02015R0840 — ET — 15.07.2020 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/840,

29. mai 2015,

vastutavate asutuste tehtavate kontrollide kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted







Artikkel 1

Halduskontrollid

1. Vastutav asutus teeb halduskontrolli kõigi finantsaruannete suhtes, mille on saatnud toetusesaajad eesmärgiga saada liidu rahalisi vahendeid komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 ( 1 ) artikli 1 punktis d määratletud toetuslepingu alusel (edaspidi „finantsaruanded”). Nimetatud kontroll hõlmab vähemalt järgmisi elemente:

a) kontrollid, mis on ette nähtud kinnituse saamiseks finantsaruannete ametliku korrektsuse ja aritmeetilise täpsuse kohta;

b) kontrollid, mis on ette nähtud kinnituse saamiseks selle kohta, et projekti raames on täidetud toetuslepingus püstitatud eesmärgid või on liigutud nende täitmise suunas;

c) analüütiline ülevaade, et hinnata finantsaruannetes deklareeritud kulude asjakohasust ja nende vastavust toetuslepingus sätestatud tingimustele ning kohaldatavatele liidu ja riiklikele eeskirjadele.

2. Kui halduskontrolli käigus tuvastatakse vastuolusid või eeskirjade eiramisi, teeb vastutav asutus üksikasjaliku kontrolli, et hinnata kulude seaduslikkust ja korrektsust, vaadates läbi sel otstarbel moodustatud tõendavate alusdokumentide valimi.

3. Vastutav asutus võib toetusesaajalt nõuda auditeerimistõendit ja auditiaruannet, mille on koostanud sõltumatu audiitor ja mis hõlmab kõiki lõike 1 punktides a ja c osutatud aspekte. Sellisel juhul määrab vastutav asutus kindlaks sõltumatu audiitori tehtavate kontrollide ulatuse ja auditiaruande vormi.

Artikkel 2

Kohapealseid kontrolle käsitlevad üldpõhimõtted

Vastutav asutus teeb kohapealseid finants- ja tegevuslikke kontrolle.

Kohapealsed kontrollid tehakse projektitoetuse saajate käsutuses olevate dokumentide ja andmete põhjal.

Etteteatamata kohapealseid kontrolle võib teha kooskõlas riigi õigusaktidega, kui etteteatamine võib kahjustada kindlustaset.

Artikkel 3

Kohapealsed finantskontrollid

1. Kohapealsete finantskontrollide eesmärk on tagada piisav kindlus finantsaruannete aluseks olevate tehingute ja lepingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

2. Vastutav asutus kontrollib, kas

a) finantsaruannetes esitatud kulud vastavad raamatupidamisarvestusele ja projektitoetuse saajate käsutuses olevatele tõendavatele alusdokumentidele;

b) finantsaruannetes esitatud kulud vastavad toetuslepingus sätestatud sobivuskriteeriumidele ning kohaldatavatele liidu ja riiklikele eeskirjadele;

c) rahastamisallikad on vastavuses määruse (EL) nr 514/2014 artikli 16 lõikega 2.

3. Ilma et see piiraks kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 kohaldamist, peavad kohapealsed finantskontrollid hõlmama vähemalt 10 % liidu toetuse kumulatiivsest summast projektidele, mis on määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 39 osutatud raamatupidamise aastaaruandes kajastatud lõpuleviidud projektidena.

Artikkel 4

Kohapealsete finantskontrollide ulatuse vähendamise või suurendamise kriteeriumid

1. Vastutav asutus teeb kindlaks veamäära liidu toetuse puhul, mida kontrolliti määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 39 osutatud raamatupidamise aastaaruandes eelarveaasta N kohta.

2. Vastutav asutus võib vähendada kohapealsete finantskontrollide ulatust järgmisel eelarveaastal N + 1, kui on täidetud kaks järgmist tingimust:

a) veamäär on alla 2 % eelarveaasta N raamatupidamise aastaaruandes kontrollitud liidu toetuse summast;

b) alates riikliku programmi käivitamisest tehtavad kohapealsed finantskontrollid hõlmavad vähemalt 10 % liidu toetuse kumulatiivsest summast projektidele, mis on raamatupidamise aastaaruandes kajastatud lõpuleviidud projektidena alates programmi käivitamisest.

3. Kui veamäär võrdub 2 %ga eelarveaasta N raamatupidamise aastaaruandes kontrollitud liidu toetuse summast või on sellest suurem, analüüsib vastutav asutus veamäära olulisust, et teha kindlaks vigade ulatus ja mõju ning hinnata veamäära esinduslikkust deklareeritud maksete üldkogumis. Vastutav asutus võtab vajalikud ennetus- ja parandusmeetmed, tehes sealhulgas täiendavaid kontrolle, ning esitab analüüsi tulemused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ( 2 ) artikli 59 lõike 5 esimese lõigu punktis b osutatud iga-aastases kokkuvõttes.

Järgmise eelarveaasta N + 1 kohapealsed finantskontrollid hõlmavad sellist protsenti liidu toetuse kumulatiivsest summast projektidele, mis on majandusaasta aastaaruandes N + 1 kajastatud lõpuleviidud projektidena, mis ületab vastavat protsenti eelarveaastal N. See protsent peab olema vähemalt 10 või rohkem. Kuni eelarveaastani N + 1 peavad alates riikliku programmi käivitamisest tehtavad kohapealsed finantskontrollid seega hõlmama vähemalt 10 % liidu toetuse kumulatiivsest summast kõigile projektidele, mis on majandusaasta aastaaruandes kajastatud lõpuleviidud projektidena alates programmi käivitamisest.

Kui eelarveaastal N + 1 tehtavate suuremate kontrollide tulemusena väheneb veamäär alla 2 %, teeb vastutav asutus järgmisel eelarveaastal (N + 2) kohapealseid finantskontrolle vähemalt 10 % ulatuses liidu toetuse kumulatiivsest summast projektidele, mis on majandusaasta aastaaruandes N + 2 kajastatud lõpuleviidud projektidena.

Artikkel 5

Kohapealsed tegevuslikud kontrollid

1. Kohapealsete tegevuslike kontrollide läbiviimisel kontrollib vastutav asutus asjaomase projekti elluviimist kooskõlas toetuslepinguga. Eelkõige kontrollib vastutav asutus seda, kas toetusesaajate esitatud näitajad on usaldusväärsed ja kas projekti elluviimisel ei esine põhjendamatuid viivitusi.

▼M1

2. Eelarveaastal N tehtavad kohapealsed tegevuslikud kontrollid hõlmavad vähemalt 20 % kõnealusel eelarveaastal elluviidavatest projektidest, mis on esitatud määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 39 osutatud vastavas raamatupidamise aastaaruandes. Kui seda miinimumi ei ole võimalik eelarveaastal N COVID-19 pandeemia tõttu saavutada, tehakse eelarveaastal N tegemata jäänud kontrollid programmitöö perioodi hilisemas etapis.

▼B

Artikkel 6

Kohapealsete kontrollide valimi moodustamise meetod

Vastutav asutus teeb kohapealseid kontrolle projektide valimi põhjal, mis koosneb eri liiki ja eri suurusega projektidest, tehingutest, toetusesaajatest ja rakendamise viisidest. Valimi puhul võetakse arvesse riskitegureid ja kontrollide kulutasuvust.

Artikkel 7

Kontrolliaruanded

1. Vastutav asutus koostab kontrolliaruande iga haldus- ja kohapealse kontrolli kohta, esitades järgmise teabe:

a) täielikud andmed projekti ja vastava toetuslepingu kohta;

b) kontrollija nimi ja allkiri;

c) toetusesaaja nimi;

d) kontrolli liik (halduskontroll, kohapealne finantskontroll või tegevuslik kontroll või nende kombinatsioon);

e) kontrolli ulatus (vajaduse korral);

f) kontrolliga hõlmatud kulud ja tegelikult kontrollitud kulud (valim);

g) rahastamiskõlbmatud kulud ning

h) peamised tähelepanekud, tuvastatud puudused, vead ja eiramised, tehtud täiendavad kontrollid ja analüüsid, soovitused ja ettepanekud parandusmeetmete võtmiseks ja toetusesaaja reaktsioon.

2. Kontrolliaruande võib esitada kontroll-lehe vormis.

Artikkel 8

Eritingimused

Kui vastutav asutus tegutseb täidesaatva asutusena vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artiklile 8, viib kõnealuse määruse artiklites 1 ja 2 osutatud haldus- ja kohapealsed kontrollid läbi projektijuhtimisega tegelevatest üksustest või isikutest sõltumatu üksus või isik.

Artikkel 9

Tõendavate alusdokumentide säilitamine

1. Vastutav asutus tagab, et deklareeritud kulude, sihtotstarbeliste tulude ning tehtud auditite ja kontrollide andmed, dokumendid ja metaandmed on komisjonile (sealhulgas OLAFile) ja Euroopa Kontrollikojale kättesaadavad vähemalt neli aastat pärast seda eelarveaastat, kui deklareeriti viimane väljamakse.

Sellega seoses kehtestab vastutav asutus toetusesaajatele andmete, dokumentide ja metaandmete säilitamise eeskirjad.

2. Kui vastutav asutus tuvastab eiramisi, peavad lõikes 1 osutatud tõendavad alusdokumendid olema komisjonile kättesaadavad vähemalt kolm aastat pärast seda aastat, millal toetusesaaja tagastas täielikult kõnealused summad ja need kanti riiklikku programmi tagasi.

3. Määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 47 osutatud komisjoni teostatava vastavuse kontrolli käivitamise korral peavad kõnealuse artikli lõikes 1 osutatud tõendavad alusdokumendid olema komisjonile kättesaadavad vähemalt üks aasta pärast seda aastat, millal kõnealune menetlus lõpule viidi.

4. Kui vastavuse kontrolli otsust menetletakse Euroopa Kohtus, peavad tõendavad alusdokumendid olema komisjonile kättesaadavad vähemalt üks aasta pärast seda aastat, millal menetlus lõpule viidi.

5. Lõigetes 1, 2, 3 ja 4 osutatud tõendavad alusdokumendid peavad olema komisjonile kättesaadavad paberil või elektrooniliselt.

Dokumente võib säilitada üksnes elektrooniliselt sel juhul, kui asjaomase liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt on riigisisese kohtumenetluse aluseks olevate tehingute tõenditena lubatud kasutada elektroonilisi dokumente.

6. Liikmesriigid võivad dokumentide säilitamiseks näha ette pikema tähtaja.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.