutusmasinaga või loetavalt käsitsi; 
kui vorm täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindi ja suurtähtedega. 
Kustutada ja üle kirjutada ei tohi. Muudatuste korral tuleb valed andmed läbi kriipsutada ja lisada õiged. Muudatuste juures peavad olema selle isiku initsiaalid, kes on allkirjastanud deklaratsiooni, kus muudatused 
sisalduvad.
 
7. Vormi lahtrid 1 ja 3 täidab asjaomane isik selles keeles, milles vorm on 
trükitud. Vormi lahtrid 4-12 peavad olema täidetud ühes ühenduse 
ametlikest keeltest.  
8. Vihikus sisalduvad T2M vormid kehtivad ainult siis, kui originaalide ja 
koopiate lahtris A on selle asutuse kinnitus, kes vastutab vihiku saanud 
ühenduse kalalaeva registrisse kandmise eest. Vihik kehtib kaks aastat alates vihiku kaanele 2. tiitellehele kantud kuupäevast.
 
III. T2M vormide kasutamine  
9. Ühenduse kalalaeva kapten peab täitma vormi T2M originaal- ja 
koopiaeksemplari lahtrid 4, 5 ja/või lahtrid 6, 7 ja 8 ning täitma lahtris 
9 esitatud deklaratsiooni ning sellele alla kirjutama järgmistel juhtudel:  
— kui saak ja/või selle pardal töötlemise tulemusel valmistatud kaup 
lossitakse mõnes ühenduse tolliterritooriumil asuvas sadamas või 
mõnes teises sadamas, kust see ühenduse tolliterritooriumile edasi 
toimetatakse,  ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 876
 
— kui saak ja/või kaup laaditakse ümber mõne teise liikmesriigi 
laevale, ühenduse kalatöötlemislaevale — mille pardal saaki töödel ­
dakse — või mõnele muule alusele, mis toimetab saagi ja/või kauba ilma seda töötlemata otse mõnda ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sadamasse või mõnda sadamasse, mis ühenduse tolliterri ­
tooriumi alla ei kuulu, kuid kust see ühenduse tolliterritooriumile 
edasi toimetatakse. Sel juhul peavad ühenduse kalalaeva kapten ja selle aluse kapten, millele saak ja/või kaup ümber laaditi, täitma originaali ja koopia lahtri 10 ning sellele alla kirjutama.
 
10. Vajaduse korral peab selle aluse kapten, kelle laeva pardale ühenduse 
kalalaeva püütud saak töötlemiseks ümber laaditi, täitma vormi originaa ­
leksemplari lahtrid 6, 7 ja 8 ning täitma lahtris 11 esitatud deklaratsiooni ja sellele alla kirjutama, kui:
 
— pardal töötlemise tulemusel saadud kaup lossitakse mõnes ühenduse 
tolliterritooriumil asuvas sadamas või mõnes sadamas, mis ühenduse tolliterritooriumi alla ei kuulu, kuid kust see ühenduse tolliterritoo ­
riumile edasi toimetatakse,
 
— kaup laaditakse ümber alusele, mis toimetab selle ilma seda töötle ­
mata kas otse mõnda ühenduse tolliterritooriumil asuvasse sada ­
masse või mõnda sadamasse, mis ühenduse tolliterritooriumi alla 
ei kuulu, kuid kust see ühenduse tolliterritooriumile edasi toimeta ­
takse. Sellisel juhul peavad ühenduse kalalaeva kapten ja selle aluse kapten, millele kaup ümber laaditi, täitma originaali lahtri 12 ning sellele alla kirjutama.
 
11. Kui kalasaak või kaup on enne selle ühenduse tolliterritooriumil toime ­
tamist viidud riiki või territooriumile, mis ei kuulu ühenduse tolliterri ­
tooriumi alla, peab selle riigi või territooriumi tolli täitma vormi lahtri 13 ja sellele alla kirjutama. Kui osa kalasaagist või kaubast ei toimetata 
ühenduse tolliterritooriumile, tuleb vormi lahtrisse „Märkused” märkida 
asjaomaste saadetiste nimi, liik, brutomass ja neile määratud tollikäitlus ­
viis.
 
12. Kui kalasaak või kaup laaditakse ümber ühenduse tolliterritooriumile 
toimetamiseks, peab nendega kaasas olema T2M vormi originaal.  
IV. T2M vormide „Väljavõtete” kasutamine  
Kui kalasaak ja/või kaup on veetud väljaspool ühenduse territooriumi 
asuvasse riiki või territooriumile, et need sealt hiljem osasaadetistena saata 
ühenduse tolliterritooriumile:  
13. Osasaadetiste arvule vastav arv T2M originaalvorme tuleb eraldada vihi ­
kust, mis on välja antud sellele kalalaevale, mis kalasaagi püüdis ja/või 
selle kaubaks töötles, ning kirjutada sellele selgelt sõna „Väljavõte” ja 
algse saadetise T2M vormi andmed. See teave tuleb märkida ka „Välja ­
võtete” koopiatele, mis peavad vihikusse jääma.  
14. Iga osasaadetise kohta:  
— tuleb täita T2M vormi „Väljavõte” lahtrid 4, 5 ja/või 6, 7, 8 ning 
märkida saadetud kalasaagi ja/või kauba kogus,  ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 877
 
— asjaomase riigi või territooriumi toll peab täitma ja kinnitama origi ­
naalvormi „Väljavõte” lahtri 13 ning sellele alla kirjutama,  
— algse T2M vormi lahtrisse „Märkused” tuleb märkida pakendite arv 
ja liik, saadetise brutomass, sellele määratud tollikäitlusviis ning vormi „Väljavõte” number ja kuupäev,
 
— kalasaagi- ja/või kaubasaadetisega peab kaasas olema vorm „Välja ­
võte”.  
15. Kui algses T2M vormis nimetatud kalasaak ja/või kaup on toimetatud 
ühenduse tolliterritooriumile, peab asjaomase riigi või territooriumi toll täitma ja kinnitama originaalvormi „Väljavõte” lahtri 13 ning sellele alla kirjutama. See vorm tuleb saata asutusele, kes T2M vihiku välja andis. 
Kui osa kalasaagist või kaubast ei toimetata ühenduse tolliterritooriumile, 
tuleb vormi lahtrisse „Märkused” märkida asjaomaste saadetiste nimi, liik, brutomass ja neile määratud tollikäitlusviis.
 
V. T2M vormide vabastamine  
16. Kõik T2M originaalvormid (algsed või „Väljavõtted”) tuleb esitada 
tolliasutusele, mille kaudu vormidega hõlmatud kalasaak või kaup 
toodi ühenduse tolliterritooriumile. Kui niisugune kalasaak või kaup on toodud ühenduse tolliterritooriumile transiidiprotseduuri alusel, mida alustati väljaspool tolliterritooriumi, tuleb T2M vormid esitada kõnealuse 
protseduuriga tegelevale sihttolliasutusele.
 ▼M7 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 878
 
LISA 44 A  
SELGITAV MÄRKUS LASTINIMEKIRJA KOHTA  
I JAOTIS  
Üldsätted  
▼M32  
1. Mõiste  
1.1. Lastinimekiri on käesolevas lisas kirjeldatud nõuetele vastav dokument.  
1.2. Seda võib kasutada koos artikli 353 lõike 2 kohase transiidideklaratsioo ­
niga. 
▼M19  
2. Lastinimekirja vorm  
2.1. Lastinimekirjana võib kasutada ainult vormi esikülge.  
2.2. Lastinimekiri koosneb järgmistest osadest:  
a) pealkiri „Lastinimekiri”;  
b) 70 × 55 millimeetri suurune lahter, mille ülemine osa on 70 × 15 
millimeetrit ja alumine osa 70 × 40 millimeetrit;  
c) järgnevalt pealkirjastatud veerud järgmises järjestuses:  
— järjekorranumber,  
— pakkeüksuste markeering, arv ja liik, kauba kirjeldus,  
— lähetus-/ekspordiriik,  
— brutomass (kg),  
— ametlikuks kasutamiseks.  
Kasutajad võivad veergude laiust kohandada vastavalt vajadusele. 
Veerg pealkirjaga „Ametlikuks kasutamiseks” peab alati olema vähe ­
malt 30 millimeetri laiune. Peale selle võivad kasutajad ise otsustada, 
kuidas kasutada ruumi, mida ei ole nimetatud punktides a, b ja c.  
2.3. Viimase kande alla tõmmatakse horisontaaljoon ja kasutamata ruum kriip ­
sutatakse läbi, et hiljem ei oleks võimalik sinna midagi lisada.  
II JAOTIS  
Lahtritesse ja veergudesse märgitavad andmed  
1. Lahter  
1.1. Ülemine osa  
Kui lastinimekiri on lisatud transiidideklaratsioonile, märgib printsipaal 
lahtri ülemisse ossa tähise „T1”, „T2” või „T2F”.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 879
 
Kui lastinimekiri on lisatud dokumendile T2L, märgib as-ja-omane isik 
lahtri ülemisse ossa tähise „T2L” või „T2LF”.  
1.2. Ülemine osa  
Siia märgitakse III jaotise lõikes 4 loetletud andmed.  
2. Veerud  
2.1. Järjekorranumber  
Iga lastinimekirja kantud kaubanimetuse ees on järjekorranumber.  
2.2. Pakkeüksuste markeering, arv ja liik, kauba kirjeldus  
Nõutud andmed esitatakse vastavalt lisadele 37 ja 38.  
▼M21  
Kui transiidideklaratsioonile on lisatud lastinimekiri, peavad nimekirjas 
olema transiidideklaratsiooni lahtritesse 31 (Pakkeüksused ja kauba kirjel ­
dus), 40 (Ülddeklaratsioon / eelnev dokument), 44 (Lisateave, esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load) ning vajaduse korral ka lahtritesse 33 
(Kauba kood) ja 38 (Netomass (kg)) kantud andmed.
 
▼M19  
2.3. Lähetus-/ekspordiriik  
Märkida selle liikmesriigi nimi, kust kaup saadetakse/eksporditakse.  
Seda veergu ei kasutata juhul, kui lastinimekiri on lisatud dokumendile 
T2L.  
2.4. Brutomass (kg)  
Märkida ühtse haldusdokumendi lahtrisse 35 märgitud andmed (vt lisa 37).  
III JAOTIS  
Lastinimekirjade kasutamine  
1. Transiidideklaratsioonile ei tohi samaaegselt lisada nii lastinimekirja kui ka 
üht või mitut lisalehte.  
2. ►M21  Kui kasutatakse lastinimekirja, tuleb läbi kriipsutada transiidide ­
klaratsiooni lahtrid 15 (Lähetus-/ekspordiriik), 32 (Kauba number), 33 (Kauba kood), 35 (Brutomass (kg)), 38 (Netomass (kg)), 40 (Ülddeklarat ­
sioon / eelnev dokument) ja vajaduse korral ka lahter 44 (Lisateave, 
esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load) ning lahtrisse 31 (Pakkeük ­
sused ja kauba kirjeldus) ei tohi märkida pakkeüksuste markeeringut, arvu ja liiki ega kauba kirjeldust. ◄ Eri lastinimekirjade järjekorranum ­
brite ja tähiste viited märgitakse kasutatud transiidideklaratsiooni vormi 
lahtrisse 31 („Pakkeüksused ja kauba kirjeldus”).
 
3. Lastinimekirju esitatakse nendega seonduvate vormidega võrdne arv 
eksemplare.  
▼M22  __________  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 880
 
4. Kui transiidideklaratsioon registreeritakse, antakse lastinimekirjale sama 
registreerimisnumber. Number kantakse vormidele kas pitsatiga, millel 
on kirjas lähtetolliasutuse nimi, või käsitsi. Viimasel juhul tuleb sellele kinnituseks lisada lähtetolliasutuse ametlik pitser.
 
Lähtetolliasutuse ametniku allkiri ei ole kohustuslik.  
5. Kui ühenduse transiidi puhul kasutatavale vormile on lisatud mitu lastini ­
mekirja, peab nimekirjadel olema printsipaali määratud järjekorranumber 
ning lisatud lastinimekirjade arv märgitakse nimetatud vormi lahtrisse 4 
(„Lastinimekirjad”).  
6. Kui lastinimekiri on lisatud dokumendile T2L või dokumendile T2LF, 
kohaldatakse lõigete 1-5 sätteid  mutatis mutandis . ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 881
 
LISA 44 B  
ÜHENDUSE TRANSIIDI PUHUL KASUTATAVATE VORMIDE 
NÕUDED  
Käesolevas lisas sätestatakse ühenduse transiidi puhul kasutatavate muude kui 
ühtse haldusdokumendi vormide nõuded.  
1. Lastinimekirjad  
1.1. Vormid trükitakse kirjutuspaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/m  2 ja on 
piisavalt tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega kortsuks. Paberi värvi võivad valida asjaomased isikud.
 
1.2. Vormide mõõdud on 210 × 297 millimeetrit, kusjuures pikkuse puhul on 
lubatud hälve vahemikus –5 mm kuni +8 mm.  
2. Transiiditeatis  
2.1. Vormid trükitakse kirjutuspaberile, mis kaalub vähemalt 40 g/m  2 ja on 
piisavalt tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega 
kortsuks. Paber peab olema valge.  
2.2. Vormide mõõdud on 210 × 148 millimeetrit.  
3. Kviitung  
▼M32  
3.1. Vorm trükitakse paberile, mis on piisavalt tugev ja ei rebene ega kortsu 
tavalisel kasutamisel. Kasutatav paber peab olema valge.  
▼M19  
3.2. Vormide mõõdud on 148 × 105 millimeetrit.  
4. Üksiktagatis  
4.1. Vormid trükitakse puidumassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub vähemalt 
55 g/m  2 . Paberile trükitakse punast värvi giljoššmustriga taust, mis toob 
esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud. Paber peab olema valge.
 
4.2. Vormide mõõdud on 148 × 105 millimeetrit.  
▼M32  
4.3. Üksiktagatise maksekviitungi vormidel peab olema trükikoja nimi ja 
aadress või tähis, mille järgi on võimalik seda kindlaks määrata, ning identifitseerimisnumber.
 
▼M19  
5. Üldtagatise garantiisertifikaat ja tagatisest vabastamise sertifikaat  
5.1. Üldtagatise garantiisertifikaadi või tagatisest vabastamise sertifikaadi 
vormid, edaspidi „sertifikaadid”, trükitakse puidumassi jääkideta valgele 
kirjapaberile, mis kaalub vähemalt 100 g/m  2 . Nende mõlemale küljele 
on trükitud giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud. Taust on:
 
— üldtagatise garantiisertifikaadil roheline,  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 882
 
— tagatisest vabastamise sertifikaadil helesinine.  
5.2. Vormide mõõdud on 210 × 148 millimeetrit.  
5.3. Vormid peavad trükkima või nende trükkimise korraldama liikmesriigid. 
Igal sertifikaadil on seerianumber.  
6. Ühissätted II jaotise kohta  
6.1. Vormid täidetakse kirjutusmasinal, mõne teise kirjutiga või muul sarnasel 
viisil. Lastinimekirja, transiiditeatise ja kviitungi vorme võib täita ka loetava käekirjaga, kasutades tinti ja suurtähti.
 
6.2. Vormid täidetakse liikmesriikide ühes ametlikus keeles, mille on kindlaks 
määranud lähteliikmesriigi toll. Käesolevat sätet ei kohaldata kindlasum ­
malise tagatise maksekviitungi suhtes.  
6.3. Selle liikmesriigi, kus vormid tuleb esitada, toll võib vajaduse korral nõuda 
tõlget nimetatud liikmesriigi ametlikku keelde või ühte selle liikmesriigi 
ametlikest keeltest.  
6.4. Üldtagatise garantiisertifikaadil ja tagatisest vabastamise sertifikaadil kasu ­
tatava keele määrab selle liikmesriigi toll, kus tagatistolliasutus asub.  
6.5. Kustutada ja üle kirjutada ei tohi. Kui on vaja teha parandusi, kriipsuta ­
takse valed andmed läbi ja lisatakse õiged. Sellistele parandustele lisab 
need teinud isik oma nimetähed ja need kinnitab toll.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 883
 
LISA 44c  
SUUREMA PETTUSEOHUGA SEOTUD KAUBAD  
(osutatud artiklis 340a)  
1 2 3 4 5 
HS-kood Kauba kirjeldus Miinimumkogused Riskikauba kood (  1 ) Üksiktagatise 
miinimummäär  
0207 12 Rubriigi 0105 kodulindude (kana ja 
kuke, liigist  Gallus domesticus ) värske, 
jahutatud või külmutatud liha ja söödav 
rups 3 000 kg — 
0207 14  
▼M40  
1701 12 Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemili ­
selt puhas sahharoos tahkel kujul 7 000 kg — 
1701 13 — 
1701 14 — 
1701 91 — 
1701 99  
▼M32  
2208 20 Kanged alkohoolsed joogid, liköörid ja 
muud alkohoolsed joogid 5 hl 2 500 eurot/1 hl 
puhta alkoholi 
kohta 
2208 30 
2208 40 2208 50 2208 60 
2208 70 
ex 2208 90 1 
2402 20 Tubakat sisaldavad sigaretid 35 000 tükki 120 eurot/1 000 tk
 
▼M40  
2403 11 Suitsetamistubakas, mis ei sisalda või 
sisaldab mis tahes vahekorras tubaka 
asendajaid 35 kg — 
2403 19  
▼M32  
( 1 ) Kui transiidiandmeid vahetatakse elektroonilise andmetöötluse abil ning HS-koodist ei piisa 2. veerus loetletud kauba ühetähe ndu­
slikuks identifitseerimiseks, tuleb kasutada 4. veerus esitatud riskikauba koodi ja 1. veerus esitatud HS-koodi.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 884
 
LISA 45
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 885
 
LISA 45 A  
TRANSIIDI SAATEDOKUMENT  
▼M22  
I peatükk  
T r a n s i i d i s a a t e d o k u m e n d i n ä i d i s
  
▼M32  __________  ▼M16  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 886
 
II peatükk  
Transiidi saatedokumendi selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed  
Transiidi saatedokumendi paber võib olla rohelist värvi.  
Transiidi saatedokument trükitakse transiidideklaratsiooni andmete põhjal, mida 
printsipaal vajaduse korral muudab ja/või lähtetolliasutus kontrollib, ning see täidetakse järgmist teavet kasutades.
 
1. MRN (liikumise viitenumber)  
Teave esitatakse tähtnumbriliselt 18kohalisena järgmise näidise kohaselt:  
Väli Sisu Välja liik Näide  
1 Transiiditoimingu ametliku aktseptee ­
rimise aasta kaks viimast numbrit Numbriline 2 97 
2 Selle riigi tunnus, kus vedu algas (ISO 
kahetäheline riigikood) Täheline 2 IT 
3 Transiitveo kordumatu tunnus aasta ja 
riigi kohta Tähtnumbriline 
13 9876AB8890123 
4 Kontrollarv Tähtnumbriline 1 5  
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratletule.  
Väljale 3 tuleb märkida transiitveo tunnuskood. Selle välja täitmise viisi 
määravad riiklikud asutused, kuid igal asjaomasel aastal ja asjaomases riigis 
tehtud transiitveol peab olema kordumatu number.  
Kui riiklikud haldusasutused soovivad, et MRN-number sisaldaks tolliasu ­
tuse viitenumbrit, võivad nad selle lisamiseks kasutada kuni kuut esimest 
numbrit.  
Väljale 4 märgitakse MRN-numbri kontrollarv. See väli võimaldab leida 
vigu kogu MRN-numbri osas.  
MRN trükitakse ka vöötkoodina, kasutades standardi „Kood 128” märgis ­
tikku B.  
2. Lahter 3:  
— esimene osa: trükitud lehe järjekorranumber;  
— teine osa: trükitud lehtede üldarv (sealhulgas kaubanimekirjad);  
— ainult ühe kaubanimetuse korral ei ole kasutamine kohustuslik.  
3. Lahtri 8 parempoolne osa:  
tolliasutuse nimi ja aadress, kellele peab saatma transiidi saatedokumendi 
tagastatava eksemplari.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 887
 
4. Lahter C:  
— lähtetolliasutuse nimi;  
— lähtetolliasutuse viitenumber;  
— transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev;  
— vajaduse korral volitatud kaubasaatja nimi ja loa number.  
5. Lahter D:  
— kontrolli tulemused;  
— paigaldatud tollitõkendid või kanne „– –” („Loobutud – 99201”);  
— vajaduse korral märge „Kohustuslik teekond”.  
Transiidi saatedokumenti ei tohi teha muudatusi, täiendusi ega kustutusi, 
kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.  
6. Teekonnal täidetavad formaalsused  
Pärast kauba väljaviimist lähtetolliasutusest ja enne selle sihttolliasutusse 
saabumist tuleb võib-olla lisada teatavaid andmeid kaubaga kaasas oleva 
transiidi saatedokumendi eksemplaridesse. Pärast kauba väljaviimist lähte ­
tolliasutusest ja enne selle sihttolliasutusse saabumist tuleb võib-olla lisada 
teatavaid andmeid kaubaga kaasas oleva transiidi saatedokumendi eksem ­
plaridesse. Need andmed võib lisada käsitsi, loetava käekirjaga. Sel juhul tuleb sellele eksemplarile kirjutada tindiga ja suurtähtedega.
 
Veoettevõtja võib kauba ümber laadida alles pärast loa saamist selle riigi 
tolliasutuselt, kelle territooriumil hakatakse kaupa ümber laadima.  
Kui asutus otsustab, et ühenduse transiitvedu võib jätkata tavalisel viisil, 
kinnitab ta pärast asjakohaste meetmete võtmist transiidi saatedokumendid.  
Olenevalt olukorrast peab transiidi saatedokumendile lisatud andmed arvu ­
tisüsteemi kandma vahetolliasutus või sihttolliasutus. Andmed võib lisada 
ka volitatud kaubasaaja.  
Need andmed puudutavad järgmisi lahtreid:  
— Ümberlaadimine: kasutada lahtrit 55.  
Lahter 55: ümberlaadimised  
Veoettevõtja täidab selle lahtri kolm esimest rida siis, kui kaup laaditakse 
kõnealuse veo käigus ümber ühelt transpordivahendilt teisele või ühest 
konteinerist teise.  
Kui kaupa veetakse maanteesõidukitega transporditavates konteinerites, 
võivad liikmesriigid lubada printsipaalil lahtri 18 tühjaks jätta, kui lähte ­
punktis ei ole transiidideklaratsiooni täitmisel logistilistel põhjustel võimalik esitada transpordivahendi andmeid ja riikkondsust ning kui liik ­
mesriigid suudavad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi kohta 
kantakse hiljem lahtrisse 55.
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 888
 
— Muud vahejuhtumid: kasutada lahtrit 56.  
Lahter 56: muud vahejuhtumid veo käigus  
Lahter täidetakse vastavalt kehtivatele transiidinõuetele.  
Kui kaup laaditi poolhaagisele ja veo ajal vahetatakse üksnes vedukit (kau ­
baga toiminguid tegemata ja seda ümber laadimata), tuleb sellesse lahtrisse märkida ka uue veduki registreerimisnumber ja riikkondsus. Sel juhul ei ole tolliasutuse kinnitust vaja.
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 889
 
LISA 45 B  
KAUBANIMEKIRI  
I peatükk  
K a u b a n i m e k i r j a n ä i d i s
  ▼M16  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 890
 
▼M16  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 891
 
II peatükk  
Kaubanimekirja selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed  
Kui kaubasaadetis koosneb rohkem kui ühest kaubanimetusest, tuleb kaubanime ­
kirja leht A alati arvutisüsteemi abil välja trükkida ja see lisatakse transiidi saatedokumendi eksemplarile.
 
Kaubaartiklite nimekirja lahtreid peab olema võimalik lisada.  
Trükkida tuleb järgmised andmed:  
1. identifitseerimislahtrisse (ülal vasakus nurgas):  
a) kaubanimekiri;  
b) kõnealuse lehe järjekorranumber ja lehtede üldarv (sealhulgas transiidi 
saatedokument);  
2. lähtetolliasutus – lähtetolliasutuse nimi;  
3. kuupäev – transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev;  
4. MRN – lisas 45a määratletud liikumise viitenumber;  
5. kaubanimetuste taseme eri lahtritesse tuleb trükkida järgmised andmed:  
a) kaubanimetuse nr – kõnealuse kaubanimetuse järjekorranumber;  
b) protseduur – lahtrit ei kasutata, kui kogu deklaratsiooni kaupade staatus on 
sama;  
c) segasaadetise korral trükitakse tegelik staatus, T1, T2 või T2F.  
▼M34  __________  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 892
 
LISA 45e  
(osutatud artikli 358 lõikes 2)  
TRANSIIDI/JULGEOLEKU SAATEDOKUMENT (TSAD)  
I PEATÜKK  
Transiidi/julgeoleku saatedokumendi näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 893
 
II PEATÜKK  
Transiidi/julgeoleku saatedokumendi selgitavad märkused ja üksikasjalikud 
andmed  
Käesolevas peatükis kasutatud akronüüm „BCP” (tegevuse jätkukava) osutab 
juhtudele, mil kohaldatakse artikli 340b lõikes 7 määratletud asendustoimingut.  
Transiidi/julgeoleku saatedokument sisaldab andmeid, mis kehtivad kogu dekla ­
ratsiooni osas.  
Transiidi/julgeoleku saatedokumendis esitatavad andmed tulenevad transiididekla ­
ratsiooni andmetest. Vajaduse korral muudab printsipaal kõnealust teavet ja/või lähtetolliasutus kontrollib seda.
 
Transiidi/julgeoleku saatedokumendiks võib kasutada rohelist paberit.  
Lisaks lisade 30A, 37 ja 38 selgitavates märkustes sätestatule tuleb trükkida 
järgmised andmed.  
1. MRN (LIIKUMISE VIITENUMBER)  
MRN-number tuleb trükkida esilehele ja kõigile kaubanimekirja vormidele, 
välja arvatud juhul, kui kõnealuseid vorme kasutatakse BCP raames, mil MRN-numbrit ei määrata.
 
Andmed on tähtnumbrilised ja koosnevad 18 tähemärgist järgmiselt.  
Väli Sisu Välja liik Näide  
1 Transiidideklaratsiooni ametliku aktseptee ­
rimise aasta kaks viimast numbrit (YY) Numbriline 2 06 
2 Selle riigi tunnus, kus vedu algas (kahetähe ­
line riigikood) Täheline 2 RO 
3 Transiitveo kordumatu tunnus aasta ja riigi 
kohta Tähtnumbriline 13 9876AB8890123 
4 Kontrollarv Tähtnumbriline 1 5  
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratule.  
Väljale 3 märgitakse transiitveo tunnus. Selle välja täitmise viisi määravad 
riiklikud asutused, kuid igal kõnealuses riigis tehtud transiitveol peab olema 
kordumatu number.  
Kui riiklikud asutused soovivad, et MRN-number sisaldaks tolliasutuse 
viitenumbrit, võivad nad selle lisamiseks kasutada kuni kuut esimest 
numbrit.  
Väljale 4 märgitakse arv, mis on kogu MRN-numbri kontrollarv. See väli 
võimaldab leida vigu kogu MRN-numbri osas.  
MRN-number trükitakse ka vöötkoodina, kasutades standardi „Kood 128” 
märgistikku B.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 894
 
2. LAHTER „JULG. DEKL. (S00)”  
Kui transiidi/julgeoleku saatedokument sisaldab julgeolekualast teavet, 
märgitakse kood S. Kui kõnealune dokument ei sisalda julgeolekualast teavet, jäetakse lahter tühjaks.
 
3. LAHTER „VORMID (3)”  
Esimene alajaotis: trükitud lehe järjekorranumber.  
Teine alajaotis: trükitud lehtede üldarv (sealhulgas kaubanimekiri).  
4. LAHTER „VIITENUMBER (7)”  
Märkida LRN või/ja UCR.  
LRN – liikumise viitenumber lisa 37a määratluse kohaselt.  
UCR – lisa 37 II jaotise lahtri 7 kohane saadetise kordumatu viitenumber.  
5. LAHTRIST „KAUBASAATJA (8)” PAREMAL POOL OLEV LAHTER  
Selle tolliasutuse nimi ja aadress, kellele transiidi/julgeoleku saatedokumendi 
tagastatav eksemplar tuleb saata.  
6. LAHTER „ER 
IASJAOLU (S32)”  
Märkida muu eriasjaolu tunnusnumber.  
7. LAHTER „LÄHTETOLLIASUTUS (C )”  
— Lähtetolliasutuse viitenumber.  
— Transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev.  
— Vajaduse korral volitatud kaubasaatja nimi ja loa number.  
8. LAHTER „KONTROLL LÄHTETOLLIASUTUSE POOLT (D)”  
— Kontrolli tulemused.  
— Paigaldatud tollitõkendid või kanne „– –” („Loobumine – 99201”).  
— Vajaduse korral märge „Kohustuslik teekond”.  
Transiidi/julgeoleku saatedokumenti ei tohi teha muudatusi, täiendusi ega 
kustutusi, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.  
9. TEEKONNAL TÄIDETAVAD FORMAALSUSED  
Pärast kauba väljaviimist lähtetolliasutusest ja enne selle sihttolliasutusse 
saabumist võib olla vaja lisada teatavaid andmeid kaubaga kaasas oleva 
transiidi/julgeoleku saatedokumendi eksemplaridesse. Need andmed on 
seotud veoga ja sedamööda, kuidas vedu toimub, märgib need sellele eksemplarile veoettevõtja, kes vastutab veo käigus selle transpordivahendi eest, kuhu kaup on laaditud. Need andmed võib lisada käsitsi, loetava 
käekirjaga. Sel juhul tuleb sellele eksemplarile kirjutada tindiga ja suurtäh ­
tedega.
 ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 895
 
Veoettevõtja võib kauba ümber laadida alles pärast loa saamist selle riigi 
tolliasutuselt, kelle territooriumil hakatakse kaupa ümber laadima.  
Kui asutus otsustab, et ühenduse transiitvedu võib jätkata tavalisel viisil, 
kinnitab ta pärast asjakohaste meetmete võtmist transiidi/julgeoleku saatedo ­
kumendid.  
Olenevalt olukorrast peab transiidi/julgeoleku saatedokumendile lisatud 
andmed arvutisüsteemi kandma vahetolliasutus või sihttolliasutus. Andmed 
võib lisada ka volitatud kaubasaaja.  
Need andmed on seotud järgmiste lahtritega.  
10. ÜMBERLAADIMINE: KASUTADA LAHTRIT 55  
Lahter „Ümberlaadimised (55)”  
Veoettevõtja täidab selle lahtri kolm esimest rida siis, kui kaup laaditakse 
kõnealuse veo käigus ümber ühelt transpordivahendilt teisele või ühest 
konteinerist teise.  
Kui kaupa veetakse maanteesõidukitega transporditavates konteinerites, 
võivad liikmesriigid lubada printsipaalil lahtri 18 tühjaks jätta, kui lähte ­
punktis ei ole transiidideklaratsiooni täitmisel logistilistel põhjustel võimalik 
esitada transpordivahendi andmeid ja riikkondsust ning kui liikmesriigid suudavad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi kohta kantakse hiljem lahtrisse 55.
 
11. MUUD VAHEJUHTUMID: KASUTADA LAHTRIT 56  
Lahter „Muud juhtumid veo ajal (56)”  
Lahter täidetakse vastavalt kehtivatele transiidinõuetele.  
Kui kaup on laaditud poolhaagisele ja veo ajal vahetatakse üksnes vedukit 
(kaubaga toiminguid tegemata ja seda ümber laadimata), tuleb sellesse 
lahtrisse märkida ka uue veduki registreerimisnumber ja riikkondsus. Sel 
juhul ei ole tolliasutuse kinnitust vaja.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 896
 
LISA 45f  
(osutatud artikli 358 lõikes 3)  
TRANSIIDI/JULGEOLEKU KAUBANIMEKIRI (TSLoI)  
I PEATÜKK  
Transiidi/julgeoleku kaubanimekirja näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 897
 
II PEATÜKK  
Transiidi/julgeoleku kaubanimekirja selgitavad märkused ja üksikasjalikud 
andmed  
Käesolevas peatükis kasutatud akronüüm „BCP” (tegevuse jätkukava) osutab 
juhtudele, mil kohaldatakse artikli 340b lõikes 7 määratletud asendustoimingut.  
Transiidi/julgeoleku kaubanimekiri sisaldab deklaratsioonis esitatud kaubaartiklite 
andmeid.  
Kaubanimekirja lahtreid on võimalik lisada. Lisaks lisade 30A ja 37 selgitavates 
märkustes sätestatule tuleb trükkida järgmised andmed, kasutades selleks vaja ­
duse korral asjakohaseid koode.  
1. Lahter „MRN” – liikumise viitenumber lisa 45e määratluse kohaselt. 
MRN-number tuleb trükkida esilehele ja kõigile kaubanimekirja vormidele, välja arvatud juhul, kui kõnealuseid vorme kasutatakse BCP raames, mil MRN-numbrit ei määrata.
 
2. Eri lahtrite üksikasjalikud andmed kaubaartiklite kaupa trükitakse järgmiselt:  
a) lahter „Kauba nr (32)” – kõnealuse kaubaartikli järjekorranumber;  
b) lahter „Veokulude makseviis (S29)” – märkida veokulude makseviis;  
c) UNDG (44/4) – ÜRO ohtlike kaupade kood;  
d) lahter „Vormid (3)”:  
— esimene alajaotis: trükitud lehe järjekorranumber;  
— teine alajaotis: trükitud lehtede üldarv (transiidi/julgeoleku kaubanime ­
kiri). ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 898
 
LISA 45g  
(osutatud artiklis 796a)  
EKSPORDI SAATEDOKUMENT (EAD)  
I PEATÜKK  
Ekspordi saatedokumendi näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 899
 
II PEATÜKK  
Ekspordi saatedokumendi selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed  
Käesolevas peatükis kasutatud akronüüm „BCP” (tegevuse jätkukava) osutab 
juhtudele, mil kohaldatakse artikli 787 lõikes 2 määratletud asendustoimingut.  
Ekspordi saatedokument sisaldab andmeid kogu deklaratsiooni ja ühe kaubaartikli 
kohta.  
Ekspordi saatedokumendis esitatavad andmed tulenevad ekspordideklaratsiooni 
andmetest. Vajaduse korral muudab deklarant/esindaja kõnealust teavet ja/või eksporditolliasutus kontrollib seda.
 
Lisaks lisade 30A ja 37 selgitavates märkustes sätestatule tuleb trükkida järg ­
mised andmed.  
1. „MRN” (LIIKUMISE VIITENUMBER)  
MRN-number tuleb trükkida esilehele ja kõigile kaubanimekirja vormidele, 
välja arvatud juhul, kui kõnealuseid vorme kasutatakse BCP raames, mil MRN-numbrit ei määrata.
 
Andmed on tähtnumbrilised ja koosnevad 18 tähemärgist järgmiselt.  
Väli Sisu Välja liik Näide  
1 Ekspordideklaratsiooni ametliku aktseptee ­
rimise aasta kaks viimast numbrit (YY) Numbriline 2 06 
2 Ekspordiriigi tunnus (kahetäheline kood 
vastavalt lisa 38 ühtse haldusdokumendi 
lahtrile 2) Täheline 2 RO 
3 Eksporditoimingu kordumatu tunnus aasta ja 
riigi kohta Tähtnumbriline 13 9876AB8890123 
4 Kontrollarv Tähtnumbriline 1 5  
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratletule.  
Väljale 3 märgitakse ekspordikontrollisüsteemi toimingu tunnus. Selle välja 
täitmise eest vastutavad riiklikud haldusasutused, kuid igal asjaomases riigis 
tehtud eksporditoimingul peab olema kordumatu number. Kui riiklikud haldusasutused soovivad, et MRN-number sisaldaks pädeva asutuse viitenumbrit, võivad nad selle asutuse riikliku numbri lisamiseks kasutada 
kuni kuut esimest numbrit.
 
Väljale 4 märgitakse arv, mis on kogu MRN-numbri kontrollarv. See väli 
võimaldab leida vigu kogu MRN-numbri osas.  
MRN trükitakse ka vöötkoodina, kasutades standardi „Kood 128” märgis ­
tikku B.  
2. LAHTER „JULG. DEKL. (S00)”  
Kui ekspordi saatedokument sisaldab julgeolekualast teavet, märgitakse 
kood S. Kui kõnealune dokument ei sisalda julgeolekualast teavet, jäetakse 
lahter tühjaks.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 900
 
3. LAHTER „TOLLIASUTUS”  
Eksporditolliasutuse viitenumber.  
4. LAHTER „VIITENUMBER (7)”  
Märkida LRN või/ja UCR.  
LRN – liikumise viitenumber lisa 37a määratluse kohaselt.  
UCR – lisa 37 II jaotise lahtri 7 kohane saadetise kordumatu viitenum ­
ber. 
5. LAHTER „ERIASJAOLU (S32)”  
Märkida muu eriasjaolu tunnusnumber.  
6. ERI LAHTRITE ÜKSIKASJALIKUD ANDMED KAUBAARTIKLITE 
KAUPA TRÜKITAKSE JÄRGMISELT:  
a) lahter „Kauba nr (32)” – kõnealuse kaubaartikli järjekorranumber;  
b) lahter „UNDG (44/4)” – ÜRO ohtlike kaupade kood.  
Ekspordi saatedokumenti ei tohi teha muudatusi, täiendusi ega kustutusi, kui 
käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 901
 
LISA 45h  
(osutatud artiklis 796a)  
EKSPORDI KAUBANIMEKIRI (ELoI)  
I PEATÜKK  
Ekspordi kaubanimekirja näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 902
 
II PEATÜKK  
Ekspordi kaubanimekirja selgitavad märkused ja üksikasjalikud andmed  
Ekspordi kaubanimekiri sisaldab deklaratsioonis esitatud kaubaartiklite andmeid.  
Ekspordi kaubanimekirja lahtreid on võimalik lisada.  
Lisaks lisade 30A ja 37 selgitavates märkustes sätestatule tuleb trükkida järg ­
mised andmed, kasutades selleks vajaduse korral asjakohaseid koode.  
1. Lahter „MRN” – liikumise viitenumber lisa 45g määratluse kohaselt. 
MRN-number tuleb trükkida esilehele ja kõigile kaubanimekirja vormidele.  
2. Eri lahtrite üksikasjalikud andmed kaubaartiklite kaupa trükitakse järgmiselt:  
a) lahter „Kauba nr (32)” – kõnealuse kaubaartikli järjekorranumber;  
b) lahter „UNDG (44/4)” – ÜRO ohtlike kaupade kood.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 903
 
LISA 45i  
(osutatud artikli 183 lõikes 2, artikli 787 lõike 2 punktis a ja artikli 842b lõikes 3)  
JULGEOLEKU JA TURVALISUSE DOKUMENT (SSD)  
I PEATÜKK  
Julgeoleku ja turvalisuse dokumendi näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 904
 
II PEATÜKK  
Julgeoleku ja turvalisuse dokumendi selgitavad märkused ja üksikasjalikud 
andmed  
Dokument sisaldab teavet päise tasandil ja teavet ühe kaubaartikli kohta.  
Julgeoleku ja turvalisuse dokumendis esitatavad andmed tulenevad sisenemise 
või väljumise ülddeklaratsiooni andmetest. Vajaduse korral muudab ülddeklarat ­
siooni esitaja kõnealust teavet ja/või sisenemis- või väljumistolliasutus kontrollib seda.
 
Julgeoleku ja turvalisuse dokumendi täidab ülddeklaratsiooni esitaja.  
Lisaks lisade 30A ja 37 selgitavates märkustes sätestatule tuleb trükkida järg ­
mised andmed.  
1. Lahter „MRN” – liikumise viitenumber lisa 45e määratluse kohaselt või tollia ­
sutuse väljaantud eri viitenumber. MRN-number tuleb trükkida esilehele ja kõigile kaubanimekirja vormidele.
 
2. Tolliasutus  
Sisenemis-/väljumistolliasutuse viitenumber.  
3. Lahter „Deklaratsiooni liik (1)”  
Koodid „IM” või „EX” vastavalt sellele, kas dokument hõlmab sisenemise või 
väljumise ülddeklaratsiooni andmeid.  
4. Lahter „Viitenumber (7)”  
Märkida LRN – liikumise viitenumber lisa 37a määratluse kohaselt.  
5. Lahter „Esim. saabumiskoha kood (S11)”  
Esimese saabumiskoha kood.  
6. Lahter „Tolliter. 1. kohta saabumise kuup/aeg (S12)”  
Märkida tolliterritooriumi esimesse saabumiskohta saabumise kuupäev ja 
kellaaeg.  
7. Lahter „Veokulude makseviis (S29)”  
Märkida veokulude makseviisi kood.  
8. Lahter „UNDG (S27)” – ÜRO ohtlike kaupade kood.  
9. Lahter „Eriasjaolu (S32)”  
Märkida muu eriasjaolu tunnusnumber.  
Julgeoleku ja turvalisuse dokumenti ei tohi teha muudatusi, täiendusi ega kustu ­
tusi, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 905
 
LISA 45j  
(osutatud artikli 183 lõikes 2, artikli 787 lõike 2 punktis a ja artikli 842b lõikes 3)  
JULGEOLEKU JA TURVALISUSE KAUBANIMEKIRI (SSLoI)  
I PEATÜKK  
Julgeoleku ja turvalisuse kaubanimekirja näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 906
 
II PEATÜKK  
Julgeoleku ja turvalisuse kaubanimekirja selgitavad märkused ja 
üksikasjalikud andmed  
Kaubanimekirja lahtreid ei ole võimalik lisada.  
Lisaks lisade 30A ja 37 selgitavates märkustes sätestatule tuleb trükkida eri 
lahtrite järgmised andmed.  
Lahter „Kauba nr (32)” – kõnealuse kaubaartikli järjekorranumber.  
Lahter „Veokulude makseviis (S29)” – märkida veokulude makseviis.  
Lahter „UNDG (S27)” – ÜRO ohtlike kaupade kood.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 907
 
LISA 45k  
(osutatud artiklis 787)  
EKSPORDI/JULGEOLEKU ÜHTNE HALDUSDOKUMENT (ESS)  
I PEATÜKK  
Ekspordi/julgeoleku ühtse haldusdokumendi näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 908
 
▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 909
 
▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 910
 
II PEATÜKK  
Ekspordi/julgeoleku ühtse haldusdokumendi selgitavad märkused ja 
üksikasjalikud andmed  
Käesolevas peatükis kasutatud akronüüm „BCP” (tegevuse jätkukava) osutab 
juhtudele, mil kohaldatakse artikli 787 lõikes 2 määratletud asendustoimingut.  
Vorm sisaldab kõiki ekspordi ja väljumisega seotud andmeid, kui ekspordi ja 
julgeoleku andmed esitatakse koos. Dokument sisaldab teavet päise tasandil ja 
teavet ühe kaubaartikli kohta. Seda kasutatakse BCP raames.  
Ekspordi/julgeoleku ühtsel haldusdokumendil on kolm eksemplari.  
Eksemplar 1 jääb selle liikmesriigi asutustele, kus täidetakse ekspordi- või lähe ­
tusformaalsused või ühenduse transiidiformaalsused.  
Eksemplari 2 kasutab eksportiv liikmesriik statistilistel eesmärkidel.  
Eksemplar 3 saadetakse eksportijale tagasi pärast seda, kui toll on sellele pannud 
oma templi.  
Ekspordi/julgeoleku ühtne haldusdokument sisaldab andmeid, mis kehtivad kogu 
deklaratsiooni osas.  
Ekspordi/julgeoleku ühtses haldusdokumendis esitatavad andmed tulenevad 
ekspordi- ja väljumisdeklaratsiooni andmetest. Vajaduse korral muudab 
deklarant/esindaja kõnealust teavet ja/või eksporditolliasutus kontrollib seda.  
Lisaks lisade 30A ja 37 selgitavates märkustes sätestatule tuleb trükkida järg ­
mised andmed.  
1. Lahter „MRN (liikumise viitenumber)”  
MRN-number tuleb trükkida esilehele ja kõigile kaubanimekirja vormidele, 
välja arvatud juhul, kui kõnealuseid vorme kasutatakse BCP raames, mil MRN-numbrit ei määrata.
 
Andmed on tähtnumbrilised ja koosnevad 18 tähemärgist järgmiselt.  
Väli Sisu Välja liik Näide  
1 Ekspordideklaratsiooni ametliku aktseptee ­
rimise aasta kaks viimast numbrit (YY) Numbriline 2 06 
2 Ekspordiriigi tunnus (kahetäheline kood 
vastavalt lisa 38 ühtse haldusdokumendi lahtrile 2) Täheline 2 RO 
3 Eksporditoimingu kordumatu tunnus aasta ja 
riigi kohta Tähtnumbriline 13 9876AB8890123 
4 Kontrollarv Tähtnumbriline 1 5
 
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool määratule.  
Väljale 3 märgitakse ekspordikontrollisüsteemi toimingu tunnus. Selle välja 
täitmise eest vastutavad riiklikud haldusasutused, kuid igal asjaomases riigis tehtud eksporditoimingul peab olema kordumatu number. Kui riiklikud haldusasutused soovivad, et MRN-number sisaldaks pädeva asutuse 
viitenumbrit, võivad nad selle asutuse riikliku numbri lisamiseks kasutada 
kuni kuut esimest numbrit.
 ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 911
 
Väljale 4 märgitakse arv, mis on kogu MRN-numbri kontrollarv. See väli 
võimaldab leida vigu kogu MRN-numbri osas.  
MRN-number trükitakse ka vöötkoodina, kasutades standardi „Kood 128” 
märgistikku B.  
2. Lahter „Viitenumber (7)”  
Märkida LRN või/ja UCR.  
LRN – liikumise viitenumber lisa 37a määratluse kohaselt.  
UCR – lisa 37 II jaotise lahtri 7 kohane saadetise kordumatu viitenum ­
ber. 
3. Lahter „Eriasjaolu (S32)”  
Märkida muu eriasjaolu tunnusnumber.  
Ekspordi/julgeoleku ühtsesse haldusdokumenti ei tohi teha muudatusi, täiendusi 
ega kustutusi, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 912
 
LISA 45l  
(osutatud artiklis 787)  
EKSPORDI/JULGEOLEKU KAUBANIMEKIRI (ESSLoI)  
I PEATÜKK  
Ekspordi/julgeoleku kaubanimekirja näidis
  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 913
 
II PEATÜKK  
Ekspordi/julgeoleku kaubanimekirja selgitavad märkused ja üksikasjalikud 
andmed  
Ekspordi/julgeoleku kaubanimekiri sisaldab deklaratsioonis esitatud kaubaartiklite 
andmeid.  
Kaubaartiklite nimekirja lahtreid on võimalik lisada.  
Lisaks lisade 30A ja 37 selgitavates märkustes sätestatule tuleb trükkida järg ­
mised andmed.  
1. Lahter „MRN” – liikumise viitenumber lisa 45k määratluse kohaselt. 
MRN-number tuleb trükkida esilehele ja kõigile kaubanimekirja vormidele.  
2. Eri lahtrite üksikasjalikud andmed kaubaartiklite kaupa trükitakse järgmiselt.  
— Lahter „Kauba nr (32)” – kõnealuse kaubaartikli järjekorranumber.  
— Lahter „Esitatud dokumendid/sertifikaadid (44/1)”. See lahter sisaldab 
vajaduse korral ka veodokumendi numbrit.  
— Lahter „UNDG (44/4)” – ÜRO ohtlike kaupade kood.  ▼M34  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 914
 
LISA 46
  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 915
 
LISA 46 A  
TOLLITÕKENDITE OMADUSED  
Artiklis 357 osutatud tollitõkenditel peab olema vähemalt üks järgmistest 
omadustest ja need peavad vastama järgmistele tehnilistele näitajatele:  
a) Olulised omadused:  
Tollitõkendid:  
1. peavad jääma tavakasutusel terveks;  
2. peavad olema hõlpsasti kontrollitavad ja äratuntavad;  
3. peavad olema valmistatud nii, et kõik vigastus- ja eemaldusjäljed oleksid 
palja silmaga selgesti nähtavad;  
4. peavad olema ühekordse kasutusega; korduvkasutusega tollitõkenditele 
peab olema võimalik anda iga kord selge kordumatu identifitseerimistun ­
nus; 
5. peavad kandma identifitseerimistunnust.  
b) Tehnilised näitajad:  
1. tollitõkendi vorm ja mõõtmed võivad olenevalt pitseerimismeetodist 
erineda, kuid selle mõõtmed peavad siiski olema sellised, et identifitsee ­
rimistunnus oleks hõlpsasti loetav;  
2. tollitõkendi identifitseerimistunnus peab olema selline, et seda oleks 
võimatu võltsida ja raske järgi teha;  
3. kasutatavad materjalid peavad olema juhusliku purunemise suhtes vastupi ­
davad ja võimaldama vältida märkamatut võltsimist ja taaskasutamist.  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 916
 
LISA 46 B  
ARTIKLITES 380 JA 381 NIMETATUD KRITEERIUMID  
Kriteerium Märkused  
1. Piisav kogemus  ►M32  Piisavat kogemust tõendab see, kui isik on kasu ­
tanud enne taotluse esitamist printsipaalina ühenduse tran ­
siidiprotseduuri nõuete kohaselt ja korrapäraselt ühe alltoodud ajavahemiku jooksul: 
— artikli 380 lõike 2 punkti a ja artikli 381 lõike 1 kohal ­
damise puhul kuus kuud; 
— artikli 380 lõike 2 punkti b ja artikli 381 lõike 2 punkti 
a kohaldamise puhul üks aasta; 
— artikli 380 lõike 3 ja artikli 381 lõike 2 punkti b kohal ­
damise puhul kaks aastat. ◄ 
2. Tihe koostöö pädeva asutusega  ►
M32  Printsipaal teeb tolliasutustega tihedat koostööd, 
võttes oma tegevuse käigus erimeetmeid, mis hõlbustavad asutuse tehtavat kontrolli ja asjaomaste isikute huvide kait ­
set. 
Tingimusel et meetmed vastavad tolli nõuetele, võivad need 
hõlmata muu hulgas: 
— transiidideklaratsiooni esitamise tingimused või — transiidideklaratsiooni sisu, kui printsipaal kannab 
sellesse deklaratsiooni täiendavaid andmeid ka siis, 
kui need ei ole kohustuslikud, või 
— protseduurile suunamise formaalsuste täitmise tingi ­
mused (eriti deklaratsiooni esitamine alati samale tollia ­
sutusele). ◄ 
3. Vedude kontrollimine Printsipaal tõendab oma kontrolli vedude üle, kui ta muu 
hulgas: 
a) teostab veo ise, kohaldades kõrgeid turvastandardeid; 
või 
b) kasutab veoettevõtjat, kellega tal on pikaajalised lepin ­
gusuhted ja kelle osutatavad teenused vastavad kõrgetele turvastandarditele; või 
c) kasutab veoettevõtjaga lepingu alusel seotud vahendajat, 
kelle osutatavad teenused vastavad kõrgetele turvastan ­
darditele. 
4. Kohustuste täitmiseks piisavad 
rahalised vahendid Printsipaal kinnitab kohustuste täitmiseks vajalike rahaliste 
vahendite olemasolu, esitades tollile tõendi, et tal on olemas vahendid asjaomase kaubaga seoses tekkida võiva 
tollivõla tasumiseks.
 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 917
 
LISA 47
  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 918
 
LISA 47 A  
SEADUSTIKU ARTIKLI 94 LÕIGETE 6 JA 7 KOHALDAMINE  
Üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise ajutine kasutuskeeld  
▼M32  
1. Olukorrad, kus võib ajutiselt keelata üldtagatise vähendatud tagatissumma 
või üldtagatise kasutamise  
1.1. Üldtagatise vähendatud tagatissumma ajutine kasutuskeeld  
Tolliseadustiku artikli 94 lõikes 6 osutatud erandlikud asjaolud tähendavad 
olukorda, kus suurel hulgal juhtudel, mis hõlmavad rohkem kui üht printsi ­
paali ja ohustavad protseduuri tõrgeteta toimimist, on kindlaks tehtud, et 
olenemata seadustiku artikli 384 või artikli 9 kohaldamisest ei ole artikli 
94 lõikes 4 osutatud üldtagatise vähendatud tagatissumma enam piisav selleks, et tasuda ettenähtud tähtaja jooksul tollivõlg, mis tekib siis, kui mõni lisas 44c loetletud kaup viiakse ühenduse transiidiprotseduuri ajal 
tollijärelevalve alt välja.
 
1.2. Üldtagatise ajutine kasutuskeeld  
Tolliseadustiku artikli 94 lõikes 7 osutatud ulatuslik pettus tähendab 
olukorda, kus on kindlaks tehtud, et olenemata artiklite 384 ja 9 või 
vajaduse korral artikli 94 lõike 6 kohaldamisest ei ole tolliseadustiku artikli 
94 lõike 2 punktis b osutatud üldtagatis enam piisav selleks, et tasuda ettenähtud tähtaja jooksul tollivõlg, mis tekib siis, kui mõni lisas 44c esitatud nimekirjas loetletud kaup viiakse ühenduse transiidiprotseduuri 
ajal tollijärelevalve alt välja. Sel puhul tuleb arvesse võtta protseduuri 
ajal tollijärelevalve alt välja viidava kauba mahtu ja väljaviimise asjaolu ­
sid, eelkõige juhul, kui see on tingitud rahvusvahelisest organiseeritud kuritegevusest.
 
▼M19  
2. Otsuse kehtivusaeg  
2.1. Otsus, millega ajutiselt keelatakse üldtagatise vähendatud tagatissumma 
või üldtagatise kasutamine, kehtib kuni 12 kuud, kui komisjon ei otsusta 
seda ajavahemikku pikendada või otsust kehtetuks tunnistada kooskõlas 
komiteemenetlusega.  
▼M32  __________  
▼M19  
3. Meetmed üldtagatise kasutuskeelust tulenevate finantstagajärgede leeven ­
damiseks  
Kui lisas 44c loetletud kauba puhul on ajutiselt keelatud üldtagatise kasu ­
tamine, võivad üldtagatist kasutavad isikud taotleda luba üksiktagatise 
kasutamiseks. Kohaldatakse siiski järgmisi eritingimusi:  
— üksiktagatis vormistatakse spetsiaalse garantiidokumendina, mis 
sisaldab viidet käes-olevale lisale ja hõlmab ainult otsuses nimetatud 
kaupa,  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 919
 
__________  
▼M19  
— tagatist võib kasutada mitme samaaegselt või järgemööda toimuva veo 
puhul tingimusel, et summad, mis on seotud käsilolevate vedudega, 
mille puhul protseduur ei ole veel lõpetatud, ei ületa üksiktagatise 
summat,  
— iga kord, kui lõpetatakse üksiktagatisega hõlmatud ühenduse transi ­
itveo protseduur, vabastatakse sellele veole vastav summa, mille võib 
uuesti kasutusele võtta järgmise veo puhul maksimaalse tagatissumma 
ulatuses.  
4. Erandid otsusest, millega ajutiselt keelatakse üldtagatise vähendatud taga ­
tissumma või üldtagatise kasutamine  
4.1. Printsipaalidel võib lubada kasutada üldtagatise vähendatud tagatissummat 
või üldtagatist selleks, et rakendada ühenduse transiidiprotseduuri kauba suhtes, mille suhtes kehtib kõnealuste tagatiste kasutamist ajutiselt keelav 
otsus, kui nad suudavad tõestada, et kõnealuse kaubaga seoses ei ole 
tekkinud ühtki tollivõlga nende poolt tehtud ühenduse transiitvedude käigus otsuse tegemisele eelneva kahe aasta jooksul või, kui sellel ajava ­
hemikul on tekkinud võlad, et võlgnik või käendaja on need ettenähtud 
tähtaja jooksul täielikult tasunud.
 
Ajutiselt keelatud üldtagatise kasutusloa saamiseks peab printsipaal täitma 
ka artikli 381 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused.  
4.2. Punktis 4.1 osutatud erandite tegemise suhtes kohaldatakse artikleid 374- 
378 mutatis mutandis . 
▼M32  
4.3. Pädev asutus teeb erandi lubamisel üldtagatise sertifikaadi lahtrisse 8 järg ­
mise märkuse:  
— PIIRAMATU KASUTAMINE – 99209.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 920
 
LISA 48  
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSE ­
DUUR  
ÜLDTAGATIS  
I. Käendaja kohustus  
▼M45  
1. Allakirjutanu (  1 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (  2 ) ,. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
tagab käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
kuni suuruse …summa ulatuses, . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
st 100/50/30 % (  3 ) tollivõla limiidist Euroopa Liidu  
(kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, 
Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka 
Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Horvaatia Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksem ­
burgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, 
Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia 
Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suur ­
britannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik),
 
Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vaba ­
riigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasuks (  4 ) printsipaali põhi- 
ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille 
eest printsipaal (  5 ) võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada 
vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes.
 
▼M43  
2. Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese 
kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad eelnimetatud maksimum ­
summa ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast 
alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist päde ­
vatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
 
Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul 
pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30päevast 
tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja 
pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.
 
Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud 
summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise tolli ­
võla tasumist, mis tuleneb ühenduse transiitveost või ühistransiitveost, mida 
alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või 30 päeva jooksul alates 
selle kättesaamisest.  ▼M43  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 921
 
3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsep ­
teerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad 
käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitve ­
dudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.
 
4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (  6 ) 
kõikides punktis 1 loetletud riikides:  
Riik Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress  
. . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 
Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema 
võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud 
või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõue ­
tekohaselt kättetoimetatuks.  
Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema 
ametlikud asukohad.  
Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab 
seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.  
Koht . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . kuupäev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
………………………………………… ………  
(Allkiri  ( 7 )) 
II. Tagatistolliasutuse aktsept  
Tagatistolliasutus  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . .  
Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud (kuupäev)  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . .  
………………………………………… ………  
(Tempel ja allkiri ) 
___________  
( 1 ) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi. 
( 2 ) Täielik aadress. 
( 3 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 4 ) Maha tõmmata konventsiooniosalis(t)e või teiste riikide (Andorra või San Marino) nimi, 
kelle territooriumi ei läbita. Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile 
kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul. 
( 5 ) Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress. 
( 6 ) Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab 
käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud 
kirjavahetust, ning lõike 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega 
vastavusse viia  mutatis mutandis . Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende 
riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht. 
( 7 ) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis 
hõlmab . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (summa)”; summa kirjutatakse sõnadega.  ▼M43  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 922
 
LISA 49  
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSE ­
DUUR  
ÜKSIKTAGATIS  
I. Käendaja kohustus  
▼M45  
1. Allakirjutanu (  1 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (  2 ) ,. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
tagab käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
kuni suuruse …summa ulatuses, . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
st 100/50/30 % (  3 ) tollivõla limiidist Euroopa Liidu  
„(kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, 
Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka 
Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Horvaatia Vabariik, 
Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksem ­
burgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia 
Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suur ­
britannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik),
 
Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vaba ­
riigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasuks (  4 ) printsipaali põhi- 
ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal… (
 5 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või vastutavaks saada seoses 
tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on ühenduse transiidiprotseduuril või 
ühistransiidiprotseduuril lähtetolliasutusest…. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 
sihttolliasutusele . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
Kauba kirjeldus …  
▼M43  
2. Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese 
kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi 
lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab 
enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
 
Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul 
pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need 
võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava 
määraga.
 ▼M43  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 923
 
3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsep ­
teerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad 
käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitve ­
dudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.
 
4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (  5 ) 
kõikides punktis 1 loetletud riikides:  
Riik Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress  
. . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 
Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema 
võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud 
või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõue ­
tekohaselt kättetoimetatuks.  
Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema 
ametlikud asukohad.  
Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab 
seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.  
Koht . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . kuupäev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
………………………………………… ………  
(Allkiri  ( 6 )) 
II. Tagatistolliasutuse aktsept  
Tagatistolliasutuses  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . .  
on . . . . . . . (kuupäev) aktsepteeritud käendaja kohustus, mis hõlmab . . . . . . . 
(kuupäev) deklaratsiooni nr . . . . . . . . . . . . . . . . . . (  7 ) alusel toimuvat ühenduse 
transiitvedu/ühistransiitved.u.  
………………………………………… ………  
(Tempel ja allkiri ) 
___________  
( 1 ) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi. 
( 2 ) Täielik aadress. 
( 3 ) Maha tõmmata konventsiooniosalis(t)e või teiste riikide (Andorra või San Marino) nimi, 
kelle territooriumi ei läbita. Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile 
kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul. 
( 5 ) Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress. 
( 5 ) Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab 
käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud 
kirjavahetust, ning lõike 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega 
vastavusse viia  mutatis mutandis . Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende 
riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht. 
( 6 ) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis 
hõlmab . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (summa).”, summa kirjutatakse sõnadega. 
( 7 ) Täidab lähtetolliasutus.  ▼M43  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 924
 
LISA 50  
ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSE ­
DUUR  
MAKSEKVIITUNGINA ESITATAV ÜKSIKTAGATIS  
I. Käendaja kohustus  
▼M45  
1. Allakirjutanu (  1 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (  2 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ,  
tagab käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
Euroopa Liidu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . 
(kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, 
Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka 
Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Horvaatia Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksem ­
burgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, 
Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia 
Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suur ­
britannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik),
 
Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vaba ­
riigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasuks (  3 ) 
printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a 
rahatrahvid), mille eest printsipaal võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate 
tollivõlgadega, mida kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistran ­
siidiprotseduuril oleva kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohu ­
stunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 7 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta.
 
▼M43  
2. Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese 
kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni 7 000 euro ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäe ­
vast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui 
tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
 
Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul 
pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30päevast 
tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava 
määraga.
 
3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsep ­
teerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitve ­
dudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi 
juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.
 ▼M43  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 925
 
4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (  4 ) 
kõikides punktis 1 loetletud riikides:  
Riik Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress  
. . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 
Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema 
võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõue ­
tekohaselt kättetoimetatuks.
 
Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema 
ametlikud asukohad.  
Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab 
seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.  
Koht . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , kuupäev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
………………………………………… ………  
(Allkiri  ( 5 )) 
II. Tagatistolliasutuse aktsept  
Tagatistolliasutus  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . .  
Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud (kuupäev)  
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . .  
………………………………………… ………  
(Tempel ja allkiri ) 
___________  
( 1 ) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi. 
( 2 ) Täielik aadress. 
( 3 ) Ainult ühenduse transiitvedude puhul. 
( 4 ) Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab 
käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud 
kirjavahetust, ning lõike 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega 
vastavusse viia  mutatis mutandis . Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende 
riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht. 
( 5 ) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis”.  ▼M43  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 926
 
LISA 51
  
► (1) (2) (3)  A2 
► (4) M43  
► (5) M45 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 927
 
▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 928
 
LISA 51 A
  
► (1) (2) (3)  A2 
► (4) M43  
► (5) M45 ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 929
 
▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 930
 
LISA 51 B  
SELGITAV MÄRKUS ÜLDTAGATISE GARANTIISERTIFIKAATIDE JA 
TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAATIDE KOHTA  
1. Sertifikaadi esiküljele märgitavad andmed  
Välja antud üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrites 1-8 ja tagatisest vabas ­
tamise sertifikaadi lahtrites 1-7 esitatud andmeid ei tohi hiljem muuta ega kustutada ja neile ei või midagi lisada.
 
1.1. Rahaühiku kood  
Liikmesriigid märgivad üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrisse 6 ja taga ­
tisest vabastamise sertifikaadi lahtrisse 5 kasutatud rahaühiku kolmetähe ­
lise ISO-koodi (ISO 4217).  
1.2. Kinnitamine  
▼M32  
1.2.1. Kui üldtagatist ei tohi kasutada seetõttu, et kaup on loetletud lisas 44c 
esitatud nimekirjas, tehakse sertifikaadi lahtrisse 8 järgmine märkus:  
— Piiratud kehtivus – 99200.  
▼M19  
1.2.2. Kui printsipaal on kohustunud esitama kõik oma transiidideklaratsioonid 
konkreetsele lähtetolliasutusele, märgitakse selle asutuse nimi suurtähte ­
dega üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrisse 8 või tagatisest vabastamise 
sertifikaadi lahtrisse 7.  
1.3. Sertifikaatide kinnitamine nende kehtivusaja pikendamise korral  
Kui sertifikaadi kehtivusaega pikendatakse, teeb tagatistolliasutus aktsep ­
teerimise kohta märke üldtagatise garantiisertifikaadi lahtrisse 9 või taga ­
tisest vabastamise sertifikaadi lahtrisse 8.  
2. Sertifikaadi tagaküljele märgitavad andmed. Transiidideklaratsioonide 
allkirjastamiseks volitatud isikud  
2.1. Sertifikaadi väljaandmisel või selle kehtivusaja jooksul peab printsipaal 
märkima sertifikaadi tagaküljele nende isikute nimed, keda ta volitab transiidideklaratsioone allkirjastama. Kõik sellised kanded peavad sisal ­
dama volitatud isiku perekonna- ja eesnime ja tema allkirja näidist ning 
printsipaali allkirja. Printsipaal võib läbi kriipsutada kõik lahtrid, mida ta ei soovi kasutada.
 
2.2. Printsipaal võib need volitused igal ajal kehtetuks tunnistada.  
2.3. Kõik isikud, kelle nimi on märgitud lähtetolliasutusele esitatava sertifi ­
kaadi tagaküljele, on printsipaali volitatud esindajad.  
3. Sertifikaatide kasutamine juhul, kui üldtagatise kasutamine on keelatud.  
Kasutamise kord on esitatud lisa 47a punktis 4.  
__________  
▼M5 __________  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 931
 
LISA 54
  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 932
 
__________  
▼M13  __________  
▼M19  __________  ▼M19  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 933
 
LISA 58  
SILT (artiklid 417 ja 432)
  
Värv:  must rohelisel taustal.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 934
 
LISA 59  
ARTIKLIS 459 OSUTATUD TEATISE VORM  
Nõude esitanud koordineerimiskeskuse kirjapea  
Adressaat: koordineerimiskeskus, kelle tegevuspiirkonda kuulub ajutise impordi 
tolliasutus, või mõni teine koordineerimiskeskus  
TEEMA: ATA-MÄRKMIK – NÕUDE ESITAMINE  
Käesolevaga teatame, et kooskõlas ATA-konventsiooniga/Istanbuli konventsioo ­
niga (  1 ) saadeti … (  2 ) meie garantiiühingule nõue tolli- ja muude maksude tasu ­
miseks seoses järgmise ATA-märkmikuga:  
1. ATA-märkmik nr:  
2. Märkmiku välja andnud kaubanduskoda:  
Linn:  
Riik:  
3. Kellele:  
Märkmiku valdaja:  
Aadress:  
4. Märkmiku kehtivusaja lõpp:  
5. Reekspordiks määratud kuupäev: (  3 ) 
6. Transiidi-/impordilehe number: (  4 ) 
7. Lehe kinnitamise kuupäev:  
Väljaandva koordineerimiskeskuse esindaja allkiri ja pitser  ▼M26  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 935  
( 1 ) ATA-konventsiooni artikkel 7, Brüssel, 6. detsember 1961/Istanbuli konventsiooni A lisa 
artikkel 9, 26. juuni 1990. 
( 2 ) Märkida saatmiskuupäev. 
( 3 ) Andmed saadakse lõpetamata transiidi- või ajutise impordi lehelt või selle puudumisel 
koordineerimiskeskuselt. 
( 4 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 LISA 60  
MAKSUSTAMISVORM  
Nr . . . . . . . . . . . / . . . . . . . . . . . (eksemplaride üldarv)  
Antud järjekorras tuleb esitada järgmised andmed:  
1. ATA-märkmiku number: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
2. Transiidi-/ impordilehe number: (  1 ). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
3. Lehe kinnitamise kuupäev: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
4. Omanik ja aadress:. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
5. Kaubanduskoda: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
6. Päritoluriik: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
7. Märkmiku kehtivusaja lõpp: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
8. Kauba reekspordi tähtaeg: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
9. Saabumistolliasutus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
10. Ajutise impordi tolliasutus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
11. Kauba kirjeldus:. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
12. CN-kood: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
13. Esemete arv: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
14. Mass või maht: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
15. Väärtus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
16. Tolli- ja muude maksude arvestus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . : 
Liik Maksu alus Määr Summa Vahetuskurss 
Kokku:  
(Sõnadega: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . )  
17. Tolliasutus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
Koht ja kuupäev: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Allkiri Pitser  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 936  
( 1 ) Mittevajalik läbi kriipsutada.
 MAKSUSTAMISVORM A  
Nr . . . . . . . . . . . / . . . . . . . . . . . (eksemplaride üldarv)  
11. Kauba kirjeldus:. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
12. CN-kood: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
13. Esemete arv: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
14. Mass või maht: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
15. Väärtus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
16. Tolli- ja muude maksude arvestus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Liik Maksu alus Määr Summa Vahetuskurss 
Kokku:  
(Sõnadega: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ) 
11. Kauba kirjeldus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
12. CN-kood: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
13. Esemete arv: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
14. Mass või maht: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  
15. Väärtus: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
16. Tolli- ja muude maksude arvestus:. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Liik Maksu alus Määr Summa Vahetuskurss 
Kokku:  
(Sõnadega: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . )  
Kokkuvõte 
Liik Summa Makseviis Vahetu ­
skurss 
Kokku:  
(Sõnadega: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ) ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 937
 
MAKSUSTAMISVORMILE KANTAVAID ANDMEID REGULEERIVAD 
SÄTTED  
I. Üldine teave  
Maksustamisvormile kantakse vormi väljaandnud liikmesriigi tähis:  
▼A1 
AT = Austria  
▼B 
BE = Belgia  
DK = Taani  
DE = Saksamaa  
EL = Kreeka  
ES = Hispaania  
▼A1 
FI = Soome  
▼B 
FR = Prantsusmaa  
IE = Iiri  
IT = Itaalia  
LU = Luksemburg  
NL = Holland  
PT = Portugal  
▼A1 
SE = Rootsi  
▼B 
UK = Ühendkuningriik  
▼A2 
CZ = Tšehhi Vabariik  
EE = Eesti  
CY = Küpros  
LV = Läti  
LT = Leedu  
HU = Ungari  
MT = Malta  
PL = Poola  
SI = Sloveenia  
SK = Slovakkia  
▼M30  
BG = Bulgaaria  
RO = Rumeenia  
▼M45  
HR = Horvaatia  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 938
 
Maksustamisvorm peab sisaldama asjakohaste punktide all järgmisi andmeid. 
Käesoleva määruse artikli 458 lõikes 1 osutatud koordineerimiskeskus peab 
selle vormi täitma loetavalt.  
Punktid 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 13 ja 14:  märkida samad andmed, mis on 
transiidi- või impordilehe alumises osas, tolliasutuse jaoks ettenähtud alumises osas ja lahtris A, lahtri G punktides a ja b, lehe pöördel veerus 6, lahtri G punktis 
c, lahtri H punktis b ning lehe pöördel vastavalt veergudes 1, 2, 3 ja 4. Kui 
koordineerimiskeskusel ei ole seda lehte, märgitakse andmed keskasutusele kätte ­
saadava teabe alusel. Kui vormile tuleb märkida rohkem kui üks kaubaliik, kasutatakse maksustamisvormi A, mille punktid tuleb täita vastavalt käesolevale 
juhendile.
 
Punkt 9:  vastavalt olukorrale märkida transiidilehe lahtri H punktide a–e või 
impordilehe lahtri H täitnud tolliasutuse nimi. Kui see ei ole võimalik, märkida saabumistolliasutuse nimi vastavalt koordineerimiskeskuse käsutuses olevatele 
andmetele.
 
Punkt 10:  vastavalt olukorrale märkida transiidilehe lahtri H punkti e või impor ­
dilehe lahtri H täitnud tolliasutuse nimi. Kui see ei ole võimalik, märkida ajutise impordi tolliasutuse nimi vastavalt koordineerimiskeskuse käsutuses olevatele andmetele.
 
Punkt 15:  märkida tolliväärtuse summa vastavalt selle liikmesriigi määratud 
vääringule, kus nõue esitati.  
Punkt 16:  maksustamisvormile märkida sissenõutud tolli- ja muude maksude 
summad. Summadest peavad ilmnema tolli- ja muud maksud (kasutades selleks ettenähtud ühenduse koode) ning ATA-  ►
M26  konventsiooni/Istanbuli konvent ­
siooni A lisa artikkel 8 ◄ artiklis 6 osutatud lisamaks nii numbrite kui ka 
sõnadega. Summad tuleb maksta vormi väljaandnud liikmesriigi vääringus, mille kood kantakse teise veeru ülemisse ossa:
 
BEF = Belgia frank  
DEM = Saksa mark  
ESP = Hispaania peseeta  
IEP = Iiri nael  
LUF = Luksemburgi frank  
PTE = Portugali eskuudo  
DKK = Taani kroon  
GRD = Kreeka drahm  
FRF = Prantsuse frank  
ITL = Itaalia liir  
NLG = Hollandi kulden  
GBP = Naelsterling  
▼A1 
ATS = Austria šillingid  
FIM = Soome margad  
SEK = Rootsi kroonid  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 939
 
CZK = Tšehhi kroon  
EEK = Eesti kroon  
CYP = Küprose nael  
LVL = Läti latt  
LTL = Leedu litt  
HUF = Ungari forint  
MTL = Malta liir  
PLN = Poola zlott  
SIT = Sloveenia tolar  
SKK = Slovakkia kroon  
▼M30  
BGN = Bulgaaria levi  
RON = uus Rumeenia leu  
▼M45  
HRK = Horvaatia kuna  
▼B 
Punkt 17:  märkida koordineerimiskeskuse nimi ja vormi täitmise kuupäev; vasta ­
vasse kohta koordineerimiskeskuse pitser ja volitatud ametniku allkiri.  
II. Märkused vormi A kohta  
A. Vormi A võib kasutada ainult siis, kui maksustatakse mitmeid kaupu. See 
tuleb esitada koos põhivormiga. Põhivormi ja vormi A kogutollimaksud 
kantakse punkti „Kokkuvõte” alla.  
B. Punkti I üldisi märkusi kohaldatakse vormi A suhtes.  ▼A2 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 940
 
LISA 61  
KOHUSTUSTEST VABASTAMISE KINNITUSE VORM  
Nõude esitanud teise liikmesriigi koordineerimiskeskuse kirjapea  
Adressaat: esialgse nõude esitanud esimese liikmesriigi koordineerimiskeskus.  
TEEMA: ATA-MÄRKMIK – KOHUSTUSTEST VABASTAMISE KINNITUS  
Käesolevaga teatame, et kooskõlas ATA-konventsiooniga/ Istanbuli konventsioo ­
niga (  1 ) saadeti … (  2 ) meie garantiiühingule nõue tolli- ja muude maksude tasu ­
miseks seoses järgmise ATA-märkmikuga:  
1. ATA-märkmik nr:  
2. Märkmiku välja andnud kaubanduskoda:  
Linn:  
Riik:  
3. Kellele:  
Märkmiku valdaja:  
Aadress:  
4. Märkmiku kehtivusaja lõpp:  
5. Reekspordiks määratud kuupäev: (  3 ) 
6. Transiidi-/impordilehe number: (  4 ) 
7. Lehe kinnitamise kuupäev: Käesoleva teatisega vabastatakse teid selle nõude 
käsitlemise kohustusest.  
Väljaandva koordineerimiskeskuse esindaja allkiri ja pitser.  ▼M26  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 941  
( 1 ) ATA-konventsiooni artikkel 7, Brüssel, 6. detsember 1961/Istanbuli konventsiooni A lisa 
artikkel 9, 26. juuni 1990. 
( 2 ) Märkida saatmiskuupäev. 
( 3 ) Andmed saadakse lõpetamata transiidi- või ajutise impordi lehelt või selle puudumisel 
koordineerimiskeskuselt. 
( 4 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 LISA 62  
ERIPITSER
  
1. Liikmesriigi vapp või muu liikmesriiki kirjeldav märk või tähed  
2. Tolliasutus (  1 ) 
3. Dokumendi number  
4. Kuupäev  
5. Volitatud kaubasaatja (  2 ) 
6. Luba  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 942  
( 1 ) Kui seda pitserit kasutatakse käesoleva määruse artikli  ►M18  912g ◄ raames, käsitleb 
see lähtetolliasutust. 
( 2 ) Kui seda pitserit kasutatakse käesoleva määruse artikli 286 raames, käsitleb see heaks ­
kiidetud eksportijat.
 LISA 63
  
► (1) A2 
► (2) M30  
► (3) M7 
► (4) M45 ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 943
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 944
 
► (1) M7 ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 945
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 946
 
LISA 64
  
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 947
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 948
 
LISA 65
  
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 949
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 950
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 951
 
► (1) M7 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 952
 
LISA 66  
KONTROLLEKSEMPLARI T5 KOOSTAMISEKS VAJALIKE VORMIDE 
KASUTUSJUHEND  
A. Üldmärkused  
1. Kontrolleksemplar T5 on dokument, mis koostatakse vormil T5 ja millele 
vajaduse korral lisatakse üks või mitu vormi T5  bis või üks või mitu 
lastinimekirja T5.  
2. Kontrolleksemplar T5 on ette nähtud tõendamaks, et sellega hõlmatud 
kaupa on kasutatud eesmärgil või see on jõudnud sihtkohta, mis on ette nähtud selle kauba kasutamist reguleerivate ühenduse erisätetega, kusjuures pädev sihttolliasutus tagab ise või tema nimel tegutseva isiku 
kaudu kontrolli kõnealuse kauba kasutuse ja/või sihtkoha üle. Mõnel juhul 
kasutatakse kontrolleksemplari T5 ka pädevatele sihttolliasutusele teatami ­
seks, et kontrolleksemplaris käsitletava kauba suhtes kohaldatakse erime ­
etmeid. Algatatud menetlus on raammenetlus, mida kohaldatakse vaid siis, 
kui see on otseselt ette nähtud ühenduse vastavates õigusaktides. Seda 
võidakse kohaldada ka siis, kui kaupa ei veeta tolliprotseduuri alusel.
 
3. Kontrolleksemplaril T5 peab olema üks originaaleksemplar ja vähemalt 
üks koopia, millel igaühel peab olema originaalallkiri.  
Kui kaupa veetakse tolliprotseduuri alusel, tuleb kontrolleksemplari T5 
originaal ja koopia(d) esitada koos lähte- või lähetustolliasutusele, kellele jääb üks koopia, samas kui originaaleksemplar on kaubaga kaasas ja tuleb 
koos sellega esitada sihttolliasutusele.
 
Kui kauba suhtes ei kohaldata tolliprotseduuri, annab kontrolleksemplari 
T5 välja lähetustolliasutus, kellele jääb koopia. Vormi T5 lahtrisse 109 märgitakse sõnad „Kauba suhtes ei kohaldata tolliprotseduuri”. Kontrollek ­
semplari T5 originaal tuleb esitada koos kaubaga pädevale sihttolliasutu ­
sele.
 
4. Kui kasutatakse vorme T5  bis, tuleb täita nii vorm T5 kui ka vormid T5  
bis. 
Kui kasutatakse lastinimekirju T5, tuleb täita vorm T5, kuid lahtrid 31, 32, 
33, 35, 38, 100, 103 ja 105 tuleb läbi kriipsutada ning asjaomane teave märkida ainult lastinimekirja(desse) T5.
 
5. Vormiga T5 ei või korraga kaasas olla nii vormid T5  bis kui ka lastini ­
mekirjad T5.  
6. Vormid tuleb trükkida helesinisele kirjapaberile, mis kaalub vähemalt 40 
g/m  2 . Paber peab olema piisavalt läbipaistmatu, et ühel poolel olev teave ei 
mõjutaks teisel poolel oleva teabe loetavust, ja paber peaks olema piisavalt tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega kortsuks.
 
Vormide mõõdud on vormide T5 ja T5  bis puhul 210 × 297 mm ning 
lastinimekirjade T5 puhul 297 × 420 mm, kusjuures pikkuse puhul on 
lubatud hälve –5 mm kuni +8 mm.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 953
 
Tagastamisaadress ja vormi esiküljel olev oluline märkus võivad olla 
trükitud punasega.  
Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et kontrolleksemplaril T5 
oleks trükikoja nimi ja aadress või tema identifitseerimist võimaldav tähis.  
7. Kontrolleksemplar T5 koostatakse ühes ühenduse ametlikus keeles, mida 
lähteliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad.  
Selle liikmesriigi pädevad asutused, kellele kõnealune dokument esita ­
takse, võivad vajaduse korral nõuda, et see tõlgitaks nimetatud liikmesriigi 
ametlikku keelde või ühte selle liikmesriigi ametlikest keeltest.  
8. Vormid T5 ja T5  bis või lastinimekirjad T5 tuleb täita kirjutusmasinal, 
mõne teise kirjutiga või muul sarnasel viisil. Samuti võib need täita loeta ­
valt käsitsi tindi ja suurtähtedega. Et hõlbustada vormide T5 täitmist kirju ­
tusmasinal, tuleb need kirjutusmasinasse asetada nii, et lahtrisse 2 sise ­
statav esimene täht paikneks ülemise vasaku nurga väikeses positsioonilah ­
tris. 
Vormidel ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Kui on vaja teha paran ­
dusi, kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajalikud andmed. Iga 
sellise paranduse juures peavad olema paranduse teinud isiku nimetähed ja selle ehtsust peavad tõendama pädevad asutused, kes võivad nõuda uue vormi esitamist.
 
Eespool nimetatud viiside asemel võib vorme täita ka automaatse paljun ­
damise teel. Sel moel võib neid koostada ja täita tingimusel, et järgitakse 
rangelt näidiseid, paberi omadusi, vormide suurust, kasutatavat keelt, loeta ­
vust, kustutamis- ja ülekirjutamiskeeldu ning paranduste tegemist käsitle ­
vaid eeskirju.  
B. Vormidega T5 seotud sätted  
Vastavalt vajadusele tuleb täita üksnes järjekorranumbriga tähistatud 
lahtrid. Muud trükitähtedega tähistatud lahtrid on üksnes ametlikuks kasu ­
tamiseks, välja arvatud erisätetega või volitatud kaubasaatjaid käsitlevate 
sätetega ettenähtud juhud.  
LAHTER 2: KAUBASAATJA/EKSPORTIJA  
Märkida asjaomase isiku või äriühingu täielik nimi ja 
täielik aadress. Liikmesriigid võivad lisada identifitsee ­
rimisnumbrit käsitleva juhendi (identifitseerimisnumber, mille pädev asutus on andnud asjaomasele isikule maksustamise, statistika või muul otstarbel).
 
LAHTER 3: VORMID  
Märkida vormi number kasutatud vormide T5 ja T5  bis 
üldarvu suhtes. Näiteks kui esitatakse üks vorm T5 ja kaks vormi T5  bis, märgitakse vormile T5 „1/3”, esime ­
sele vormile T5  bis„2/3” ja teisele vormile T5 „3/3”.
 
Kui kaubasaadetis koosneb ainult ühest kaubanimetusest, 
st et täita tuleb ainult üks „Kauba kirjelduse” lahter, 
jäetakse lahter 3 tühjaks, kuid lahtrisse 5 märgitakse 
arv 1.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 954
 
LAHTER 4: LASTINIMEKIRJAD  
Märkida võimalike lisatud lastinimekirjade üldarv 
numbriga.  
LAHTER 5: KAUBANIMETUSED  
Märkida kaubanimetuste üldarv, mida asjaomane isik on 
deklareerinud vormidel T5 ning kõigil kasutatud vormidel T5  bis ja lastinimekirjades T5. Kaubanimetuste 
arv peab olema 1, kui kasutatakse ainult üht vormi T5, 
või see peab vastama vormide T5  bis lahtris 31 või 
lastinimekirjades T5 esitatud kaupade üldarvule.
 
LAHTER 6: PAKKEÜKSUSTE ÜLDARV  
Märkida kõnealuse kaubasaadetise moodustavate 
pakkeüksuste üldarv.  
LAHTER 7: VIITENUMBER  
Vabatahtlikult kasutatav lahter, kuhu märgitakse 
viitenumber, mille asjaomane isik on kõnealusele kauba ­
saadetisele andnud.  
LAHTER 8: KAUBASAAJA  
Märkida nende asjaomaste isikute või äriühingute nimi 
ja täielik aadress, kellele kaup tarnitakse.  
LAHTER 14: DEKLARANT/ESINDAJA  
Märkida asjaomase isiku või äriühingu nimi ja täielik 
aadress vastavalt kehtivatele õigusaktidele. Kui deklarant ja kaubasaatja/eksportija on sama isik, märkida „kaubasaatja/eksportija”. Liikmesriigid võivad lisada 
identifitseerimisnumbrit käsitleva juhendi (identifitsee ­
rimisnumber, mille pädev asutus on andnud asjaomasele isikule maksustamise, statistika või muul eesmärgil).
 
LAHTER 15: LÄHETUS-/EKSPORDIRIIK  
Märkida riigi nimi, kust kaup lähetatakse/eksporditakse.  
LAHTER 17: SIHTRIIK  
Märkida asjaomase riigi nimi.  
LAHTER 18: TRANSPORDIVAHEND LÄHETAMISEL. RIIK  
Asjakohase ühenduse koodi abil märkida selle transpor ­
divahendi identifitseerimisandmed, millele kaup läheta ­
misformaalsuste lõpetamisel vahetult laaditakse või 
laaditi, s.o registrinumber (-numbrid) või nimi (veoauto, laev, raudteevagun, õhusõiduk), ning seejärel (välja arvatud raudteeveo puhul) transpordivahendi (või kui 
transpordivahendeid on mitu, siis neid vedava veoki) 
riikkondsus.
 ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 955
 
LAHTER 19: KONTEINER  
Asjakohase ühenduse koodi abil märkida olukord lähe ­
tamise hetkel („0” — kaubad, mida ei veeta konteineri ­
tes, või „1” — kaubad, mida veetakse konteinerites).  
LAHTER 31: PAKKEÜKSUSED JA KAUBA KIRJELDUS — 
MARKEERINGUD — KONTEINERI NUMBRID — PAKKEÜKSUSTE ARV JA LIIK
 
Märkida pakkeüksuste markeeringud, arv ja liik või 
pakkimata kauba puhul deklaratsiooniga hõlmatud 
kauba hulk ja vajaduse korral sõna „lahtine” koos 
kauba identifitseerimiseks vajalike andmetega. Kauba kirjeldus on tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis on 
esitatud piisavalt täpselt, et võimaldada kaupa identifit ­
seerida ja klassifitseerida.
 
Kui asjaomase kauba suhtes kohaldatavate ühenduse 
eeskirjadega nähakse ette erikord, peab kauba kirjeldus vastama kõnealustele eeskirjadele.
 
Kõnealusesse lahtrisse tuleb märkida ka nimetatud 
eeskirjadega ettenähtud lisateave. Põllumajandussaaduste 
ja -toodete kirjeldus peab olema kooskõlas põllumajan ­
dussektoris kehtivate ühenduse õigusaktidega.  
Konteinerite kasutamise korral tuleb kõnealusesse 
lahtrisse märkida ka nende identifitseerimistähised. 
Lahtrisse jääv vaba ruum tuleb läbi kriipsutada.  
LAHTER 32: KAUBANUMBER  
Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnea ­
luse kaubanimetuse järjekorranumber kasutatavates 
vormides T5 ja T5  bis deklareeritud kaubanimetuste 
üldarvu suhtes.  
Kui kaubasaadetis koosneb ainult ühest kaubanimetusest 
(üks vorm T5), jäetakse lahter tühjaks, kuid lahtrisse 5 
märgitakse arv 1.  
LAHTER 33: KAUBA KOOD  
Märkida kõnealusele kaubanimetusele vastav kood, 
kasutades vajaduse korral eksporditoetusi käsitleva nomenklatuuri koode.
 
LAHTER 35: BRUTOMASS  
Märkida lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilo ­
grammides. Brutomass on kaupade ja pakendite kogu ­
mass, välja arvatud konteinerid ja muud transpordiva ­
hendid.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 956
 
LAHTER 38: NETOMASS  
Kui ühenduse eeskirjad seda nõuavad, märkida lahtris 31 
kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. Netomass on kauba mass ilma pakendita.
 
LAHTER 40: EELNEV DOKUMENT  
Liikmesriik otsustab, kas lahtrit kasutatakse (nende 
dokumentide viitenumbrid, mis on seotud lähetamisele/ekspordile eelneva haldusmenetlusega).
 
LAHTER 41: TÄIENDAV KOGUS  
Täidetakse vajaduse korral vastavalt kaupade koondno ­
menklatuurile (märgitakse kõnealuse kaubanimetuse kogus kaupade koondnomenklatuuris ettenähtud ühiku ­
tes)
 
LAHTER 100: SISERIIKLIKUKS KASUTUSEKS  
Täidetakse vastavalt lähetus-/ekspordiliikmesriigi eeskir ­
jadele.  
LAHTER 103: NETOKOGUS SÕNADEGA (märgitakse kilogrammi ­
des, liitrites või muudes ühikutes)  
Täidetakse vastavalt ühenduse eeskirjadele.  
LAHTER 104: KASUTUS JA/VÕI SIHTKOHT  
Märkida rist kaupadele ettenähtud või määratud kasutuse 
ja/või sihtkoha jaoks ettenähtud lahtrisse. Kui vastav lahter puudub, märgitakse rist lahtrisse „Muud” ning täpsustatakse kasutus ja/või sihtkoht.
 
Kui ühenduse eeskirjadega kehtestatakse tähtaeg, mille 
jooksul tuleb kaubale kasutus määrata või see sihtkohta 
toimetada, märkida fraasi „täitmise tähtaeg … päeva” 
päevade arv.  
LAHTER 105: LITSENTSID  
Täidetakse vastavalt ühenduse eeskirjadele.  
Märkida litsentsi liik, järjekorranumber, väljaandmiskuu ­
päev ja selle välja andnud asutus.  
LAHTER 106: LISATEAVE  
Täidetakse vastavalt ühenduse eeskirjadele ja artikli 
912b lõike 9 rakenduseeskirjadele.  
LAHTER 107: KOHALDATAVAD ÕIGUSAKTID  
Märkida iga ühenduse määruse, direktiivi või otsuse 
number, mis käsitleb meetmeid, millega nähakse ette 
kaupade kasutuse ja/või sihtkoha kontrollimine.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 957
 
LAHTER 108: LISATUD DOKUMENDID  
Loetleda kontrolleksemplarile T5 lisatud saatedokumen ­
did, mis on sellega kaasas kuni sihtkohani.  
LAHTER 109: HALDUS- VÕI TOLLIDOKUMENT  
Märkida kauba vedamisel kasutatud protseduuriga seon ­
duva dokumendi liik, number ja registreerimiskuupäev, 
dokumendi välja andnud asutus ja vajaduse korral sõnad 
„Kauba suhtes ei kohaldata tolliprotseduuri”.  
LAHTER 110: KOHT JA KUUPÄEV; DEKLARANDI/ESINDAJA 
ALLKIRI JA NIMI  
Kui arvutipõhiste süsteemide kasutamist käsitlevatest 
erisätetest ei tulene teisiti, peab asjaomase isiku käsitsi 
kirjutatud originaalallkiri olema nii vormi T5 originaa ­
leksemplaril kui ka koopia(te)l. Kui asjaomane isik on juriidiline isik, peab allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning ametinimetuse.
 
C. Vormide T5  bis kasutamist käsitlevad sätted  
Vaata B osa märkusi.  
Kui automaatse andmetöötlussüsteemi kasutamist käsitlevatest erisätetest ei 
tulene teisiti, peab nii vormi T5  bis originaalil kui ka koopial või koopiatel 
olema vastavale vormile T5 alla kirjutanud isiku originaalallkiri.  
Lahtrid „Pakkeüksused ja kauba kirjeldus”, mida ei ole kasutatud, tuleb 
läbi kriipsutada, et hiljem ei oleks võimalik sinna midagi lisada.  
D. Lastinimekirjade T5 vormide kasutamist käsitlevad sätted  
Täita tuleb kõik lastinimekirjade veerud, välja arvatud need, mis on ette 
nähtud ametlikuks kasutuseks. Kasutada võib ainult lastinimekirja T5 
esikülge.  
Kontrolleksemplari T5 registreerimisnumber kantakse iga lastinimekirja T5 
registreerimisandmete jaoks ettenähtud lahtrisse.  
Lastinimekirjas T5 näidatud kaubale tuleb veerus „Kaubanumber” anda 
järjekorranumber (vaata „Kaubanumber”, lahter 32) nii, et viimane numbri ­
test oleks vormi T5 lahtris 5 esitatud üldarv.  
Tavaliselt vormi T5 lahtritesse 31, 33, 35, 38, 100, 103 ja 105 märgitavad 
andmed tuleb märkida lastinimekirja T5.  
Lahtritega 100 („Siseriiklikuks kasutamiseks”) ja 105 („Litsentsid”) seotud 
andmed tuleb märkida kauba kirjelduseks ettenähtud veergu vahetult selle teabe järele, mis käsitleb kaupa, mille kohta andmed käivad.
 
Viimase kande alla tõmmatakse horisontaaljoon ja kasutamata ruum kriip ­
sutatakse läbi, et hiljem ei oleks võimalik sinna midagi lisada.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 958
 
Vastava veeru lõppu tuleb märkida loetletud kaupa sisaldavate pakendite 
üldarv ning nende kogu bruto- ja netomass.  
Kui arvutipõhiste süsteemide kasutamist käsitlevate erisätetega ei ole ette 
nähtud teisiti, peab nii lastinimekirja T5 originaalil kui ka koopial või 
koopiatel olema vastavale vormile T5 alla kirjutanud isiku originaalallkiri.  ▼M18  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 959
 
LISA 67  
AVALDUSE- JA LOAVORMID  
(Artiklid ►M32 253b, 253c, 253h, 253l, ◄ 292, 293, 497 ja 505)  
ÜLDSÄTTED  
1. Näidiste küljendus ei ole kohustuslik; liikmesriigid võivad esitada vorme, 
kus lahtrite asemel on joonestik, või vajaduse korral lahtreid laiendada.  
Järjekorranumbrid ja asjakohane tekst on kohustuslikud.  
2. Liikmesriigid võivad lisada siseriiklikuks kasutamiseks ettenähtud lahtreid 
või jooni. Need lahtrid või jooned märgistatakse järjekorranumbri ja suur ­
tähega (nt 5A).  
3. Põhimõtteliselt tuleb täita poolpaksus kirjas järjekorranumbriga lahtrid. 
Eranditele viidatakse selgitavates märkustes. Toll võib ette näha, et lahtri 
5 täitmine on kohustuslik, ainult juhul, kui taotletakse ühtset luba.  
4. Märkuste liide sisaldab lisas 70 ettenähtud seestöötlemise majanduslike 
tingimuste koode.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 960
 
▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 961
 
▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 962
 
▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 963
 
▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 964
 
▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 965
 
▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 966
 
LIHTSUSTATUD PROTSEDUURIDE TAOTLUSE VORMIDE SELGITAVAD 
MÄRKUSED  
1. JAOTIS  
Taotluse vormi lahtritesse sisestatavad andmed  
Üldine märkus  
Vajaduse korral võib nõutava teabe esitada taotluse vormi eraldi lisas, viidates 
asjaomase vormi lahtrile.  
Liikmesriigid võivad nõuda lisateavet.  
1. Märkige taotleja täielik nimi ja aadress. Taotleja on isik, kellele luba 
väljastatakse.  
1.a Märkige ettevõtja registreerimisnumber.  
1.b Asjakohasel juhul märkige loas käesolevale taotlusele viitamiseks 
sisemine viitenumber.  
1.c Märkige kehtivad kontaktandmed (kontaktisik, kontaktaadress, tele ­
foni- ja faksinumber, e-posti aadress).  
1.d Märkige esinduse liik deklaratsiooni esitamiseks, sisestades sobi ­
vasse lahtrisse sümboli „X”.  
2. Märkige, mis liiki lihtsustatud protseduuri (kohapealne tollivormi ­
stus ja/või lihtsustatud deklaratsioon) ja millist tolliprotseduuri (impordi või ekspordi) kohaldatakse, sisestades sobivasse lahtrisse 
sümboli „X”.
 
2.a ja b. Seestöötlemise tolliprotseduuri kohta märkige peatamissüsteemi 
puhul kood 1 ja tagasimaksesüsteemi puhul kood 2.  
Reekspordi puhul taotletakse lihtsustatud protseduure juhul, kui on 
vajalik tollideklaratsioon.  
3. Märkige asjakohane kood:  
1. esimene muu loa kui ühtse loa taotlus;  
2. muudetud või uuendatud loa taotlus (märkige ka asjakohane loa 
number);  
3. esimene ühtse loa taotlus.  
4.a Märkige, kas volitatud ettevõtja staatuse kohta on väljastatud serti ­
fikaat; kui „JAH”, sisestage vastav number.  
4.b Märkige selle loa (nende lubade) liik, viitenumber ja asjakohasel 
juhul kehtivusaeg, mille suhtes taotletavat lihtsustatud protseduuri (taotletavaid lihtsustatud protseduure) kasutatakse; kui luba (lube) parasjagu taotletakse, märkige taotletava loa (taotletavate lubade) 
liik ja taotluse esitamise kuupäev.
 
Loa liigi kohta märkige üks järgmistest koodidest:  
Kood Lubatav protseduur  
1 Tolliladustamisprotseduur 
2 Seestöötlemise soodustused 
3 Ajutine import 
4 Lõppkasutus 5 Tollikontrolli all töötlemine 
6 Välistöötlemise soodustused
 ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 967
 
5. Teave keskse raamatupidamise kohta:  
— äri-, eelarve- või muud raamatupidamisdokumendid.  
5.a Märkige keskse raamatupidamise asukoha täielik aadress.  
5.b Märkige raamatupidamise liik (elektrooniline või paberkandjal ning 
kasutatava süsteemi või tarkvara liik).  
6. Märkige käesolevale taotlusele lisatud lisalehtede arv.  
II JAOTIS  
Impordi ja ekspordi lisalehe lahtritesse sisestatavad andmed  
Import ja eksport  
7. Dokumentatsiooni (tolliga seotud raamatupidamist) käsitlev teave.  
7.a Märkige dokumentatsiooni asukoha täielik aadress.  
7.b Märkige dokumentatsiooni liik (elektrooniline või paberil ning kasu ­
tatava süsteemi või tarkvara liik).  
7.c Asjakohasel juhul märkige dokumentatsiooniga seotud muud 
olulised andmed.  
8. Kaupade ja tehingute liiki käsitlev teave.  
8.a Asjakohasel juhul märkige CN-kood või vähemalt CNi kaubagrupid 
ja kaupade kirjeldus.  
8.b–e Märkige asjakohased andmed iga kuu kohta.  
8.f Impordi korral on taotlejal võimalus märkida, et ta soovib kasutada 
deklaratsiooniperioodi esimesel päeval kehtinud vahetuskurssi vasta ­
valt artiklile 172.  
Kui Te seda soovite, märkige sobivasse lahtrisse sümbol „X”.  
9. Märkige lisas 38 sätestatud asjakohased tolliprotseduuri koodid (nt 
vabasse ringlusesse ja vabasse käibesse lubamiseks kood 40).  
10. Kaupade lubatud asukohta ja vastutavat tolliametit käsitlev teave.  
10.a Kohapeal toimuva tollivormistuse korral märkige riigi koodi (ISO 
kahetähelise koodi) abil liikmesriik, kus lahtris 10.b mainitud kaubad asuvad.
 
10.b Kohapeal toimuva tollivormistuse korral sisestage kaupade asukoha 
täielik aadress.  
10.c Märkige lahtris 10.b nimetatud kaupade asukoha eest vastutava 
kohaliku tolliasutuse täielik nimi, aadress ja kontaktandmed.  
11. Märkige nende tolliasutuste täielikud nimed, aadressid ja kontak ­
tandmed, kuhu lihtsustatud deklaratsioon esitatakse.  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 968
 
12. Asjakohasel juhul märkige nende ühtse loaga hõlmatud äriühingute 
andmed, mis tegutsevad ühtse loa omaniku nimel.  
12.a Märkige osalev liikmesriik, kasutades riigi koodi (ISO kahetähelist 
koodi).  
12.b Märkige lahtris 12.a nimetatud liikmesriigis ühtse loa omaniku 
nimel tegutseva äriühingu täielik nimi ja aadress.  
13. Asjakohasel juhul märkige järelevalveasutuse täielik nimi, aadress ja 
kontaktandmed.  
14. Märkige lihtsustatud deklaratsiooni liik, sisestades asjakohasesse 
lahtrisse sümboli „X”; äri- või muude haldusdokumentide kasuta ­
mise korral tuleb täpsustada kasutatavate dokumentide liik.  
15. Asjakohasel juhul märkige asjaomase lihtsustatud protseduuri seisu ­
kohast olulised täiendavad andmed või tingimused, nt lisadeklarat ­
siooni esitamise tähtaeg.  
16. Ühtse loa taotlemisel  
nõustub taotleja mis tahes teabe vahetamisega kõikide teiste liikmesriikide tollia ­
sutustega ja komisjoniga;  
võib taotleja nõustuda mittekonfidentsiaalsete andmete avalikkusele teatavaks 
tegemisega Interneti kaudu, märkides asjakohasesse lahtrisse sümboli „X”.  
Mittekonfidentsiaalsed andmed on avalikkusele kättesaadavad.  
Avalikkusele on kättesaadavad järgmised andmed (viitega taotluse vormi lahtri 
numbrile):  
— lihtsustatud protseduuride ühtse loa omaniku nimi ja aadress (lahter 1);  
— loa number (loa numbri määrab tolliasutus);  
— lisas 38 sätestatud protseduuri(de) kood (lahter 9);  
— märge selle kohta, kas lihtsustatud protseduuri lubatakse impordi või ekspordi 
jaoks (lahter 2.a või 2.b);  
— osalevate liikmesriikide ISO kahetäheline kood, nagu osutatud lisas 38 (lahter 
10.a);  
— nende ühtse loaga hõlmatud äriühingute nimed ja aadressid, mis tegutsevad 
ühtse loa omaniku nimel (lahter 12.b).  ▼M32  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 969
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 970
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 971
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 972
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 973
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 974
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 975
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 976
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 977
 
► (1) M32 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 978
 
► (1) M22 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 979
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 980
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 981
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 982
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 983
 
Liide  
(Seestöötlemise majanduslike tingimuste koodid vastavalt lisale 70)  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 984
 
LISA 68  
PROTSEDUURIL OLEVATE KAUPADE VÕI TOODETE ÜLEANDMINE 
ÜHELT LOA OMANIKULT TEISELE  
(Artikkel 513)  
A. Standardkord (kolm ühtse haldusdokumendi (SAD-dokument) eksem ­
plari)  
1. Kui kaubad või tooted antakse üle ühelt loa omanikult teisele ilma 
protseduuri lõpetamata, täidetakse eksemplaridel 1 ja 4 vastavalt arti ­
klitele 205-215 koostatud vorm ja üks eksemplariga 1 identne lisaek ­
semplar.  
2. Enne üleandmist teatatakse esimese loa omaniku järelevalveasutusele 
kavandatavast üleandmisest kõnealuse asutuse määratud vormis, et hõlbustada vajaliku kontrolli tegemist.
 
3. Esimene loa omanik (kauba või toodete saatja) säilitab lisaeksemplari 1 
ja eksemplar 1 saadetakse tema järelevalveasutusele.  
4. Eksemplar 4 liigub koos kauba või toodetega ja selle jätab endale teine 
loa omanik.  
5. Esimese loa omaniku järelevalveasutus saadab eksemplari 1 teise loa 
omaniku järelevalveasutusele.  
6. Teine loa omanik annab esimesele loa omanikule kviitungi üleantud 
kauba või toodete kohta, milles ta täpsustab nende arvestusse kandmise 
kuupäeva (ajutise impordi puhul kirjaliku tollideklaratsiooni vastuvõt ­
mise kuupäeva) ja mille esimene loa omanik endale jätab.  
B. Lihtsustatud kord:  
I. Kahe SAD-dokumendi eksemplari kasutamine.  
1. Kui kaup või tooted antakse ühelt loa omanikult teisele üle ilma 
protseduuri lõpetamata, täidetakse ainult A osa lõikes 1 nimetatud 
dokumendi eksemplarid 1 ja 4.  
2. Enne kauba või toodete üleandmist teatatakse järelevalveasutustele 
kavandatavast üleandmisest kõnealuste asutuste ettenähtud viisil, et 
võimaldada vajalikuks peetava kontrolli tegemist.  
3. Esimene loa omanik (kauba või toodete saatja) jätab eksemplari 1 
endale.  
4. Eksemplari 4 võib lisada kaubale või toodetele ja selle võib endale 
jätta teine loa omanik.  
5. Kohaldatakse A osa lõiget 6.  
II. Muude andmekandjate kasutamine SAD-dokumentide asemel, kui 
vajalik teave esitatakse:  
— andmetöötluse abil,  
— äri- või haldusdokumentide abil või  
— muu dokumendi abil.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 985
 
Liide  
Kui kasutatakse SAD-dokumentide eksemplare, tuleb allpool nimetatud lahtri ­
tesse märkida järgmine teave.  
2. Kaubasaatja: märkida esimese loa omaniku nimi ja aadress, tema järele ­
valveasutuse nimi ja aadress ning loa number ja selle väljaandnud tollia ­
sutus.  
3. Vormid: märkida komplekti järjekorranumber kasutatud vormide üldarvu 
suhtes.  
Kui deklaratsioon on seotud ühe kaubanimetusega (st kui täita tuleb ainult 
üks „Kauba kirjelduse” lahter), jäetakse lahter 3 tühjaks ning märgitakse 
lahtrisse 5 arv 1.  
5. Kaubanimetused: märkida kõikidel kasutatud vormidel või lisalehtedel 
deklareeritud kaubanimetuste üldarv. Kaubanimetuste arv peab vastama „Kauba kirjelduse” täidetud lahtrite arvule.
 
8. Kaubasaaja: märkida teise loa omaniku nimi, tema järelevalveasutuse nimi 
ja aadress ning selle koha aadress, kus kaupa või tooteid ladustada, kasu ­
tada või töödelda kavatsetakse, ning loa number ja selle väljaandnud 
tolliasutus.  
15. Lähetusriik: märkida kaupa lähetava liikmesriigi nimi.  
31. Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering — konteinerite numbrid — 
pakkeüksuste arv ja liik: märkida markeeringud, (identifitseerimis)numbrid, pakkeüksuste arv ja liik või pakkimata kauba puhul deklaratsiooniga 
hõlmatud kauba hulk või vajaduse korral sõna „lahtine” ning kauba iden ­
tifitseerimiseks vajalikud andmed.
 
Kaupa tuleks selle tavalist kaubakirjeldust kasutades piisavalt täpselt kirjel ­
dada, et seda oleks võimalik identifitseerida. Konteineri kasutamise korral tuleb kõnealusesse lahtrisse märkida ka konteineri identifitseerimistunnu ­
sed.
 
32. Kauba nr: märkida kõnealuse kaubanimetuse järjekorranumber vormidel 
või lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste üldarvu suhtes, nagu on 
ette nähtud lahtris 5.  
Kui deklaratsioon on seotud ühe kaubanimetusega, võib toll ette näha, et 
käesolevat lahtrit pole vaja täita.  
33. Kauba kood: märkida kõnealuse kaubanimetuse CN-kood. (  1 ) 
35. Brutomass: vajaduse korral märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba 
brutomass kilogrammides. Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab 
pakendit, kuid mitte konteinereid ja muid veoseadmeid.  
38. Netomass: märkida lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. 
Netomass on pakkimata kauba mass.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 986  
( 1 ) Tolliladustamisprotseduuri puhul ei ole selle lahtri täitmine kohustuslik.
 41. Täiendav kogus: vajaduse korral märkida kaubanimetuse kogus koondno ­
menklatuuris ettenähtud ühikutes.  
44. Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load: märkida protseduuri 
esmakordse rakendamise kuupäev ja suurtähtedega „ÜLEANDMINE” ning selle järele vastavalt vajadusele:
 
— „TL” — („Tolliladustamine”)  
— „ST/P” — („Seestöötlemine/peatamissüsteem”)  
— „TTK” — („Töötlemine tollikontrolli all”)  
— „AI” — („Ajutine import”)  
Kui importkauba suhtes kohaldatakse konkreetseid kaubanduspoliitilisi 
meetmeid, mis kehtivad ka üleandmise ajal, tuleks sellesse lahtrisse lisada sõna „Kaubanduspoliitika”.
 
47. Maksude arvestus: märkida maksustamisalus (väärtus, kaal või muu).  
54. Koht ja kuupäev; deklarant/esindaja allkiri ja nimi: lisada lahtris 2 nime ­
tatud isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri ja selle järele tema nimi. Kui 
asjaomane isik on juriidiline isik, peaks allakirjutanu lisama allkirjale ja 
nimele ka ametinimetuse.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 987
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 988
 ▼M20  
LISA 69  
ÜHTSED TULEMIMÄÄRAD  
(Artikli 517 lõige 3)  
Üldmärkus:  
Ühtseid tulemimäärasid kohaldatakse ainult veatu, ehtsa ja müügikõlbliku kauba suhtes, mis vastab ühenduse õigusaktidega ettenä htud kvaliteedistandarditele, tingimusel et kompensatsioonitoodete 
saamiseks ei ole kasutatud erilisi töötlemismeetodeid, et need vastaksid konkreetsetele kvaliteedinõuetele.  
Importkaubad 
Jrk nr Kompensatsioonitooted Kompensatsioonitoodete kogus 
100 kg importkauba kohta 
(kg) (  2 ) CN-kood Kirjeldus Kood (  1 ) Kirjeldus 
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
0407 00 30 Munad koorega 1 ex 0408 99 80 a) munad, kooreta, vedelal kujul või külmutatud 86,00 
ex 0511 99 90 b) munakoored 12,00 
2 0408 19 81 
ex 0408 19 89 a) munarebu, vedelal kujul või külmutatud 33,00 
ex 3502 19 90 b) munaalbumiin, vedelal kujul või külmutatud 53,00 
ex 0511 99 90 c) koored 12,00 
3 0408 91 80 a) kooreta munad, kuivatatud 22,10 
ex 0511 99 90 b) koored 12,00 
4 0408 11 80 a) kuivatatud munarebu 15,40 
ex 3502 11 90 b) munaalbumiin, kuivatatud (kristallidena) 7,40 ex 0511 99 90 c) koored 12,00 
5 0408 11 80 a) kuivatatud munarebu 15,40 
ex 3502 11 90 b) munaalbumiin, kuivatatud (muul kujul) 6,50 ex 0511 99 90 c) koored 12,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 989
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
ex 04089980 Munad, kooreta, vedelal kujul 
või külmutatud 6 0408 91 80 Kooreta munad, kuivatatud 25,70 
0408 19 81 
ja 
ex 0408 19 89 Munarebu, vedelal kujul või 
külmutatud 7 0408 11 80 Kuivatatud munarebu 46,60 
ex 1001 90 99 Pehme nisu 8 ex 1101 00 15 
(100) a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 
0,60 % massist 73,00 (*) 
ex 2302 30 10 b) kliid 22,50 
ex 2302 30 90 c) pebred 2,50 
9 ex 1101 00 15 
(130) a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 
0,60 %, kuid mitte üle 0,90 % massist 78,13 (*) 
ex 2302 30 10 b) kliid 20,00 
10 ex 1101 00 15 
(150) a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 
0,90 %, kuid mitte üle 1,10 % massist 84,75 (*) 
ex 2302 30 10 b) kliid 13,25 
11 ex 1101 00 15 
(170) a) harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 
1,10 %, kuid mitte üle 1,65 % massist 91,75 (*) 
ex 2302 30 10 b) kliid 6,25 
12 ex 1101 00 15 
(180) Harilik nisujahu, mille kuivaine tuhasisaldus on üle 
1,65 %, kuid mitte üle 1,90 % massist 98,03
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 990
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
13 1104 29 11 Kroovitud nisu (purustatud kestadega või viljakestast 
vabastatud), helvestatud või purustatud või mitte (*) 
14 1107 10 11 a) linnased, röstimata, nisust, jahuna (*) 
ex 1001 90 99 b) idandamata harilik nisu 1,00 
ex 2302 30 10 c) kliid 19,00  
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 d) idujuured 3,50 
15 1107 10 19 a) linnased, röstimata, nisust, muul kujul kui jahuna (*) 
ex 1001 90 99 b) idandamata harilik nisu  ►M21  0,95 ◄ 
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 c) idujuured  ►M21  3,33 ◄ 
16 1108 11 00 a) nisutärklis 45,46 
1109 00 00 b) nisugluteen 7,50 
ex 2302 30 10 c) kliid 25,50 
ex 2303 10 90 d) tärklisetööstuse jäätmed 12,00 
1001 10 00 Kõva nisu 17 ex 1103 11 10 a) kuskussjahu (  4 ) 50,00 
1103 11 10 b) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus 
on üle 0,95 %, kuid vähem kui 1,30 % massist 17,00 
1101 00 11 c) jahu 8,00 
ex 2302 30 10 d) kliid 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 991
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
18 ex 1103 11 10 a) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus 
on vähem kui 0,95 % massist 60,00 
1101 00 11 b) jahu 15,00 
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00 
19 ex 1103 11 10 a) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus 
on 0,95 % või rohkem, kuid vähem kui 1,30 % 
massist 67,00 
1101 00 11 b) jahu 8,00 
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00 
20 ex 1103 11 10 a) teraviljatangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus 
on 1,30 % massist või rohkem 75,00 
ex 2302 30 10 b) kliid 20,00 
21 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis ei sisalda muna ega harilikku 
nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus ei 
ületa 0,95 % massist 62,50 
1101 00 11 b) jahu 13,70 
ex 2302 30 10 c) kliid 18,70 
22 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis ei sisalda muna ega harilikku 
nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus 
on üle 0,95 %, kuid mitte üle 1,10 % massist 66,67 
1101 00 11 b) jahu 8,00 
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 992
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
23 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis ei sisalda muna ega harilikku 
nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuhasisaldus 
on üle 1,10 %, kuid mitte üle 1,30 % massist 71,43 
1101 00 11 b) jahu 3,92 
ex 2302 30 10 c) kliid 19,64 
24 ex 1902 19 10 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda 
harilikku nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuha ­
sisaldus on üle 1,30 % massist 79,36 
ex 2302 30 10 b) kliid 15,00 
25 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda 
harilikku nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuha ­
sisaldus on vähem kui 0,95 % massist (  5 ) ( 5 ) 
1101 00 11 b) jahu 13,70 
ex 2302 30 10 c) kliid 18,70 
26 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda 
harilikku nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuha ­
sisaldus on üle 0,95 %, kuid mitte üle 1,10 % 
massist (  5 ) ( 5 ) 
1101 00 11 b) jahu 8,00 
ex 2302 30 10 c) kliid 20,00 
27 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda 
harilikku nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuha ­
sisaldus on üle 1,10 %, kuid mitte üle 1,30 % massist (
 5 ) ( 5 ) 
1101 00 11 b) jahu 3,92 
ex 2302 30 10 c) kliid 19,64
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 993
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
28 ex 1902 11 00 a) makarontooted, mis sisaldavad muna, kuid ei sisalda 
harilikku nisujahu ega -püüli, ja mille kuivaine tuha ­
sisaldus on 1,30 % massist või rohkem (  5 ) ( 5 ) 
ex 2302 30 10 b) kliid 15,00 
1003 00 90 Oder 29 ex 1102 90 10 
(100) a) odrajahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 0,9 % ja 
toorkiudainesisaldus 0,9 % massist 66,67 
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 21,50 
30 ex 1103 19 30 
(100) a) odratangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei 
ületa 1 % ja toorkiudainesisaldus 0,9 % massist (*) 
1102 90 10 b) odrajahu 2,00 
ex 2302 40 10 c) kliid 10,00 ex 2302 40 90 d) pebred 21,50 
31 ex 1104 21 10 
(100) a) kroovitud (purustatud kestadega või viljakestast vaba ­
statud) oder, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 1 % 
ja toorkiudainesisaldus 0,9 % massist (
 3 ) (*) 
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 21,50
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 994
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
32 ex 1104 21 30 
(100) a) kroovitud ja peenelt või jämedalt purustatud oder, 
mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 1 % ja toorkiudai ­
nesisaldus 0,9 % massist(„Grütze” või „Grutten”) (  3 ) (*) 
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 21,50 
33 ex 1104 21 50 
(100) a) poleeritud oder, (  6 ) mille kuivaine tuhasisaldus ei 
ületa 1 % massist (ilma talgita) — esimene sort 50,00 
ex 2302 40 10 b) kliid 20,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 27,50 
34 ex 1104 21 50 
(300) a) poleeritud oder, (  6 ) mille kuivaine tuhasisaldus ei 
ületa 1 % massist (ilma talgita) — teine sort (*) 
ex 2302 40 10 b) kliid 20,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 15,00 
35 ex 1104 11 90 a) helvestatud oder, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 
1 % ja toorkiudainesisaldus 0,9 % massist 66,67 
ex 2302 40 10 b) kliid 10,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 21,33
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 995
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
36 ex 1107 10 91 a) röstimata odralinnased, jahuna (*) 
ex 1003 00 90 b) idandamata oder 1,00 ex 2302 40 10 c) kliid 19,00  
►
M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 d) idujuured 3,50 
37 ex 1107 10 99 a) röstimata odralinnased (*) 
ex 1003 00 90 b) idandamata oder  ►M21  0,98 ◄ 
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 c) idujuured  ►M21  3,42 ◄ 
38 1107 20 00 a) röstitud linnased (*) 
ex 1003 00 90 b) idandamata oder  ►M21  0,96 ◄ 
►M21 __________  ◄ 
ex 2303 30 00 c) idujuured  ►M21  3,36 ◄ 
1004 00 00 Kaer 39 ex 1102 90 30 
(100) a) kaerajahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 2,3 %, 
toorkiudainesisaldus 1,8 % ja niiskusesisaldus 11 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktivi ­
seerimata 55,56 
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 7,50
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 996
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
40 ex 1103 12 00 
(100) a) kaeratangud ja -jahu, mille kuivaine tuhasisaldus ei 
ületa 2,3 %, kestasisaldus 0,1 % ja niiskusesisaldus 11 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktiviseerimata (*) 
ex 1102 90 30 b) jahu 2,00 
ex 2302 40 10 c) kliid 33,00 ex 2302 40 90 d) pebred 7,50 
41 ex 1104 22 98 Ivatud kaer 98,04 42 ex 1104 22 20 
(100) a) kroovitud (purustatud kestadega või viljakestast vaba ­
statud) kaer, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 
2,3 %, kestasisaldus 0,5 % ja niiskusesisaldus 11 % 
massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktivi ­
seerimata (
 3 ) (*) 
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00 
43 ex 1104 22 30 
(100) a) kroovitud ja peenelt või jämedalt purustatud kaer, 
mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 2,3 %, kestasi ­
saldus 0,1 % ja niiskusesisaldus 11 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktiviseerimata („Grütze” või „Grutten”) (
 3 ) (*) 
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 3,50
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 997
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
44 ex 1104 12 90 
(100) a) helvestatud kaer, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 
2,3 %, kestasisaldus 0,1 % ja niiskusesisaldus 12 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktivi ­
seerimata 50,00 
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00 
ex 2302 40 90 c) pebred 13,00 
45 ex 1104 12 90 
(300) a) helvestatud kaer, mille kuivaine tuhasisaldus ei ületa 
2,3 %, kestasisaldus on üle 0,1 %, kuid mitte üle 
1,5 % ja niiskusesisaldus ei ületa 12 % massist ning mille peroksidaas on praktiliselt aktiviseerimata 62,50 
ex 2302 40 10 b) kliid 33,00 
1005 90 00 Mais, muu 46 ex 1102 20 10 
(100) a) maisijahu, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 1,3 % 
ja toorkiudainesisaldus 0,8 % massist 71,43 
ex 1104 30 90 b) maisiidud 12,00 
ex 2302 10 10 c) kliid 14,00 
47 ex 1102 20 10 
(200) a) maisijahu, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 1,3 %, 
kuid mitte üle 1,5 % ja toorkiudainesisaldus ei ületa 
0,8 % massist (*) 
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00 
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 998
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
48 ex 1102 20 90 
(100) a) maisijahu, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 1,5 %, 
kuid mitte üle 1,7 % ja toorkiudainesisaldus ei ületa 1 % massist 83,33 
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00 
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50 
49 ex 1103 13 10 
(100) a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus ei 
ületa 0,9 % ja toorkiudainesisaldus 0,6 % massist (
 7 ) 55,56 
1102 20 10 
või 1102 20 90 b) maisijahu 16,00 
ex 1104 30 90 c) maisiidud 12,00 
ex 2302 10 10 d) kliid 14,00 
50 ex 1103 13 10 
(300) a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus ei 
ületa 1,3 % ja toorkiudainesisaldus ei ületa 0,8 % massist (
 7 ) 71,43 
ex 1104 30 90 b) maisiidud 12,00 
ex 2302 10 10 c) kliid 14,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 999
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
51 ex 1103 13 10 
(500) a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus on 
üle 1,3 %, kuid mitte üle 1,5 %, ja mille toorkiudai ­
nesisaldus ei ületa 1 % massist (  7 ) (*) 
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00 
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50 
52 ex 1103 13 90 
(100) a) maisitangud ja -jahu, mille kuivaine rasvasisaldus on 
üle 1,5 %, kuid mitte üle 1,7 %, ja mille toorkiudai ­
nesisaldus ei ületa 1 % massist (  7 ) (*) 
ex 1104 30 90 b) maisiidud 8,00 
ex 2302 10 10 c) kliid 6,50 
53 ex 1104 19 50 
(110) a) helvestatud mais, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 
0,9 % ja toorkiudainesisaldus 0,7 % massist 62,50 
ex 2302 10 10 b) kliid 35,50 
54 ex 1104 19 50 
(130) a) helvestatud mais, mille kuivaine rasvasisaldus ei ületa 
1,3 % ja toorkiudainesisaldus 0,8 % massist 76,92 
ex 2302 10 10 b) kliid 21,08
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1000
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
55 ex 1104 19 50 
(150) a) helvestatud mais, mille kuivaine rasvasisaldus on üle 
1,3 %, kuid mitte üle 1,7 %, ja mille toorkiudainesi ­
saldus ei ületa 1 % massist 90,91 
ex 2302 10 10 b) kliid 7,09 
56 1108 12 00 a) maisitärklis  ►M21  (*) ◄ 
b) järjekorranumbri 62 all loetletud tooted  ►M21  29,91 ◄ 
57 ex 1702 30 51 
või 
ex 1702 30 91 a) glükoos, valge kristallilise aglomeeritud või aglomee ­
rimata pulbrina (  8 ) ►M21  (*) ◄ 
b) järjekorranumbri 62 all loetletud tooted  ►M21  29,91 ◄ 
ex 1702 30 99 c) glükoosijäägid  ►M21  9,95 ◄ 
58 ex 1702 30 59 
või 
ex 1702 30 99 a) glükoos, muul kujul kui valge kristallilise aglomee ­
ritud või aglomeerimata pulbrina (  9 ) ►M21  (*) ◄ 
b) järjekorranumbri 62 all loetletud tooted  ►M21  29,91 ◄ 
59 ex 2905 44 11 
või 
ex 3824 60 11 a) D-glütsitooli (sorbitooli) vesilahus, mis sisaldab kuni 
2 massiprotsenti D-mannitooli väljendatuna 
D-glütsitooli kontsentratsiooni kaudu (  10 ) 59,17 
b) järjekorranumbri 63 all loetletud tooted 29,10
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1001
 ▼M20  
(1) (1) (2) (3) (4) (5)  
60 ex 2905 44 19 
või 
ex 3824 60 19 a) D-glütsitooli (sorbitooli) vesilahus, mis sisaldab 
rohkem kui 2 massiprotsenti D-mannitooli väljenda ­
tuna D-glütsitooli kontsentratsiooni kaudu (  11 ) 67,56 
b) järjekorranumbri 63 all loetletud tooted 29,10 
61 ex 2905 44 91 
või 
ex 2905 44 99 
või 
ex 3824 60 91 
või 
ex 3824 60 99 a) D-glütsitool (sorbitool) 100 kg kuivaine kohta 41,32 
b) järjekorranumbri 63 all loetletud tooted 29,10  
Importkaubad 
Jrk nr Kompensatsioonitooted Kompensatsioonitoodete kogus 100 kg importkauba kohta (kg) (  2 ) 
CN-kood Kirjeldus Kood (  1 ) Kirjeldus (a) (b) (c) (d) (e) (f) 
(1) (2) (3) (4) (5)  
1005 90 00 62 Järjekorranumbrite 56-58 all loetletud 
kompensatsioonitooteid täiendavad tooted (  12 ) 
ex 1104 30 90 Maisiidud  ►M21  
6,06 ◄ ►M21  
6,06 ◄ 
ex 1515 Maisiõlid  ►M21  
2,88 ◄ ►M21  
2,88 ◄ ►M21  
2,88 ◄ ►M21  
2,88 ◄
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1002
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
ex 2303 10 11 Maisigluteen  ►M21  
4,47 ◄ ►M21  
4,47 ◄ ►M21  
4,47 ◄ 
ex 2303 10 19 
või 
ex 2309 90 20 Maisigluteensööt 
Maisigluteensööt, mis sisaldab maisiõli jääke  ►M21  
23,85 ◄ ►M21  
19,38 ◄ ►M21  
23,85 ◄ ►M21  
19,38 ◄ ►M21  
22,56 ◄ ►M21  
27,03 ◄ 
ex 2306 70 00 Maisiidu-õlikoogid  ►M21  
3,18 ◄ ►M21  
3,18 ◄ 
►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ ►M21  
29,91 ◄ 
63 Järjekorranumbrite 59-61 all loetletud 
kompensatsioonitooteid täiendavad tooted (  12 ) 
ex 1104 30 90 Maisiidud 6,10 6,10 
ex 1515 Maisiõlid 2,90 2,90 2,90 2,90 
ex 2303 10 11 Maisigluteen 4,50 4,50 4,50 ex 2303 10 19 
või 
ex 2309 90 20 Maisigluteensööt 
Maisigluteensööt, mis sisaldab maisiõli jääke 23,00 18,50 23,00 18,50 21,70 26,20 
ex 2306 70 00 Maisiidu-õlikoogid 3,20 3,20 
29,10 29,10 29,10 29,10 29,10 29,10
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1003
 ▼M20  
Importkaubad 
Jrk nr Kompensatsioonitooted Kompensatsioonitoodete kogus 
100 kg importkauba kohta 
(kg) (  2 ) CN-kood Kirjeldus Kood (*) Kirjeldus 
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 21 Koorimata riis ( paddy- riis), 
kupatatud, ümarateraline 64 1006 20 11 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, ümarateraline 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
65 1006 30 21 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, ümarateraline 71,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
66 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, ümarateraline 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1004
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 23 Koorimata riis ( paddy- riis), 
kupatatud, keskmiseteraline 67 1006 20 13 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, keskmiseteraline 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
68 1006 30 23 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 71,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
69 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
1006 10 25 Koorimata riis ( paddy- riis), 
kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe rohkem 
kui 2, kuid vähem kui 3 70 1006 20 15 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem 
kui 3 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1005
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
71 1006 30 25 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem 
kui 3 71,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
72 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse 
ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
1006 10 27 Koorimata riis ( paddy- riis), 
kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 73 1006 20 17 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
74 1006 30 27 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 68,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1006
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 6,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
75 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse 
ja laiuse suhe 3 või rohkem 62,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
ex 1213 00 d) terakestad 20,00 
1006 10 92 Koorimata riis ( paddy- riis) 
ümarateraline 76 1006 20 11 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, ümarateraline 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
77 1006 20 92 a) kooritud (pruun) riis, ümarateraline 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
78 1006 30 21 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, ümarateraline 71,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1007
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
79 1006 30 42 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, ümarateraline 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 5,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
80 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, ümarateraline 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1008
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
81 1006 30 92 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, ümarateraline 60,00 
11023000 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
1006 10 94 Koorimata riis ( paddy- riis), 
keskmiseteraline 82 1006 20 13 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, keskmiseteraline 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
83 1006 20 94 a) kooritud (pruun) riis, keskmiseteraline 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
84 1006 30 23 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 71,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1009
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
85 1006 30 44 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, keskmiseteraline 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 5,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
86 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
87 1006 30 94 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 60,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1010
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 96 Koorimata riis ( paddy- riis), pika ­
teraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem 
kui 3 88 1006 20 15 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
89 1006 20 96 a) kooritud (pruun) riis, pikateraline, tera pikkuse ja 
laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
90 1006 30 25 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 71,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 3,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
91 1006 30 46 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 65,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1011
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 5,00 
ex 1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
92 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse 
ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 65,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 7,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
93 1006 30 96 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse 
suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 60,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1012
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 10 98 Koorimata riis ( paddy- riis), pika ­
teraline, tera pikkuse ja laiuse 
suhe 3 või rohkem 94 1006 20 17 a) kooritud (pruun) riis, kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
95 1006 20 98 a) kooritud (pruun) riis, pikateraline, tera pikkuse ja 
laiuse suhe rohkem kui 3 80,00 
ex 1213 00 00 b) terakestad 20,00 
96 1006 30 27 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, tera pikkuse ja 
laiuse suhe 3 või rohkem 68,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 6,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
97 1006 30 48 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 
või rohkem 58,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 7,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 15,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1013
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
98 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 62,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 8,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
99 1006 30 98 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse 
suhe 3 või rohkem 55,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 9,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 16,00 
ex 1213 00 00 d) terakestad 20,00 
1006 20 11 Kooritud (pruun) riis, kupatatud, 
ümarateraline 100 1006 30 21 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, ümarateraline 93,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1014
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 5,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
101 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, ümarateraline 88,00 
11023000 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 10,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
1006 20 13 Kooritud (pruun) riis, kupatatud, 
keskmiseteraline 102 1006 30 23 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 93,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või –kliid 5,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
103 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 88,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1015
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 10,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
1006 20 15 Kooritud (pruun) riis, kupatatud, 
pikateraline, tera pikkuse ja 
laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 104 1006 30 25 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 93,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 5,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
105 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 88,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 10,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1016
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 20 17 Kooritud (pruun) riis, kupatatud, 
pikateraline, tera pikkuse ja 
laiuse suhe 3 või rohkem 106 1006 30 27 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera 
pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 93,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 5,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
107 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 88,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 10,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
1006 20 92 Kooritud (pruun) riis, ümaratera ­
line 108 1006 30 42 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, ümarateraline 84,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1017
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
109 1006 30 92 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, ümarateraline 77,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 12,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 11,00 
1006 20 94 Kooritud (pruun) riis, keskmise ­
teraline 110 1006 30 44 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, keskmiseteraline 84,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
111 1006 30 94 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, keskmiseteraline 77,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1018
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 12,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 11,00 
1006 20 96 Kooritud (pruun) riis, pikatera ­
line, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 112 1006 30 46 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 84,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 6,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 10,00 
113 1006 30 96 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 77,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 12,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 11,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1019
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 20 98 Kooritud (pruun) riis, pikatera ­
line, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 114 1006 30 48 a) poolkroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuu ­
ritud või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 78,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 10,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 12,00 
115 1006 30 98 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 73,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 12,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 15,00 
1006 30 21 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või 
glasuurimata, kupatatud, ümara ­
teraline 116 1006 30 61 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, ümarateraline 96,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1020
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 30 23 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või glasuurimata, kupatatud, keskmi ­
seteraline 117 1006 30 63 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, keskmiseteraline 96,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
1006 30 25 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või glasuurimata, kupatatud, pikate ­
raline, tera pikkuse ja laiuse 
suhe rohkem kui 2, kuid vähem 
kui 3 118 1006 30 65 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 96,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00 
1006 30 27 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või glasuurimata, kupatatud, pikate ­
raline, tera pikkuse ja laiuse 
suhe 3 või rohkem 119 1006 30 67 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, kupatatud, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 96,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 2,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1021
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 30 42 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või glasuurimata, ümarateraline 120 1006 30 92 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, ümarateraline 94,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 4,00 
1006 30 44 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või glasuurimata, keskmiseteraline 121 1006 30 94 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, keskmiseteraline 94,00 
1102 30 00 
või 
ex 2302 20 10 
või 
ex 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 4,00 
1006 30 46 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või 
glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 122 1006 30 96 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse 
suhe rohkem kui 2, kuid vähem kui 3 94,00 
1102 30 00 
või 2302 20 10 või 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 4,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1022
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 30 48 Poolkroovitud riis, poleeritud või 
poleerimata, glasuuritud või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või 
rohkem 123 1006 30 98 a) kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glasuuritud 
või glasuurimata, pikateraline, tera pikkuse ja laiuse suhe 3 või rohkem 93,00 
1102 30 00 
või 2302 20 10 või 2302 20 90 b) riisijahu või -kliid 2,00 
1006 40 00 c) purustatud riis 5,00 
1006 30 61 – 1006 30 98 Kroovitud riis 124 ex 1006 30 61 — 
ex 1006 30 98 Kroovitud riis, poleeritud, glasuuritud või pakendatud (
 13 ) 100,00 
1006 30 92 
1006 30 94 1006 30 96 
1006 30 98 Muu kroovitud riis 125 ex 1904 10 30 Paisutatud riis 60,61 
1006 30 61 
1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 Kroovitud riis, kupatatud 126 ex 1904 90 10 Eelnevalt keedetud või küpsetatud riis (
 14 ) 80,00 
1006 30 92 
1006 30 94 
1006 30 96 1006 30 98 Muu kroovitud riis 127 ex 1904 90 10 Eelnevalt keedetud või küpsetatud riis (
 14 ) 70,00 
60,00 
60,00 50,00
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1023
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1006 40 00 Purustatud riis 128 1102 30 00 Riisijahu  ►M21  (*) ◄ 
129 1103 14 00 Riisitangud ja –jahu  ►M21  (*) ◄ 
130 1104 19 91 Helvestatud riis  ►M21  (*) ◄ 
1509 10 10 Lambiõli 131 ex 1509 90 00 a) rafineeritud oliiviõli või oliiviõli 98,00 
ex 3823 19 90 b) rafineerimisel saadud happelised õlid (  15 ) 
ex 1510 00 10 Rafineerimata pressjääkoliiviõli 132 ex 1510 00 90 a) rafineeritud pressjääkoliiviõli või pressjääkoliiviõli 95,0 0 
ex 1522 00 39 b) steariin 3,00 
ex 3823 19 90 c) rafineerimisel saadud happelised õlid (  15a ) 
ex 1801 00 00 Kakaooad, terved või purustatud, 
toored 133 ex 1801 00 00 a) kakaooad, terved või purustatud, kooritud ja röstitud 76,3 
1802 00 00 b) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7 
1801 00 00 Kakaooad, terved või purustatud, 
toored või röstitud 134 1803 a) kakaomass 76,3 
1802 00 00 b) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7 
135 ex 1803 20 00 a) kakaomass, maksimaalselt 14 %se rasvasisaldusega 40,3 
ex 1804 00 00 b) kakaovõi 36,0 
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7 
136 ex 1803 20 00 a) kakaomass, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se 
rasvasisaldusega 42,7 
ex 1804 00 00 b) kakaovõi 33,6 
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1024
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
137 ex 1803 20 00 a) kakaomass, üle 18 %se rasvasisaldusega 44,8 
ex 1804 00 00 b) kakaovõi 31,5 
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7 
138 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 36,0 
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, maksimaalselt 14 %se rasvasisalduse ­
ga (  16 ) 40,3 
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7 
139 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 33,6 
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se 
rasvasisaldusega (  16 ) 42,7 
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7 
140 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 31,5 
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, üle 18 %se rasvasisaldusega (  16 ) 44,8 
1802 00 00 c) kakaoubade kestad, kelmed jms kakaojäägid 16,7 
1803 10 00 Kakaomass, rasvatustamata 141 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 46,7 
ex 1803 20 00 b) kakaomass, maksimaalselt 14 %se rasvasisaldusega 52,2 
142 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 43,6 
ex 1803 20 00 b) kakaomass, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se 
rasvasisaldusega 55,3
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1025
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
143 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 40,8 
ex 1803 20 00 b) kakaomass, üle 18 %se rasvasisaldusega 58,1 
144 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 46,7 
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, maksimaalselt 14 %se rasvasisalduse ­
ga (  16 ) 52,2 
145 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 43,6 
ex 1805 00 00 b) kakaopulber, üle 14 %se, kuid maksimaalselt 18 %se 
rasvasisaldusega (  16 ) 55,3 
146 ex 1804 00 00 a) kakaovõi 40,8 
ex 1805 00 00 b) kakaomass, üle 18 %se rasvasisaldusega (  16 ) 58,1 
1803 20 00 Kakaomass, rasvatustatud 147 1805 00 00 Kakaopulber (  16 ) 99,0 
1701 99 10 Valge suhkur 148 2905 44 19 
või 2905 44 91 a) D-glütsitool (sorbitool) 100 kg kuivaine kohta 73,53 
2905 44 99 
3824 60 19 
3824 60 91 
3824 60 99 2905 43 00 b) D-mannitool (mannitool) 24,51
 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1026
 ▼M20  
(1) (2) (3) (4) (5)  
1703 Melass 149 2102 10 31 Kuivatatud pagaripärmid (  17 ) 23,53 
150 2102 10 39 Muud pagaripärmid (  18 ) 80,00  
(*) Ühtne tulemimäära arvutamisel võetakse aluseks komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 (EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1) lisas E keh testatud ümberarvestuskoefitsienti. 
( 1 ) Selle veeru alamrubriigid vastavad koondnomenklatuuri alamrubriikidele. Väiksemate alajaotiste korral on vastav number märgit ud sulgudesse. Need alamrubriigid vastavad eksporditoetusi kehtestavate määruste alamrubrii ­
kidele. 
( 2 ) Kadude arvutamiseks lahutatakse selles veerus esitatud koguste summa 100st. 
( 3 ) Kroovitud teraviljad on teraviljad, mis vastavad komisjoni määruse (EMÜ) nr 821/68 (EÜT L 149, 29.6.1968, lk 46) lisas esitat ud määratlusele. 
( 4 ) Teraviljajahu, mille kuivaine tuhasisaldus on vähem kui 0,95 % massist ja mille läbitulek 0,25 mm läbimõõduga aukudega sõelas t ei ületa 10 % massist. 
( 5 ) Kohaldatava ühtse tulemimäära aluseks on ühe kilogrammi makarontoodete kohta kasutatud munade arv, kasutades järgmist valemit : 
— järjekorranumber 25:  Τ ¼ 100 
160 Ä ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
— järjekorranumber 26:  Τ ¼ 100 
150 Ä ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
— järjekorranumber 27:  Τ ¼ 100 
140 Ä ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
— järjekorranumber 28:  Τ ¼ 100 
126 Ä ðX Ü 1; 6Þ Ü 100 
X on ühe kilogrammi makarontoodete kohta kasutatud koores munade arv (või grammides viiekümnendik nende kaalule vastavatest mun atoodetest), tulemus esitatakse sajandiku täpsusega. 
( 6 ) Poleeritud teraviljad on teraviljad, mis vastavad määruse (EMÜ) nr 821/68 lisas esitatud määratlusele. 
( 7 ) See puudutab maisitangu ja -jahu, mille: 
— läbituleku protsent 315mikromeetrise läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 30 % massist või 
— läbituleku protsent 150mikromeetrise läbimõõduga aukudega sõelast ei ületa 5 % massist. 
( 8 ) Kui valge kristallilise pulbrilise glükoosi kontsentratsioon ei ole 92 %, on märgitav kogus 43,81 kg D-glütsitooli anhüdriidi  100 kg maisi kohta. 
( 9 ) Kui glükoosi kontsentratsioon, välja arvatud valge kristalliline pulbriline glükoos, ei ole 82 %, on märgitav kogus 50,93 kg D-glütsitooli anhüdriidi 100 kg maisi kohta. 
( 10 ) Kui D-glütsitooli kontsentratsioon ei ole 70 %, on märgitav kogus 41,4 kg D-glütsitooli anhüdriidi 100 kg maisi kohta. 
( 11 ) Kui D-glütsitooli kontsentratsioon ei ole 70 %, on märgitav kogus 47,3 kg D-glütsitooli anhüdriidi 100 kg maisi kohta. 
( 12 ) Variantide a–f kohaldamiseks tuleb arvesse võtta toimingute tegelikke tulemusi. 
( 13 ) Korra kohaldamisel peab purustatud riisi kogus vastama CN-koodide 1006 30 61-1006 30 98 alla kuuluva riisi töötlemise eesmärg il importimise ajal kindlaksmääratud purustatud riisi kogusele. Poleerimise korral 
suurendatakse seda kogust 2 % imporditud riisi võrra, välja arvatud importimise ajal kindlaksmääratud purustatud riis. 
( 14 ) Eelnevalt keedetud või küpsetatud riis koosneb pleegitatud riisitangudest, mida on lõpliku keetmise või küpsetamise hõlbustam iseks eelnevalt keedetud või küpsetatud ja osaliselt dehüdreeritud. 
( 15 ) Lambiõlis sisalduva oleiinhappe kahekordne protsendimäär tuleb maha arvata 5. veerus esitatud toote kogusest rafineeritud oli iviõli või oliiviõli puhul ja selle moodustab rafineerimisel saadud happelise õli kogus. 
( 15a ) Rafineerimata oliivijääkõlis sisalduva oleiinhappe kahekordne protsendimäär tuleb maha arvata 5. veerus esitatud toote koguse st rafineeritud oliivijääkõli või oliivijääkõli puhul ja selle moodustab rafineerimisel saadud 
happelise õli kogus. 
( 16 ) Lahustuva kakao puhul lisada 5. veerus esitatud kogusele 1,5 % alkaliini. 
( 17 ) Tulem kehtib pagaripärmi puhul, mille kuivainesisaldus on 95 % ja mis on saadud suhkruroomelassist, mille üldsuhkrusisaldus o n 48 %, või suhkrupeedimelassist, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %. Erineva kuivaine ­
sisaldusega pagaripärmide puhul on märgitav kogus 22,4 kg veevaba pärmi 100 kg suhkrupeedimelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldu s on 48 %, või suhkruroomelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %. 
( 18 ) Tulem kehtib pagaripärmi puhul, mille kuivainesisaldus on 28 % ja mis on saadud suhkruroomelassist, mille üldsuhkrusisaldus o n 48 %, või suhkrupeedimelassist, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %. Erineva kuivaine ­
sisaldusega pagaripärmide puhul on märgitav kogus 22,4 kg veevaba pärmi 100 kg suhkrupeedimelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldu s on 48 %, või suhkruroomelassi kohta, mille üldsuhkrusisaldus on 52 %.
LISA 70  
MAJANDUSLIKUD TINGIMUSED JA HALDUSKOOSTÖÖ  
(Artiklid 502 ja 522)  
A. ÜLDSÄTTED  
Käesolev lisa käsitleb nii seestöötlemise protseduuride suhtes kohaldata ­
vate majanduslike tingimuste üksikasjalikke kriteeriume kui ka haldusko ­
ostöö raames edastatavat teavet.  
Teabe esitamise juhud, vorm ja tähtaeg vastavalt artiklile 522 märgitakse 
iga protseduuri kohta. Teave tuleb edastada ka juhul, kui väljaantud luba käsitlev teave muutub.
 
B. SEESTÖÖTLEMISE PROTSEDUURI SUHTES KOHALDATAVATE 
MAJANDUSLIKE TINGIMUSTE ÜKSIKASJALIKUD KRITEERIUMID  
Koodid ja üksikasjalikud kriteeriumid  
▼M22  
01: Kui lisas 73 märkimata importkaubad on asjassepuutuvad ja koodi 
30 ei kohaldata.  
▼M20  
10: Ühenduses toodetud kaup, mis kuulub taotluses nimetatud import ­
kaubaga sama kaheksakohalise CN-koodi alla ja millel on kõnea ­
luse importkaubaga sama kaubanduslik väärtus ja tehnilised näitajad (võrreldav kaup), ei ole kättesaadav.
 
Ühenduses toodetud võrreldava kauba kättesaadamatus tähendab, 
et kõnealune kaup puudub täielikult, kõnealune kaup ei ole kavan ­
datavate töötlemistoimingute tegemiseks piisavates kogustes kätte ­
saadav, või asjaolu, et võrreldav ühenduse kaup ei ole taotlejale 
ettepandud äritehingute tegemiseks õigeaegselt kättesaadav, 
hoolimata aegsasti esitatud tellimusest.  
11: Kuigi võrreldav kaup on kättesaadav, ei saa seda kasutada, sest 
selle hind muudaks kavandatava äritehingu majanduslikult võima ­
tuks.  
Et otsustada, kas ühenduses toodetud võrreldava kauba hinna tõttu 
on kavandatav äritehing majanduslikult võimatuks, tuleb muu hulgas võtta arvesse ühenduses toodetud kauba kasutamise mõju 
kompensatsioonitoote omahinnale ja selle tulemusena toote 
müügile kolmandate riikide turgudel, arvestades:
 
— töödeldava kauba hinda tollimaksuta ja ühenduses toodetava 
võrreldava kauba hinda, millest on lahutatud eksportimisel 
tagasi makstud või makstavad siseriiklikud maksud, võttes 
arvesse müügitingimusi ja ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavaid summasid ja muid summasid,
 
— ärikirjavahetuse või muu teabe alusel kindlaksmääratud hinda, 
mis saadakse kolmanda riigi turul kompensatsioonitoodete eest.  
12: Võrreldav kaup ei vasta kolmandas riigis asuva kompensatsioo ­
nitoodete ostja poolt selgesõnaliselt väljendatud nõuetele või tuleb kompensatsioonitooted toota importkaubast, et vastata 
tööstus- või kaubandusomandi õiguste kaitset käsitlevatele sätetele 
(lepingulised kohustused).
 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1027
 
30: Tegu on järgmiste toimingutega:  
1. mittekaubanduslikku laadi importkaubaga tehtavad toimingud;  
2. tööettevõtu lepingu alusel tehtavad toimingud;  
3. artiklis 531 nimetatud tavalised käitlemistoimingud;  
4. parandamine;  
5. selliste kompensatsioonitoodete töötlemistoimingud, mis on 
toodetud eelneva seestöötlemise loa alusel, mis on antud pärast 
majanduslike tingimuste kontrollimist;  
6. CN-koodi 1001 10 00 alla kuuluva kõva nisu töötlemine 
CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makarontoo ­
dete tootmiseks;  
7. toimingud, mille puhul lisas 73 nimetatud importkauba väär ­
tus (  1 ) kaheksakohalise CN-koodi kohaselt ei ületa taotleja ja 
kalendriaasta kohta 150 000 eurot või muu kauba väärtus 500 000 eurot (miinimumväärtus);  ►
M22  või ◄ 
▼M22  
8. tsiviilõhusõidukite või satelliitide või nende osade ehitamine, 
kohandamine või ümberehitamine.  
__________  
31: kui määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 11 kohaselt on tegemist lisa 
73 A osas nimetatud importkaubaga ja taotleja esitab pädeva 
asutuse väljaantud dokumendi, mis lubab kõnealuse kauba suhtes protseduuri kohaldada tarnebilansi abil määratud koguste piires.
 
▼M20  
99: Taotleja loeb majanduslikud tingimused täidetuks muudel kui 
eespool nimetatud koodidele vastavatel põhjustel. Kõnealused 
põhjused nimetatakse taotluses.  
▼M22  
Märkus:  Koode 10, 11, 12, 31 ja 99 võib kasutada ainult siis, kui see 
puudutab lisas 73 märgitud kaupu.  
▼M20  
C. TEAVE, MIS TULEB KOMISJONILE ESITADA IGA ASJAOMASE 
PROTSEDUURI PUHUL  
Komisjonile edastatav teave vastab liites esitatud näidisele vastava vormi 
lahtrites nõutavale teabele.  
C.1. Seestöötlemine  
Majanduslikke tingimusi käsitlev teave esitatakse üht või mitut B osas 
ettenähtud koodi kasutades.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1028  
( 1 ) Väärtus tähendab kauba tolliväärtust, mis on määratud olemasolevate andmete ja taotluse 
esitamise ajal esitatud dokumentide põhjal.
 Kui taotlus lükatakse tagasi või luba tühistatakse või tunnistatakse kehte ­
tuks majanduslike tingimuste täitmata jätmise pärast, märgitakse põhjus 
koodide abil. Kasutatakse samu koode kui majanduslike tingimuste määrat ­
lemiseks, kuid koodi ette märgitakse miinusmärk (nt: - 10).  
Juhud, kui teabe esitamine on kohustuslik  
▼M22  
Kui majanduslikud tingimused määratletakse koodidega 01, 10, 11, 31 
või 99.  
Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 nimetatud piima ja piimatoodete 
puhul on teave kohustuslik, kui koodi 30 kasutatakse seoses kõnealuse 
koodi punktides 2, 5, ja 7 nimetatud olukordadega.  
▼M20  
Teabe edastamine  
Liites esitatud vormi veergude 2-10 täitmiseks vajalik teave edastatakse 
komisjonile elektrooniliselt. Selle teabe võib edastada ka liites esitatud 
vormi kasutades, kui elektrooniline edastamine on tehniliste probleemide tõttu ajutiselt võimatu.
 
Teabe edastamise tähtaeg  
Teave tuleb edastada niipea kui võimalik. Kui kasutatakse liites esitatud 
vormi, edastatakse teave seal märgitud tähtaja jooksul.  
C.2. Töötlemine tollikontrolli all  
Teave edastatakse juhul, kui see on seotud muude kui lisa 76 A osas 
nimetatud kaubaliikide ja toimingutega.  
Teave edastatakse liites esitatud vormi kasutades seal märgitud aja jooksul.  
C.3. Välistöötlemine  
8. ja 9. veerg „Väljaantud load” täidetakse ainult juhul, kui luba on antud 
vastavalt seadustiku artikli 147 lõikele 2.  
10. veergu „Põhjus” tuleb märkida, kas taotluse tagasilükkamine või loa 
tühistamine või kehtetuks tunnistamine on seotud vastavalt seadustiku artikli 147 lõikele 2 esitatud taotluse või väljaantud loaga.
 
Teave edastatakse liites esitatud vormi kasutades seal märgitud aja jooksul.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1029
 
Lisa 70 liide
  
► (1) (2) (3)  M22 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1030
 
LISA 71  
TEABELEHED  
(Artikkel 523)
  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1031
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1032
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1033
 
► (1) A2 
► (2) M30  
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1034
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1035
 
► (1) A2 
► (2) M30  
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1036
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1037
 
► (1) A2 
► (2) M30  
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1038
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1039
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1040
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1041
 
► (1) A2 
► (2) M30  
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1042
 
▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1043
 
► (1) A2 
► (2) M30  
► (3) M45 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1044
 
Liide  
1. ÜLDMÄRKUSED  
1.1. Teabelehed peavad vastama käesolevas lisas esitatud näidistele ja need 
trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub 40-65 g/m
 2 . 
1.2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm.  
1.3. Toll korraldab vormi trükkimise. Igal vormil on selle väljaandnud liik ­
mesriigi tähis vastavalt ISO kahetähelisele riigikoodile ja selle järel teabe ­
lehe seerianumber.  
1.4. Vorm trükitakse ja lahtrid täidetakse ühes ühenduse ametlikus keeles. 
Tolliasutus, kes peab teavet andma või seda kasutama, võib nõuda talle 
esitatud vormis sisalduva teabe tõlkimist asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde või ühte selle ametlikest keeltest.
 
2. TEABELEHTEDE KASUTAMINE  
2.1. Üldsätted  
a) Kui teabelehte väljaandev tolliasutus leiab, et lisaks teabelehel esita ­
tule on vaja täiendavat teavet, märgib ta need andmed teabelehele. Kui selleks ei ole piisavalt ruumi, lisatakse lisaleht. Selle kohta tehakse 
märge originaaleksemplarile.
 
b) Teabelehe kinnitanud tolliasutuselt võib pärast tollivormistust nõuda 
teabelehe ehtsuse ja selle andmete täpsuse kontrollimist.  
c) Järjestikuste saadetiste puhul võib koostada vajaliku arvu teabelehti 
nende kaupade või toodete koguste kohta, mille suhtes protseduuri 
rakendatakse. Samuti võib algse teabelehe asendada mitme teabele ­
hega või kui kasutatakse ainult üht teabelehte, võib teabelehe kinni ­
tanud tolliasutus märkida kaupade või toodete koguse originaaleksem ­
plarile. Kui selleks ei ole piisavalt ruumi, lisatakse lisaleht, mille kohta 
tehakse märge originaaleksemplarile.  
d) Arvukate toimingutega seotud kaubavoogude kolmnurkliikumise puhul 
võib toll lubada selliste koondteabelehtede kasutamist, mis hõlmavad teatava ajavahemiku impordi/ekspordi üldkoguse.
 
e) Erandlikel asjaoludel võib teabelehe välja anda tagantjärele, kuid 
ainult dokumentide säilitamiseks ettenähtud aja jooksul.  
f) Teabelehe varguse, kadumise või hävimise puhul võib ettevõtja 
taotleda teabelehe kinnitanud tolliasutuselt duplikaadi väljaandmist.  
Sellisel juhul peab teabelehe originaaleksemplaril ja koopiatel olema 
üks järgmistest märkustest:  
— DUPLICADO,  
— DUPLIKAT,  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1045
 
— DUPLIKAT,  
— ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ , 
— DUPLICATE,  
— DUPLICATA,  
— DUPLICATO,  
— DUPLICAAT,  
— SEGUNDA VIA,  
— KAKSOISKAPPALE,  
— DUPLIKAT,  
▼A2 
— DUPLIKÁT,  
— DUPLIKAAT,  
— DUBLIK ĀTS, 
— DUBLIKATAS,  
— MÁSODLAT,  
— DUPLIKAT,  
— DUPLIKAT,  
— DVOJNIK,  
— DUPLIKÁT,  
▼M30  
— ДУБЛИКАТ , 
— DUPLICAT,  
▼M45  
— DUPLIKAT.  
▼M20  
2.2. Erisätted  
2.2.1.  Teabeleht INF 8 (tolliladustamine)  
a) Teabelehte INF 8 (edaspidi: „INF 8”) võib kasutada, kui kaup dekla ­
reeritakse uuele tollikäitlusviisile, et määrata enne tavalisi käitlemis ­
toiminguid kohaldatavad tollivõla arvutamiseks vajalikud andmed.  
b) INF 8 koostatakse ühe originaaleksemplari ja ühe koopiana.  
c) Järelevalveasutus esitab lahtrites 11, 12 ja 13 nimetatud teabe, teeb 
kinnitusmärke lahtrisse 15 ja tagastab INF 8 originaali deklarandile.  
2.2.2.  Teabeleht INF 1 (seestöötlemine)  
a) Teabelehte INF 1 (edaspidi „INF 1”) võib kasutada järgmise teabe 
esitamiseks:  
— tollimaksusummad ja tasandusintress,  
— kaubanduspoliitiliste meetmete kohaldamine,  
— tagatise summa.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1046
 
b) INF 1 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kahe koopiana.  
INF 1 originaal ja üks koopia saadetakse järelevalveasutusele ja 
koopia jätab endale INF 1 kinnitanud tolliasutus.  
Järelevalveasutus esitab INF 1 lahtrites 8, 9 ja 11 nõutava teabe, 
kinnitab selle, jätab koopia endale ja tagastab originaali.  
c) Kui kompensatsioonitoodete või muutmata kujul kauba vabasse 
ringlusse lubamist taotletakse mõnes muus tolliasutuses kui protse ­
duurile suunavas tolliasutuses, nõuab INF 1 kinnitanud tolliasutus, et järelevalveasutus märgiks:
 
— lahtri 9 punkti a seadustiku artikli 121 lõike 1 ja artikli 128 lõike 4 
kohaselt tasumisele kuuluvad imporditollimaksud,  
— lahtri 9 punkti b artikli 519 kohase tasandusintressi määra,  
— vabasse ringlusse lubatud kompensatsioonitoodete tootmiseks 
kasutatava importkauba koguse, CN-koodi ja päritolu.  
d) Kui seestöötlemise (tagasimaksesüsteem) raames saadud kompens ­
atsioonitoodetele määratakse mõni muu tollikäitlusviis, mis 
võimaldab imporditollimakse tagasi maksta või vähendada, ja kui tuleb esitada uus seestöötlemise protseduuri rakendamise loa taotlus, võib loa väljaandnud tolliasutus kasutada tasumisele kuuluvate impor ­
ditollimaksude või tekkida võiva tollivõla summa kindlaksmääramisel 
INF 1.
 
e) Kui vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon on seotud importkaubast 
saadud kompensatsioonitoodete või muutmata kujul kaubaga, mille suhtes kohaldati konkreetseid kaubanduspoliitilisi meetmeid nende 
suhtes protseduuri rakendamise ajal (peatamissüsteem), ja kui neid 
meetmeid edasi kohaldatakse, nõuab deklaratsiooni aktsepteerinud ja INF 1 kinnitanud tolliasutus, et järelevalveasutus märgiks kauband ­
uspoliitiliste meetmete kohaldamiseks vajalikud andmed.
 
f) Kui vabasse ringlusse lubamist taotletakse juhul, kui INF 1 koostati 
tagatissumma kindlaksmääramiseks, võib kasutada sama INF 1, 
tingimusel et see sisaldab järgmisi andmeid:  
— lahtri 9 punktis a seadustiku artikli 121 lõike 1 ja artikli 128 lõike 
4 kohaselt importkaubalt tasumisele kuuluvad imporditollimaksud ja
 
— lahtris 11 kuupäev, kui asjaomase importkauba suhtes esimest 
korda protseduuri rakendati, või kuupäev, kui imporditollimaksud 
on tagasi makstud või neid on vähendatud vastavalt seadustiku 
artikli 128 lõikele 1.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1047
 
2.2.3.  Teabeleht INF 9 (seestöötlemine)  
a) Teabelehte INF 9 (edaspidi „INF 9”) võib kasutada, kui kompens ­
atsioonitoodetele on määratud mõni muu lubatud tollikäitlusviis kolm ­
nurkliikumise raames (IM/ EX). 
b) INF 9 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kolme koopiana protse ­
duuril oleva importkauba koguse jaoks.  
c) Protseduurile suunav tolliasutus teeb kinnitusmärke INF 9 lahtrisse 11 
ja märgib, milliseid tunnuseid või meetmeid ekvivalentkauba kasu ­
tamise kontrollimiseks kasutatakse (nagu proovide või näidiste võtmine, pildimaterjal või tehnilised kirjeldused või analüüside tege ­
mine).
 
Protseduurile suunav tolliasutus saadab kolmanda koopia järelevalvea ­
sutusele ning tagastab originaali ja teised koopiad deklarandile.  
d) Protseduuri lõpetamise deklaratsioonile lisatakse INF 9 originaal ning 
selle esimene ja teine koopia.  
Protseduuri lõpetav tolliasutus märgib kompensatsioonitoodete koguse 
ja deklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeva. Ta saadab teise koopia 
järelevalveasutusele, tagastab originaali deklarandile ja jätab esimese 
koopia endale.  
2.2.4.  Teabeleht INF 5 (seestöötlemine)  
a) Teabelehte INF 5 (edaspidi „INF 5”) võib kasutada, kui ekvivalent ­
kaubast saadud kompensatsioonitooteid eksporditakse kolmnurklii ­
kumise raames koos eelneva eksportimisega ( EX/IM).  
b) INF 5 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kolme koopiana 
eksporditud kompensatsioonitoodete kogusele vastava importkauba koguse jaoks.
 
c) Ekspordideklaratsiooni aktsepteerinud tolliasutus teeb kinnitusmärke 
INF 5 lahtrisse 9 ja tagastab originaali ja kolm koopiat deklarandile.  
d) Väljumistolliasutus täidab lahtri 10, saadab kolmanda koopia järelev ­
alveasutusele ja tagastab originaali ja teised koopiad deklarandile.  
e) Kui CN-koodi 1001 10 00 alla kuuluvat kõva nisu töödeldakse 
CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvateks makaron ­
toodeteks, võib INF 5 lahtrisse 2 märgitava importija nime, kellel on 
luba importkauba suhtes protseduuri rakendada, märkida pärast seda, 
kui INF 5 on esitatud sellele tolliasutusele, kellele esitati ekspordidek ­
laratsioon. See teave esitatakse INF 5 originaalil ning esimesel ja teisel koopial enne importkauba suhtes protseduurile suunamise deklar ­
atsiooni esitamist.
 
f) Protseduurile suunamise deklaratsioonile lisatakse INF 5 originaal ning 
esimene ja teine koopia.  
Tolliasutus, kus protseduurile suunamise deklaratsiooni esitatakse, 
märgib INF 5 originaalile ning esimesele ja teisele koopiale protse ­
duuril oleva importkauba koguse ja deklaratsiooni aktsepteerimise 
kuupäeva. Ta saadab teise koopia järelevalveasutusele, tagastab orig ­
inaali deklarandile ja jätab esimese koopia endale.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1048
 
2.2.5.  Teabeleht INF 7 (seestöötlemine)  
a) Teabelehte INF 7 (edaspidi „INF 7”) võib kasutada, kui kompens ­
atsioonitoodetele või muutmata kujul kaubale määratakse tagasimak ­
sesüsteemi raames üks tollikäitlusviisidest, mis võimaldab tolli ­
maksude tagasimaksmist või vähendamist vastavalt seadustiku artikli 
128 lõikele 1, ilma tagasimaksenõuet esitamata.  
Kui loa omanik on andnud nõusoleku loovutada tagasimaksenõue 
teisele isikule vastavalt seadustiku artiklile 90, märgitakse see teave 
lehele INF 7.  
b) INF 7 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kahe koopiana.  
c) Protseduuri peatamise deklaratsiooni aktsepteerinud tolliasutus kinnitab 
INF 7, tagastab originaali ja ühe koopia loa omanikule ja jätab teise koopia endale.
 
d) Kui esitatakse tagasimaksenõue, lisatakse sellele nõuetekohaselt 
kinnitatud INF 7 originaal.  
2.2.6.  Teabeleht INF 6 (ajutine import)  
a) Teabelehte INF 6 (edaspidi „INF 6”) võib kasutada tollivõla või juba 
tasutud tollimaksude arvutamiseks vajalike andmete edastamiseks, kui importkaupa veetakse ühenduse tolliterritooriumil.
 
b) INF 6 peab sisaldama järgmist tolliasutuse jaoks vajalikku teavet:  
— kuupäev, kui importkauba suhtes ajutise impordi protseduuri 
rakendamist alustati,  
— kõnealusel kuupäeval määratud tollivõla arvutamiseks vajalikud 
andmed,  
— osalise tollimaksudest vabastamise korra alusel juba tasutud impor ­
ditollimaksude summa ja selleks arvesse võetud ajavahemik.  
c) INF 6 koostatakse ühe originaaleksemplari ja kahe koopiana.  
d) INF 6 kinnitatakse kauba suhtes välistransiidiprotseduuri rakendamise 
ajal, üleandmise alguses või varem.  
e) Ühe koopia jätab endale selle kinnitanud tolliasutus. Originaal ja teine 
koopia tagastatakse asjaomasele isikule, kes koopia protseduuri lõpe ­
tavale tolliasutusele annab. Pärast selle kinnitamist tagastab asjaomane isik kõnealuse koopia tolliasutusele, kes selle esimesena kinnitas.
 
2.2.7.  Teabeleht INF 2 (välistöötlemine)  
a) Teabelehte INF 2 (edaspidi „INF 2”) võib kasutada, kui kompens ­
atsiooni- või asendustooteid imporditakse kolmnurkliikumise raames.  
b) INF 2 koostatakse ühe originaaleksemplari ja ühe koopiana protse ­
duuril oleva kauba koguse jaoks.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1049
 
c) INF 2 väljaandmise taotlust esitades avaldab loa omanik nõusolekut 
loovutada täieliku või osalise imporditollimaksudest vabastamise õigus 
mõnele teisele isikule, kes impordib kompensatsiooni- või asendus ­
tooteid kolmnurkliikumise raames.  
d) Protseduurile suunav tolliasutus kinnitab INF 2 originaali ja koopia. Ta 
jätab koopia endale ja tagastab originaali deklarandile.  
Ta märgib lahtrisse 16 ajutiselt eksporditud kauba identifitseerimiseks 
kasutatud vahendid.  
Kui võetakse proove või näidiseid või kasutatakse pildimaterjali või 
tehnilisi kirjeldusi, kinnitab protseduurile suunav tolliasutus need proovid või näidised, pildimaterjali või tehnilised kirjeldused, kinnitades oma tollitõkendi kas kaubale, kui kauba laad seda võim ­
aldab, või pakendile nii, et tollitõkendit rikkumata ei saa pakendit 
avada.
 
Proovidele või näidistele, pildimaterjalile või tehnilistele kirjeldustele 
lisatakse tolliasutuse pitseriga etikett ja ekspordideklaratsiooni andmed nii, et näidiseid, pildimaterjali või tehnilisi kirjeldusi ei ole võimalik asendada.
 
Kinnitatud ja tollitõkendiga varustatud proovid või näidised, pildima ­
terjal või tehnilised kirjeldused tagastatakse eksportijale, kes esitab 
need rikkumata tollitõkenditega siis, kui kompensatsiooni- või asen ­
dustooted reimporditakse.  
Kui on vaja teha analüüs, kuid tulemusi ei saa teada enne, kui prot ­
seduurile suunav stolliasutus on INF 2 kinnitanud, antakse analüüside tulemusi sisaldav dokument eksportijale pitseeritud võltsimiskindlas ümbrikus.
 
e) Väljumistolliasutus kinnitab originaaleksemplaril, et kaup on ühenduse 
tolliterritooriumilt välja viidud, ja tagastab originaaleksemplari selle 
esitanud isikule.  
f) Kompensatsiooni- või asendustoodete importija esitab INF 2 originaali 
ja vajaduse korral identifitseerimisvahendid protseduuri lõpetavale 
tolliasutusele.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1050
 
LISA 72  
ARTIKLITES 531 JA 809 OSUTATUD TAVALISTE 
KÄITLEMISTOIMINGUTE LOETELU  
Kui ei ole ette nähtud teisiti, ei anta järgmiste tavaliste käitlemistoimingute puhul 
erinevat kaheksakohalist CN-koodi.  
Allpool loetletud tavalised käitlemistoimingud ei ole lubatud, kui tolli arvates 
võib toiming tõenäoliselt pettuseohtu suurendada:  
1. ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, tolmu eemaldamine, lihtne 
puhastamine, pakendi parandamine, veo või ladustamise ajal tekkinud 
kahjustuste parandamine, kuivõrd see hõlmab lihtsaid toiminguid, kait ­
sekatte paigaldamine ja eemaldamine veo puhul;  
2. kauba veojärgne kokkupanemine;  
3. kauba inventuur, sellest proovide võtmine, sorteerimine, tuulamine, 
mehaaniline filtreerimine ja kaalumine;  
4. kahjustatud või saastatud osade eemaldamine;  
5. säilitamine pastöriseerimise, steriliseerimise, kiirituse või konservantide 
lisamise abil;  
6. kahjuritõrje;  
7. korrosioonitõrje;  
8. käitlemine:  
— lihtsa temperatuuri tõstmise abil, ilma edasise töötlemise või destilleeri ­
misprotsessita, või  
— lihtsa temperatuuri alandamise abil;  
isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline CN-kood;  
9. tekstiilmaterjalide elektrostaatiline töötlemine, silumine auruga või 
triikimine;  
10. käitlemine, mis koosneb:  
— puuviljade varte ja/või kivide eemaldamisest, kuivatatud puu- või 
köögivilja tükeldamisest või viilutamisest, puuviljade rehüdratatsioonist, 
või 
— puuvilja dehüdratatsioon, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksako ­
haline CN-kood;  
11. loomanahkade soolatustamine, puhastamine ja krupoonimine;  
12. kauba lisamine või lisaosade lisamine või asendamine, kui selline lisamine 
või asendamine on piiratud ulatusega, selle eesmärk on tagada tehniliste 
standardite järgmine ja kui see ei muuda algtoodete laadi ega täiusta neid, isegi kui selle tulemusel muutub lisatud või asenduskaupade kahek ­
sakohaline CN-kood;
 
13. vedelike lahjendamine või kontsentreerimine, ilma edasise töötlemise või 
destilleerimisprotsessita, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline CN-kood;
 
14. sama liiki, kuid erineva kvaliteediga kaupade segamine ühtlase kvaliteedi 
või kliendi soovitud kvaliteedi saamiseks kaupade laadi muutmata;  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1051
 
14a. kombineeritud nomenklatuuri gruppi 27 kuuluvate biodiislit mittesisaldavate 
gaasi- või kütteõlide segamine samasse gruppi kuuluvate biodiislit sisaldavate gaasi- või kütteõlidega, et saada ühtlane kvaliteet või kliendi 
soovitud kvaliteet kaupade laadi muutmata, isegi kui selle tulemusel muutub 
kaheksakohaline CN-kood;
 
14b. gaasi- või kütteõlide segamine biodiisliga nii, et saadav segu sisaldab 
vähem kui 0,5 % mahust biodiislit, ning biodiisli segamine gaasi- või 
kütteõlidega nii, et saadav segu sisaldab vähem kui 0,5 % mahust gaasi- või kütteõlisid;
 
▼M20  
15. kauba jagamine või mõõtulõikamine, kui sellega on seotud ainult lihtsad 
toimingud;  
16. pakendamine, lahtipakkimine, ümberpakkimine, dekanteerimine ja lihtne 
mahutitesse paigutamine, isegi kui selle tulemusel muutub kaheksakohaline 
CN-kood; märgistuste, plommide, etikettide või muude samasuguste 
märkide kinnitamine, eemaldamine ja muutmine;  
17. masinate, aparaatide ja sõidukite katsetamine, seadistamine, reguleerimine ja 
töökorda seadmine, eriti selleks, et kontrollida nende vastavust tehnilistele 
standarditele, kui see hõlmab üksnes lihtsaid toiminguid;  
18. toruliitmike matistamine kauba ettevalmistamiseks teatavate turgude jaoks;  
▼M26  
19. Muud eespool mainitud tavalistest käitlemistoimingutest erinevad toim ­
ingud, mille eesmärk on imporditava kauba välimuse või turustuskvaliteedi parandamine või selle turustamiseks või edasimüügiks ette valmistamine, kui see ei muuda algtoodete laadi ega täiusta neid. Kui deklareerija esitab 
tavaliste käitlemistoimingute kulude kohta piisavad tõendid, ei võeta neid 
kulusid või väärtuse tõusu pärast nende kulutuste tegemist imporditolli ­
maksude arvutamisel arvesse. Imporditollimaksude arvutamisel võetakse siiski arvesse ühenduseväliste kaupade tolliväärtust, laadi ja päritolu.
 ▼M41  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1052
 
LISA 73  
IMPORTKAUP, MILLE PUHUL EI LOETA MAJANDUSLIKKE 
TINGIMUSI TÄIDETUKS VASTAVALT ARTIKLI 539 ESIMESELE 
LÕIGULE  
A osa: Asutamislepingu I lisa kohaldamisalasse kuuluvad põllumajandustooted  
1. Järgmised ühise turukorralduse alla kuuluvad tooted:  
teraviljasektor: nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 (  1 ) artikli 1 lõikes 1 
osutatud tooted,  
riisisektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 (  2 ) artikli 1 lõikes 1 osutatud 
tooted,  
suhkrusektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 2038/1999 (  3 ) artikli 1 lõikes 1 
osutatud tooted,  
oliiviõlisektor: nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ (  4 ) artikli 1 lõike 2 punktis c 
osutatud tooted,  
piima- ja piimatoodete sektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 1 
osutatud tooted,  
veinisektor: nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 (  5 ) artikli 1 lõikes 2 
osutatud tooted, mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla:  
0806 10 90  
2009 60  
2204 21 (välja arvatud kvaliteetveinid)  
2204 29 (välja arvatud kvaliteetveinid)  
2204 30  
2. Järgmiste CN-koodide alla kuuluvad tooted:  
0204 10 — 0204 43  
2207 10  
2207 20  
2208 90 91  
2208 90 99  
3. Muud kui punktides 1 ja 2 nimetatud tooted, mille jaoks on kehtestatud 
põllumajanduslikud eksporditoetused, mille väärtus on vähemalt null.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1053  
( 1 ) EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. 
( 2 ) EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. 
( 3 ) EÜT L 252, 25.9.1999, lk 1. 
( 4 ) EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. 
( 5 ) EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.
 B osa: Põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaup, mis ei kuulu 
asutamislepingu I lisa kohaldamisalasse  
Põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaup, mis on loetletud järgmiste põllu ­
majandussektori turgude ühist korraldust või tootmistoetusi käsitlevate määruste lisades:
 
— nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 B lisa (teraviljasektor),  
— nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 B lisa (riisisektor),  
— nõukogu määruse (EÜ) nr 2038/1999 I lisa (suhkrusektor),  
— nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisa (piima- ja piimatoodete sektor),  
— nõukogu määruse (EMÜ) nr 2771/75 (  1 ) I lisa (munasektor),  
— nõukogu määruse (EMÜ) nr 1010/86 (  2 ) lisa (teatavate keemiatööstuses kasu ­
tatavate suhkrutoodete tootmistoetused) ja  
— komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 (  3 ) I lisa (teravilja- ja riisisektori toot ­
mistoetused).  
C osa: Kalapüügitooted  
Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise 
korralduse kohta) (  4 ) I, II ja V lisas loetletud kalapüügitooted ja kõnealuse 
määruse VI lisas loetletud tooted, mille suhtes kohaldatakse tollimaksude 
osalist ühepoolset peatamist.  
Kõik kalapüügitooted, mille suhtes kohaldatakse autonoomseid kvoote.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1054  
( 1 ) EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. 
( 2 ) EÜT L 94, 9.4.1986, lk 9. 
( 3 ) EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. 
( 4 ) EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.
 LISA 74  
EKVIVALENTKAUPA KÄSITLEVAD ERISÄTTED  
(Artikkel 541)  
1. Riis  
CN-koodi 1006 alla kuuluvat riisi ei loeta ekvivalentseks, kui see ei kuulu 
koondnomenklatuuri sama kaheksakohalise CN-koodi alla. Sellest olenemata kehtestatakse riisi suhtes, mille tera pikkus on kuni 6,0 mm 
ja mille pikkuse/laiuse suhtarv on 3 või rohkem, ning riisi suhtes, mille 
tera pikkus on 5,2 mm või vähem ja mille pikkuse/laiuse suhtarv on 2 või rohkem, ekvivalentsus ainult pikkuse/laiuse suhtarvu kindlaksmääramisega. Terade mõõtmine toimub vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 (riisituru 
ühise korralduse kohta) A lisa punkti 2 alapunktile d.
 
Ekvivalentkauba kasutamine on keelatud, kui seestöötlemise protseduur 
koosneb käesoleva määruse lisas 72 loetletud „tavalistest toimingutest”.  
2. Nisu  
Ekvivalentkaupa võib kasutada ainult kolmandas riigis koristatud ja juba 
vabasse ringlusse lubatud nisu ning ühendusevälise nisu vahel, millel on sama kaheksakohaline CN-kood ning sama kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad.
 
Sellest olenemata:  
— ekvivalentkauba kasutamise keelust võib erandeid teha nisu puhul, 
millest komisjon on liikmesriikidele teatanud pärast tolliseadustiku 
komitee tehtud kontrolli,  
— ekvivalentkauba kasutamine on lubatud ühendusest koristatud kõva 
nisu ja kolmandast riigist koristatud kõva nisu vahel, tingimusel et selle eesmärk on CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate 
makarontoodete tootmine.
 
▼M47  
3. Suhkur  
Ekvivalentkauba kasutamine on lubatud liiduvälise toor-roosuhkru (CN- 
koodid 1701 13 90 ja/või 1701 14 90) ja suhkrupeedi (CN-kood 
1212 91 80) vahel, tingimusel et selle tulemusel saadakse CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluvad kompensatsioonitooted (valge suhkur).
 
Standardkvaliteediga toor-roosuhkru ekvivalentkogus, nagu see on määr ­
atletud määruse (EÜ) nr 1234/2007 (  1 ) IV lisa B osa III punktis, arvuta ­
takse, korrutades valge suhkru koguse koefitsiendiga 1,0869565.  
Mitte standardkvaliteediga toor-roosuhkur ekvivalentkogus arvutatakse 
korrutades valge suhkru koguse koefitsiendiga, mis saadakse 100 
jagamisel toor-roosuhkru saagisega. Toor-roosuhkru saagis arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa B osa III punkti alapunktis 3 sätestatule.
 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1055  
( 1 ) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põlluma ­
jandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid 
(ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).
 4. Elusloomad ja liha  
Ekvivalentkaupa ei või kasutada elusloomade või lihaga seotud seestööt ­
lemistoimingute puhul.  
Ekvivalentkauba kasutamise keelust võib erandeid teha liha puhul, millest 
komisjon on liikmesriikidele teatanud pärast tolliseadustiku komitee tehtud kontrolli, kui taotleja suudab tõendada, et ekvivalentkauba kasutamine on majanduslikult vajalik, ja kui toll edastab toimingu kontrollimiseks 
ettenähtud korra eelnõu.
 
5. Mais  
Ühenduse ja ühendusevälise maisi vaheline ekvivalentkauba kasutamine 
on võimalik ainult järgmistel juhtudel ja järgmistel tingimustel.  
1. Loomasöödana kasutatava maisi puhul on ekvivalentkauba kasutamine 
võimalik, kui kehtestatakse süsteemne tollikontroll, mis tagab, et ühen ­
dusevälist maisi töödeldakse tõepoolest loomasöödaks.  
2. Tärklise ja tärklisetoodete töötlemisel kasutatava maisi puhul on ekvi ­
valentkauba kasutamine võimalik kõikide sortide puhul, välja arvatud amülopektiinirikkad sordid (vahataoline mais), mis on ekvivalentsed 
ainult üksteise suhtes.
 
3. Jahutoodete töötlemisel kasutatava maisi puhul on ekvivalentkauba 
kasutamine võimalik kõikide sortide puhul, välja arvatud klaasjad sordid („Duro” — tüüpi „Plata” mais, „Flint” mais), mis on ekvival ­
entsed ainult üksteisega.
 
6. Oliiviõli  
A. Ekvivalentkauba kasutamine on lubatud ainult järgmistel juhtudel ja 
järgmistel tingimustel.  
1. Neitsioliiviõli  
a) CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva ühenduse ekstra neitsiolii ­
viõli, mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 
1 alapunkti a kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühen ­
dusevälise ekstra neitsioliiviõli vahel, tingimusel et töötlemis ­
toimingu tulemusel saadakse neitsioliiviõli, mis kuulub sama CN-koodi alla ja vastab eespool nimetatud punkti 1 alapunkti 
a tingimustele;
 
b) CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva ühenduse neitsioliiviõli, mis 
vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 1 alapunkti b kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühendusevälise neitsioliiviõli vahel, tingimusel et töötlemistoimingu tulemusel 
saadakse neitsioliiviõli, mis kuulub sama CN-koodi alla ja 
vastab eespool nimetatud punkti 1 alapunkti b tingimustele;
 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1056
 
c) CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva ühenduse hariliku neitsiolii ­
viõli, mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 1 
alapunkti c kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühen ­
dusevälise hariliku neitsioliiviõli vahel, tingimusel et kompens ­
atsioonitoode on:  
— CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis 
vastab eespool nimetatud lisa punkti 2 kirjeldusele, või  
— CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis 
vastab eespool nimetatud lisa punkti 3 kirjeldusele ning mis on saadud CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva esmapress ­
imisel saadud ühenduse oliiviõliga segamisel;
 
d) CN-koodi 1509 10 10 alla kuuluva ühenduse usutalitusteks kasu ­
tatava neitsioliiviõli, mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 1 alapunkti d kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühendusevälise usutalitusteks kasutatava 
neitsioliiviõli vahel, tingimusel et kompensatsioonitoode on:
 
— CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis 
vastab eespool nimetatud lisa punkti 2 kirjeldusele, või  
— CN-koodi 1509 90 00 alla kuuluv rafineeritud oliiviõli, mis 
vastab eespool nimetatud lisa punkti 3 kirjeldusele ning mis 
on saadud CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva esmapress ­
imisel saadud ühenduse oliiviõliga segamisel.  
2. Pressjääkoliiviõli  
CN-koodi 1510 00 10 alla kuuluva ühenduse rafineerimata pressjää ­
koliiviõli, mis vastab nõukogu määruse nr 136/66/EMÜ lisa punkti 4 kirjeldusele, ja sama CN-koodi alla kuuluva ühendusevälise rafi ­
neerimata pressjääkoliiviõli vahel, tingimusel et CN-koodi 
1510 00 90 alla kuuluva ja eespool nimetatud lisa punkti 6 kirjel ­
dusele vastav rafineerimata pressjääkoliiviõli kompensatsioonitoode on saadud CN-koodi 1509 10 90 alla kuuluva esmapressimisel 
saadud ühenduse oliiviõliga segamisel.
 
B. Punkti A.1 alapunkti c teises taandes ja alapunkti d teises taandes ning 
punktis A.2 nimetatud segamine ühendusevälise neitsioliiviõliga sama ­
sugustel alustel on lubatud ainult juhul, kui kõnealuse protseduuri üle 
on organiseeritud järelevalve viisil, mis võimaldab tuvastada ühendus ­
evälise neitsioliiviõli osakaalu eksporditud segatud õli üldkoguses.  
C. Kompensatsioonitooted tuleb panna 220-liitrisesse või väiksemasse 
kontaktpakendisse. Erandina võib toll lubada eelmistes punktides nimetatud õlide eksportimist, kui nende konteinerite suuruseks on 
kokkulepitult maksimaalselt 20 tonni ja tingimusel, et eksporditud 
toodete kvaliteedi ja koguse üle toimub süstemaatiline kontroll.
 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1057
 
D. Samaväärsuse kontrollimiseks kasutatakse äridokumente, et kindlaks 
teha segamisel kasutatud õlide kogus, ja kvaliteedi kontrollimiseks 
võrreldakse omavahel nende ühendusevälise õliproovide tehnilisi näitajaid, mis on võetud protseduurile suunamise ajal, nende ühenduse õli proovide tehnilisi näitajaid, mis on võetud asjaomase 
kompensatsioonitoote töötlemise ajal, ja nende proovide tehnilisi 
näitajaid, mis on võetud kompensatsioonitoote tegeliku eksportimise ajal selle ühenduse tolliterritooriumilt väljumise kohas. Proove võetakse vastavalt rahvusvahelistele standarditele EN ISO 5555 
(proovide võtmine) ja EN ISO 661 (proovide saatmine laboratooriu ­
midesse ja proovide ettevalmistamine katseteks). Analüüse tehakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2568/91 (
 1 ) I lisas sätestatud parameetrite 
alusel.  
▼M24  
7. Piim ja piimatooted  
Ekvivalentkauba kasutamine on lubatud ainult järgmistel tingimustel:  
Imporditud kauba piima kuivaine, piimarasva ja piimavalgu iga 
komponendi mass ei ületa iga komponendi massi ekvivalentkaubas. Kui 
imporditud kauba majanduslik väärtus määratakse kindlaks ainult ühe või 
kahe eespool nimetatud komponendiga, võib massi arvutada selle komponendi või nende komponentide põhjal. Loas täpsustatakse üksik ­
asjad, eelkõige võrdlusperiood, mille jooksul tuleb kogumass välja 
arvutada. Võrdlusperiood ei või ületada 4 kuud.
 
Imporditud kauba ja ekvivalentkauba asjakohaste komponentide mass 
märgitakse tollideklaratsiooni ja kõikidele teabelehtedele INF9 või INF5 
selleks, et tolliasutused saaksid nende põhjal kontrollida kauba võrd ­
väärsust.  
Vähemalt 5 % importkauba protseduurile suunamise deklaratsioonide ja 
ekspordideklaratsioonide (IM/EX) puhul tehakse füüsilisi kontrolle, mis 
hõlmavad nii importkaupa kui ka asjaomast ekvivalentkaupa.  
Vähemalt 5 % eelnevat eksporti käsitlevate deklaratsioonide ja protse ­
duurile suunamise deklaratsioonide (EX/IM) puhul tehakse füüsilisi kontrolle. Need kontrollid hõlmavad ekvivalentkaupa, mida kontrollitakse 
enne töötlemistoimingute alustamist, ja importkaupa, mida kontrollitakse 
protseduurile suunamise hetkel.
 
Füüsilise kontrolli puhul kontrollitakse deklaratsiooni ja sellele lisatud 
dokumente ning võetakse representatiivseid proove, et pädev labor ­
atoorium saaks nende koostisosi analüüsida.  
Kui liikmesriik kohaldab riskianalüüsi süsteemi, võib lubada füüsiliste 
kontrollide madalamat protsendimäära.  
Füüsilise kontrolli teinud ametiisik peab esitama iga kontrolli kohta üksik ­
asjaliku aruande. Need aruanded koondab iga liikmesriigi määratud tollia ­
sutus.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1058  
( 1 ) EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1.
 LISA 75  
Loetelu imporditollimaksudega hõlmatud kompensatsioonitoodetest  
(Artikli 548 lõige 1)  
Teiseste kompensatsioonitoodete kirjeldus Töötlemistoimingud, mille tagajärjel need 
tekivad 
(1) (2)  
Jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid, 
lõikejäägid ja kasutuselt kõrvaldatud kaup Igasugune töö või töötlemine
 ▼M24  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1059
 
LISA 76  
TOLLIKONTROLLI ALL TÖÖTLEMISE PROTSEDUURI SUHTES KOHALDATAVAD 
MAJANDUSLIKUD TINGIMUSED  
(Artikkel 552)  
A OSA  
Majanduslikud tingimused loetakse täidetuks järgmiste kaubaliikide ja toimingute puhul:  
1. veerg 2. veerg 
Jrk nr Kaubad Töötlemistoimingud  
1 Igat liiki kaup Töötlemine üksikult või komplektidena esitata ­
vateks näidisteks 
2 Igat liiki kaup Ümbertöötamine jäätmeteks ja jääkideks või 
hävitamine 
3 Igat liiki kaup Denatureerimine 4 Igat liiki kaup Osade või komponentide taaskasutamine 5 Igat liiki kaup Kahjustatud osade eraldamine ja/või hävitamine 
6 Igat liiki kaup Töötlemine kauba kahjustuste tagajärgede kõrval ­
damiseks 
7 Igat liiki kaup Tolliladudes või vabatsoonides lubatud tavalised 
käitlemistoimingud 
8 Igat liiki kaup Töötlemine tsiviilõhusõidukitesse paigaldatavateks 
või neis kasutatavateks toodeteks, mille kohta 
Euroopa lennundusametite või kolmanda riigi lennundusametite poolt sellisteks toiminguteks volitatud ettevõtja on välja andnud lennukõlblik ­
kussertifikaadi
 
▼M22  
8a Igat liiki kaup Töötlemine toodeteks, mis võivad saada kasu 
teatavate relvade ja muu sõjaväevarustuse impor ­
ditollimaksu peatamisest  
▼M20  
9 Artikli 551 lõike 1 teises taandes 
nimetatud kaup Mis tahes töötlemistoiming 
10 Mis tahes liiki kaubad, mille 
suhtes ei kohaldata põlluma ­
jandus- või kaubanduspoliitilisi meetmed või ajutisi või lõplikke dumpinguvastaseid või tasakaa ­
lustavaid tollimakse Mis tahes töötlemistoimingud, kui protseduuri 
rakendamisest tulenev imporditollimaksude 
soodustus ei ületa 50 000 eurot taotleja ja kalendriaasta kohta
 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1060
 
1. veerg 2. veerg 
Jrk nr Kaubad Töötlemistoimingud  
11 Elektroonilised komponendid, 
osad, koostud (sh alakoostud) või materjalid (elektroonilised või 
mitte), mis on töödeldud toote 
elektrooniliseks toimivuseks vältimatud Töötlemine infotehnoloogia toodeteks, mis 
kuuluvad: 
1. nõukogu otsusega 97/359/EÜ (EÜT L 155. 
12.6.1997, lk 1) heakskiidetud infotehnoloogia 
toodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe kohaldamisalasse, kui loa andmise kuupäeval kohaldatakse tollimaksuvabastust; või 
2. nõukogu määruse (EÜ) nr 2216/97 (EÜT 
L 305, 8.11.1997, lk 1) artiklites 1, 2 või 3 sätestatud CN-koodide alla, kui loa andmise 
kuupäeval kohaldatakse tollimaksuvabastust 
12 CN-koodi 1511 90 19 alla 
kuuluvad palmiõli tahked fraktsioonid või CN-koodi 1511 90 91 alla kuuluvad 
palmiõli vedelad fraktsioonid või 
CN-koodi 1513 11 10 alla kuuluv kookospähkliõli või CN-koodi ex1513 19 30 alla kuuluvad 
kookospähkliõli vedelad 
fraktsioonid või CN-koodi 1513 21 11 alla kuuluv palmi ­
tuumaõli või CN-koodi 
ex1513 29 30 alla kuuluvad palmituumaõli vedelad fraktsioonid või CN-koodi 
1513 21 19 alla kuuluv 
babassupalmiõli Töötlemine: 
— CN-koodide 3823 11 00, 3823 12 00, 
ex 3823 19 10, ex 3823 19 30 ja ex 3823 19 90 
alla kuuluvateks rasvhapete segudeks 
— CN-koodide 2915 70 15, 2915 70 25, 
2915 90 10, ex 2915 90 80, ex 2916 15 00 ja ex 2916 19 80 alla kuuluvateks rasvhapeteks 
— CN-koodi ex 3824 90 95 alla kuuluvaks 
rasvhapete metüülestrite seguks 
— CN-koodide ex 2915 70 20, ex 2915 70 80, 
ex 2915 90 80, ex 2916 15 00 ja ex 2916 19 80 
alla kuuluvateks rasvhapete metüülestriteks 
— CN-koodi 3823 70 00 alla kuuluvaks rasvaal ­
koholide seguks 
— CN-koodide 2905 16 80, 2905 17 00 ja 
2905 19 00 alla kuuluvateks rasvaalkoholideks 
— CN-koodide 1520 00 00 alla kuuluvaks glüt ­
seriiniks 
13 CN-koodi 1515 30 90 alla kuuluv 
kastoorõli Töötlemine: 
— CN-koodi 1516 20 10 alla kuuluvaks hüdro ­
geenitud kastoorõliks (nn „opaalvaha”) 
— CN-koodi ex 3823 19 10 alla kuuluv 12- 
hüdrosteariinhape (puhtusastmega alla 90 %) 
— CN-koodi ex 2918 19 99 alla kuuluv 12- 
hüdrosteariinhape (puhtusastmega vähemalt 
90 %) 
— CN-koodi 2905 45 00 alla kuuluvaks glüt ­
seriin
 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1061
 
1. veerg 2. veerg 
Jrk nr Kaubad Töötlemistoimingud  
14 CN-koodi gruppi 24 kuuluvad 
tubakad Töötlemine CN-koodi 2403 91 00 alla kuuluvaks 
„homogeniseeritud” või „rekonstitueeritud” 
tubakaks ja/või CN-koodi 2403 99 90 alla kuuluvaks tubakapulbriks 
15 CN-koodi 2401 10 alla kuuluv 
töötlemata tubakas 
CN-koodi ex 2401 20 alla kuuluv 
osaliselt või täielikult eemaldatud 
leherootsudega töötlemata 
tubakaks Töötlemine CN-koodi 2401 20 alla kuuluvaks 
osaliselt või täielikult eemaldatud leherootsudega 
tubakaks ja CN-koodi 2401 30 00 alla kuuluvateks tubakajäätmeteks 
16 CN-koodide 2707 10, 2707 20, 
2707 30, 2707 50, 2707 91 00, 
2707 99 30, 2707 99 91, 
2707 99 99 ja 2710 00 alla kuuluvad tooted Töötlemine CN-koodide 2710 00 71 
või 
2710 00 72 alla kuuluvateks toodeteks. 
17 CN-koodi 2707 99 11 alla kuuluv 
toorõli Töötlemine CN-koodide 2707 10 90, 2707 20 90, 
2707 30 90, 2707 50 90, 2707 99 30, 2707 99 99, 
2902 20 90, 2902 30 90, 2902 41 00, 2902 42 00, 
2902 43 00 ja 2902 44 90 alla kuuluvateks toodeteks 
18 CN-koodi 2710 00 68 alla kuuluv 
gaasiõli, väävlisisaldusega üle 
0,2 % massist CN-koodi 2710 00 55 alla kuuluv petrool CN-koodi 2710 00 21 alla kuuluv 
lakibensiin 1. veeru kaupade segu või mõne 1. veeru kauba 
segu CN-koodide 2710 00 66 
või 2710 00 67 alla kuuluva gaasiõliga, mille vääv ­
lisisaldus on kuni 0,2 % massist, et saada 
CN-koodide 2710 00 66 
või 
2710 00 67 alla kuuluv gaasiõli, mille vääv ­
lisisaldus on kuni 0,2 % massist 
19 CN-koodi 3921 90 60 alla kuuluv 
PVC-materjal Töötlemine CN-koodi 9010 60 00 alla kuuluva 
kinoekraani valmistamiseks 
20 CN-koodi 6402 19 00 alla 
kuuluvad uisusaapad ilma külge ­
kinnitatud uiskudeta 
CN-koodi 6403 19 00 alla 
kuuluvad uisusaapad ilma külge ­
kinnitatud uiskudeta Töötlemine: 
CN-koodi 9506 70 10 alla kuuluvate jääuiskude 
valmistamiseks 
CN-koodi 9506 70 30 alla kuuluvate rulluiskude 
valmistamiseks 
21 CN-koodi 8704 21 31 alla 
kuuluvad kabiiniga mootoršassiid Töötlemine CN-koodi 8705 30 00 alla kuuluvate 
integreeritud tuletõrje- ja päästevahenditega tule ­
tõrjeautode valmistamiseks
 ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1062
 
B OSA  
Majanduslikke tingimusi kontrollitakse komitees järgmiste A osas nimetamata kaubaliikide ja toim ­
ingute puhul:  
1. veerg 2. veerg 
Kaubad Töötlemistoimingud  
Kõik kaubad, mille suhtes kohal ­
datakse põllumajandusmeetmeid 
või ajutisi või lõplikke dump ­
inguvastaseid või tasakaalus ­
tavaid tollimakse Mis tahes töötlemistoiming  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1063
 
LISA 77  
(Artikkel 581)  
Juhud, kui kauba suhtes ajutise impordi protseduuri rakendamisel kirjaliku 
deklaratsiooni alusel ei ole vaja tagatist esitada  
1. Lennu-, laevandus- või raudtee-ettevõtjatele või postiteenistusele kuuluvad 
materjalid, mida kõnealused ettevõtjad kasutavad rahvusvahelises liikluses, 
tingimusel et need on selgelt märgistatud.  
2. Tühjana imporditud pakendid, mille tähiseid ei saa kustutada ega eemaldada.  
3. Katastroofiabi vahendid, mis on ette nähtud riigiasutustele või heakskiidetud 
organisatsioonidele.  
4. Meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed seadmed. mis on ette nähtud 
haigla või meditsiiniasutuse jaoks, kes neid seadmeid kiiresti vajab.  
5. Ajutise impordi rakendamine artikli 513 kohaselt üleantud kauba suhtes, kui 
eelmine loa omanik esitas kauba ajutise impordi protseduurile vastavalt artik ­
litele 229 või 232.  ▼M20  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1064
 
LISA 104
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1065
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1066
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1067
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1068
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1069
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1070
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1071
 
▼M20  __________  
▼M12  __________  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1072
 
LISA 109
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1073
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1074
 
VABATSOONI VÕI -LATTU SUUNATUD KAUBA TOLLISTAATUSE 
SERTIFIKAADIGA SEOTUD SÄTTED  
1. Vabatsooni või -lattu suunatud kauba tollistaatuse sertifikaadi vorm trükitakse 
valgele puitmassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub 40–65 g/m  2 . 
2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm.  
3. Liikmesriigid korraldavad vormi trükkimise. Igal vormil on oma seerian ­
umber.  
4. Vorm trükitakse ühes ühenduse ametlikest keeltest, mille määrab selle liik ­
mesriigi toll, kus sertifikaat välja antakse. Lahtrid täidetakse ühenduse ametlikus keeles, mille määrab selle liikmesriigi toll, kus sertifikaat välja antakse.
 
5. Vormis ei tohi olla kustutusi või ülekirjutusi. Paranduse korral tuleb valed 
andmed läbi kriipsutada ja lisada vajaduse korral õiged andmed. Parandused peab kinnitama isik, kes sertifikaadi täidab, ja toll.
 
6. Sertifikaadis nimetatud kaubanimetused tuleb loetleda ühe reavahega ja iga 
nimetuse ees peab olema järjekorranumber. Viimase kaubanimetuse alla tuleb 
tõmmata horisontaaljoon. Kasutamata ruum tuleb läbi kriipsutada, et sinna ei oleks võimalik midagi lisada.
 
7. Nõuetekohaselt täidetud vormi originaal ja üks koopia esitatakse pädevale 
tolliasutusele, kui kaup vabatsooni või -lattu suunatakse või, vastavalt olukorrale siis, kui tollideklaratsioon esitatakse.
 
Toll kinnitab vormi ja jätab sertifikaadi koopia endale.  
8. Kui ettevõtja täidab sertifikaadi vastavalt artikli 819 lõikele 2, võib lahtri 5:  
— eelnevalt tembeldada tolliasutus ja kõnealuse tolliasutuse ametnik sellele 
alla kirjutada,  
— tembeldada ettevõtja tolli poolt heakskiidetud erilise metallpitsatiga.  
Ettevõtja säilitab sertifikaadi oma laoarvestuses.  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1075
 
LISA 110
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1076
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1077
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1078
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1079
 
TEABELEHTE INF 3 KÄSITLEVAD SÄTTED  
1. Vormid trükitakse valgele puitmassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub 
40-65 g/m  2 . 
2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm, kusjuures pikkuse puhul on lubatud hälve 
–5mm kuni +8 mm; vormide paigutust tuleb rangelt jälgida, välja arvatud lahtrite 6 ja 7 suuruse puhul.
 
3. Liikmesriigid korraldavad vormi trükkimise. Igal vormil on oma seerian ­
umber, mille võib eelnevalt trükkida.  
4. Vorm trükitakse ühes ühenduse ametlikest keeltest, mille määrab selle liik ­
mesriigi toll, kus teabeleht välja antakse. Lahtrid täidetakse ühenduse 
ametlikus keeles, mille määrab selle liikmesriigi toll, kus teabeleht välja antakse. Liikmesriigi toll, kes peab teavet andma või seda kasutama, võib nõuda talle esitatud vormis sisalduva teabe tõlkimist selle liikmesriigi 
ametlikku keelde või ühte selle ametlikest keeltest.
 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1080
 
LISA 110 A
  ▼M13  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1081
 
▼M13  1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1082
 
LISA 111
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1083
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1084
 
► (1) M21  
► (2) A2 
► (3) M30  
► (4) M45 ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1085
 
LISA 112
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1086
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1087
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1088
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1089
 
LISA 113
  ▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1090
 
▼B 1993R2454 — ET — 05.12.2014 — 022.001 — 1091