02013R0321 — ET — 11.03.2020 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 321/2013, 13. märts 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 104 12.4.2013, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 321/2013,

13. märts 2013,

mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Käesolevaga võetakse vastu kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK), nagu on sätestatud lisas.

Artikkel 2

1. KTKd kohaldatakse ►M3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 ( 1 ) II lisa punktis 2.7 ◄ kirjeldatud allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” suhtes.

2. KTKd kohaldatakse selliste kaubavagunite suhtes, mille suurim sõidukiirus on kuni 160 km/h (kaasa arvatud) ja mille suurim teljekoormus on kuni 25 tonni (kaasa arvatud).

3. KTKd kohaldatakse selliste kaubavagunite suhtes, mis on mõeldud kasutamiseks ühel või mitmel järgmisel nominaalsel rööpmelaiusel: 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm. KTKd ei kohaldata kaubavagunite suhtes, mida kasutatakse peamiselt 1 520 mm rööpmelaiusega raudteel ja mida võidakse aeg-ajalt kasutada 1 524 mm rööpmelaiusega teel.

Artikkel 3

KTKd kohaldatakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kogu uue kaubavagunite veeremi suhtes, võttes arvesse lisa punkti 7.

Lisas sätestatud KTKd kohaldatakse ka olemasoleva kaubavagunite veeremi suhtes,

▼M3

a) kui seda kooskõlas käesoleva määruse lisa punktiga 7.2.2 uuendatakse või ajakohastatakse,

▼B

b) võttes arvesse erisätteid, näiteks punktis 4.2.3.6.4 sätestatud telgede jälgitavust ja punktis 4.5.3 sätestatud hoolduskava,

▼M3

c) olemasoleva veeremi vagunid, mis on saanud kasutuselevõtuloa kooskõlas komisjoni otsusega 2006/861/EÜ, nagu seda on muudetud otsusega 2009/107/EÜ, või kooskõlas komisjoni otsusega 2006/861/EÜ, nagu seda on muudetud otsustega 2009/107/EÜ ja 2012/464/EL, ning mis vastavad otsuse 2009/107/EÜ punktis 7.6.4 sätestatud tingimustele, võivad saada lisa C liite punktis 5 kujutatud märgistuse „GE”, ilma et oleks vaja kolmanda isiku poolset hindamist või uut turule laskmise luba. Käitatavate vagunite sellise märgistuse kasutamise eest vastutab raudteeveo-ettevõtja,

▼M4

d) kui kasutusala laiendatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 54 lõikele 3, kohaldatakse käesoleva määruse lisa punkti 7.2.2.4 sätteid.

▼B

Käesoleva määruse üksikasjalik tehniline reguleerimisala on sätestatud lisa 2. peatükis.

Artikkel 4

▼M3

1. A liites esitatud avatud punktide puhul tuleb direktiivi (EL) 2016/797 olulistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks täita tingimused, mis on ette nähtud siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldatakse liikmesriigis, mis on käesoleva määrusega hõlmatud veeremiüksuse kasutusala osa.

▼B

2. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist saadab iga liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile järgmise teabe, kui ta ei ole seda neile juba otsuse 2006/861/EÜ alusel saatnud:

a) lõikes 1 viidatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade loetelu;

b) vastavushindamise ja -tõendamise menetlus, mis kõnealuste eeskirjade kohaldamiseks ellu viiakse;

▼M3

c) asutused, kes on määratud teostama vastavushindamist ja -tõendamist seoses avatud punktidega.

▼B

Artikkel 5

▼M3

1. Lisa punktis 7.3 esitatud erijuhtude puhul tuleb direktiivi (EL) 2016/797 olulistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks täita tingimused, mis on ette nähtud lisa punktiga 7.3 või siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldatakse liikmesriigis, mis on käesoleva määrusega hõlmatud veeremiüksuse kasutusala osa.

▼B

2. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist teavitab iga liikmesriik teisi liikmesriike ja komisjoni järgmisest:

a) lõikes 1 viidatud kohaldatavad tehnilised eeskirjad;

b) lõikes 1 viidatud tehniliste eeskirjade kohaldamiseks ellu viidud vastavushindamise ja -tõendamise menetlus;

▼M3

c) asutused, kes on määratud teostama vastavushindamist ja -tõendamist lisa punktis 7.3 esitatud erijuhtudega seotud siseriiklike eeskirjade puhul.

▼B

Artikkel 6

1. Ilma et see piiraks nende kokkulepete kohaldamist, millest on juba komisjoni otsuse 2006/861/EÜ alusel teavitatud ja millest uuesti ei teavitata, teatavad liikmesriigid komisjonile kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist mis tahes riiklikest, kahepoolsetest, mitmepoolsetest või rahvusvahelistest kokkulepetest, mille alusel käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid kaubavaguneid kasutatakse.

2. Liikmesriigid teavitavad seejärel komisjoni mis tahes tulevastest kokkulepetest või kehtivate kokkulepete muudatustest.

Artikkel 7

Kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 lõikega 3 saadab iga liikmesriik käesoleva määruse jõustumisele järgneva aasta jooksul komisjonile loetelu oma territooriumil elluviidavatest ja edasijõudnud arengujärgus projektidest.

Artikkel 8

▼M3

1. Allsüsteemile, mis sisaldab selliseid koostalitluse komponente, millel puudub EÜ vastavusdeklaratsioon või kasutuskõlblikkuse deklaratsioon, võib EÜ vastavustõendamise sertifikaadi välja anda üleminekuperioodi jooksul, mis lõpeb 1. jaanuaril 2024, tingimusel et lisa punktis 6.3 kehtestatud tingimused on täidetud.

2. Sertifitseerimata koostalitluse komponente sisaldava allsüsteemi tootmine või ajakohastamine/uuendamine tuleb koos turule laskmisega lõpule viia lõikes 1 viidatud üleminekuperioodi jooksul.

▼B

3. Lõikes 1 viidatud üleminekuperioodi jooksul:

a) määratakse lõikes 1 viidatud vastavustõendamismenetluse käigus nõuetekohaselt kindlaks mis tahes koostalitluskomponentide sertifitseerimata jätmise põhjused;

b) teatavad riiklikud ohutusasutused sertifitseerimata koostalitluskomponentide kasutamisest lubade andmise menetluse kontekstis oma aastaaruandes, millele on viidatud ►M3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 ( 2 ) artiklis 19 ◄ .

▼M3

4. Pärast üleminekuperioodi, mis lõpeb 1. jaanuaril 2015, peab uutel toodetud koostalitluse komponentidel „tagaosa signaaltuled” olema nõutav EÜ vastavusdeklaratsioon.

▼M2

Artikkel 8a

▼M3

1. Olenemata lisa punkti 6.3 sätetest võib 1. jaanuaril 2024 lõppeva üleminekuperioodi jooksul anda EÜ vastavustõendamise sertifikaadi allsüsteemile, mis sisaldab komponente, mis vastavad koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement”, millel ei ole EÜ vastavusdeklaratsiooni, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) komponent on toodetud enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva ja

b) koostalitluse komponenti on kasutatud allsüsteemis, mille on enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva heaks kiitnud ja turule lasknud vähemalt üks liikmesriik.

2. Sertifitseerimata koostalitluse komponente kasutava allsüsteemi tootmine, ajakohastamine ja uuendamine, sh allsüsteemile turule laskmise loa väljaandmine, tuleb viia lõpule enne lõikes 1 sätestatud üleminekuperioodi lõppemist.

▼M2

3. Lõikes 1 viidatud üleminekuperioodi jooksul:

a) määratakse lõikes 1 viidatud allsüsteemi vastavuse tõendamise menetluse käigus nõuetekohaselt kindlaks mis tahes koostalitluskomponentide sertifitseerimata jätmise põhjused ja

b) riiklikud ohutusasutused annavad ►M3 direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 19 ◄ viidatud aastaaruandes aru sertifitseerimata koostalitluskomponentide „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” kasutamisest seoses loamenetlusega.

Artikkel 8b

1. Lisa G liites loetletud koostalitluskomponentidel „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” ei pea kuni praeguse tüübikinnituse kehtivuse lõppemiseni olema EÜ vastavusdeklaratsiooni. Kõnealusel perioodil käsitatakse lisa G liites loetletud koostalitluskomponenti „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” käesolevale määrusele vastavana.

2. Pärast praeguse tüübikinnituse kehtivuse lõppu peab lisa G liites loetletud koostalitluskomponentidel „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” olema EÜ vastavusdeklaratsioon.

Artikkel 8c

1. Olenemata lisa punkti 6.3 sätetest võib pärast koostalitluskomponendi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist algava kümneaastase üleminekuperioodi jooksul anda EÜ vastavustõendamise sertifikaadi allsüsteemile, mis sisaldab komponente, mis vastavad koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” ja millel ei ole EÜ vastavusdeklaratsiooni, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) koostalitluskomponent on toodetud enne selle tüübikinnituse kehtivuse lõppemist ja

▼M3

b) koostalitluse komponenti on kasutatud allsüsteemis, mille on enne selle tüübikinnituse kehtivuse lõppemist heaks kiitnud ja turule lasknud vähemalt üks liikmesriik.

2. Sertifitseerimata koostalitluse komponente kasutava allsüsteemi tootmine, ajakohastamine ja uuendamine, sh allsüsteemile turule laskmise loa väljaandmine, tuleb viia lõpule enne lõikes 1 sätestatud üleminekuperioodi lõppemist.

▼M2

3. Lõikes 1 viidatud üleminekuperioodi jooksul:

a) määratakse lõikes 1 viidatud allsüsteemi vastavuse tõendamise menetluse käigus nõuetekohaselt kindlaks mis tahes koostalitluskomponentide sertifitseerimata jätmise põhjused ja

b) riiklikud ohutusasutused annavad ►M3 direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 19 ◄ viidatud aastaaruandes aru sertifitseerimata koostalitluskomponentide „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” kasutamisest seoses loamenetlusega.

▼B

Artikkel 9

▼M3

Uue veeremi vastavustõendamise deklaratsioon ja/või veeremitüübi vastavusdeklaratsioon, mis on koostatud kooskõlas otsusega 2006/861/EÜ, loetakse kehtivaks kuni 1. jaanuaril 2017 lõppeva üleminekuperioodi lõpuni.

▼M2

Artikkel 9a

Koostalitluse komponendile „ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement” antud EÜ tüübihindamis- või EÜ projektihindamissertifikaat kehtib kümme aastat. Selle aja jooksul võib turule lasta sama tüüpi koostalitluskomponente sellise EÜ vastavusdeklaratsiooni alusel, milles viidatakse kõnealusele EÜ tüübihindamis- või EÜ projektihindamissertifikaadile.

▼B

Artikkel 10

▼M2

1. Agentuur avaldab oma veebisaidil selliste lisa G liites viidatud liitpiduriklotside loetelu, mis on rahvusvahelise transpordi jaoks täielikult heaks kiidetud perioodil, kui neil piduritel ei ole EÜ deklaratsioone.

▼B

2. Agentuur hoiab lõikes 1 viidatud loetelu ajakohastatuna ning annab komisjonile teada mis tahes muudatustest selles. Komisjon teavitab liikmesriike loetelu mis tahes muudatustest direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 alusel moodustatud komitee kaudu.

▼M2

Artikkel 10a

1. Tehnika arenguga sammu pidamiseks võib olla vaja uuenduslikke lahendusi, mis ei vasta lisas sätestatud nõuetele ja/või mille puhul ei ole võimalik kasutada lisas esitatud hindamismeetodeid. Sel juhul töötatakse välja nende uuenduslike lahendustega seotud uued tehnilised kirjeldused ja/või uued hindamismeetodid.

2. Uuenduslikud lahendused võivad olla seotud allsüsteemiga „veerem – kaubavagunid”, selle osadega ja selle koostalitluskomponentidega.

3. Kui tehakse ettepanek uuendusliku lahenduse kohta, peab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on liidus, näitama, kuidas see kaldub kõrvale käesoleva KTK asjaomastest sätetest või kuidas sellega täiendatakse käesoleva KTK asjaomaseid sätteid, ning esitama kõrvalekalded komisjonile analüüsimiseks.

4. Komisjon esitab oma arvamuse kavandatud uuendusliku lahenduse kohta. Kui komisjoni arvamus on positiivne, töötatakse välja asjakohased funktsioonide ja liideste kirjeldused ja hindamismeetodid, mis tuleb KTKsse lisada sellise uuendusliku lahenduse kasutamise lubamiseks, ning seejärel lisatakse need kirjeldused ja meetodid KTKsse ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5 ◄ kohase läbivaatamisprotsessi käigus. Kui arvamus on negatiivne, ei tohi kavandatud uuenduslikku lahendust kohaldada.

5. Kuni KTKd ei ole läbi vaadatud, leitakse, et komisjoni positiivne arvamus on vastuvõetav tõend ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ olulistele nõuetele vastavuse kohta ning seda arvamust võib seega kasutada allsüsteemi hindamiseks.

▼B

Artikkel 11

Otsus 2006/861/EÜ tühistatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Otsus jääb siiski kehtima kõnealuse otsuse kohaselt lubatud projektide haldamiseks ning (kui ei esitata taotlust käesoleva määruse kohaldamiseks) edasijõudnud arengujärgus või käesoleva määruse avaldamise kuupäeval elluviidava lepingu alla kuuluvate uute, uuendatud või ajakohastatud allsüsteemide projektide suhtes.

Artikkel 12

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Käesoleva määruse lisas (v.a punkt 7.1.2) sätestatud KTKd kohaldades võib kasutuselevõtuloa anda siiski enne 1. jaanuari 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.









LISA

Allsüsteemi „veerem – vagun” koostalitluse tehniline kirjeldus

SISUKORD 1. Sissejuhatus 1.1. Tehniline reguleerimisala 1.2. Geograafiline kohaldamisala 1.3. KTK sisu 2. Reguleerimisala ja allsüsteemi määratlus 3. Olulised nõuded 4. Allsüsteemi iseloomustus 4.1. Sissejuhatus 4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Üldist 4.2.2. Konstruktsioonid ja mehaanilised osad 4.2.2.1. Mehaaniline liides 4.2.2.1.1. Otsahaakeseadis 4.2.2.1.2. Sisemine haakeseadis 4.2.2.2. Üksuse tugevus 4.2.2.3. Üksuse terviklikkus 4.2.3. Rööpmelaius ja vastastoime rööbasteega 4.2.3.1. Rööpmelaius 4.2.3.2. Ühilduvus rööbasteede kandevõimega 4.2.3.3. Ühilduvus rongituvastussüsteemidega 4.2.3.4. Teljepukside seisundi seire 4.2.3.5. Sõiduohutus 4.2.3.5.1. Kõveral rööbasteel rööbastelt mahajooksmise vältimine 4.2.3.5.2. Dünaamiline käitumine sõidu ajal 4.2.3.6. Käiguosa 4.2.3.6.1. Pöördvankri raami konstruktsioon 4.2.3.6.2. Rattapaaride omadused 4.2.3.6.3. Rataste omadused 4.2.3.6.4. Telgede omadused 4.2.3.6.5. Teljepuksid/laagrid 4.2.3.6.6. Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid 4.2.3.6.7. Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks 4.2.4. Pidurid 4.2.4.1. Üldist 4.2.4.2. Ohutusnõuded 4.2.4.3. Funktsionaalsed ja tehnilised nõuded 4.2.4.3.1. Funktsionaalsed üldnõuded 4.2.4.3.2. Pidurdustõhusus 4.2.4.3.2.1. Sõidupidur 4.2.4.3.2.2. Seisupidur 4.2.4.3.3. Soojusmahutavus 4.2.4.3.4. Rataste lohisemise vältimise süsteem 4.2.4.3.5. Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement 4.2.5. Keskkonnatingimused 4.2.6. Süsteemi kaitse 4.2.6.1. Tuleohutus 4.2.6.1.1. Üldist 4.2.6.1.2. Funktsionaalne ja tehniline kirjeldus 4.2.6.1.2.1. Tõkked 4.2.6.1.2.2. Materjalid 4.2.6.1.2.3. Kaablid 4.2.6.1.2.4. Süttivad vedelikud 4.2.6.2. Kaitse elektriohtude eest 4.2.6.2.1. Kaudse kokkupuute vastased kaitsemeetmed (kaitsev potentsiaaliühtlustus) 4.2.6.2.2. Otsese kontakti vastased kaitsemeetmed 4.2.6.3. Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed 4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.3.1. Liides infrastruktuuri allsüsteemiga 4.3.2. Liides käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga 4.3.3. Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga 4.4. Kasutuseeskirjad 4.5. Hoolduseeskirjad 4.5.1. Ülddokumendid 4.5.2. Hoolduskava tõendusdokument 4.5.3. Hooldustööde kirjeldus 4.6. Kutsepädevus 4.7. Tervishoiu- ja ohutustingimused 4.8. Tehnilisse dokumentatsiooni ja lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse kantavad parameetrid ▼M3 4.9. Marsruudi ühilduvuse kontroll enne lubatud veeremiüksuste kasutamist ▼B 5. Koostalitluse komponendid 5.1. Üldist 5.2. Uuenduslikud lahendused 5.3. Koostalitluse komponentide kirjeldus 5.3.1. Käiguosa 5.3.2. Rattapaar 5.3.3. Ratas 5.3.4. Telg ▼M2 5.3.4a. Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement ▼M3 5.3.4b. Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem ▼B 5.3.5. Tagaosa signaaltuli 6. Vastavushindamine ja EÜ vastavustõendamine 6.1. Koostalitluse komponent 6.1.1. Moodulid 6.1.2. Vastavushindamise menetlused 6.1.2.1. Käiguosa 6.1.2.2. Rattapaar 6.1.2.3. Ratas 6.1.2.4. Telg 6.1.2.4a. ▼M2 6.1.2.5. Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement ▼M3 6.1.2.6. Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem ▼B 6.1.3. Uuenduslikud lahendused 6.2. Allsüsteem 6.2.1. Moodulid 6.2.2. EÜ vastavustõendamise menetlused 6.2.2.1. Üksuse tugevus 6.2.2.2. Kõveral rööbasteel rööbastelt mahajooksmise vältimine 6.2.2.3. Dünaamiline käitumine sõidu ajal 6.2.2.4. Teljepuksid/laagrid ▼M3 6.2.2.4a. Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid ▼B 6.2.2.5. Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks 6.2.2.6. Soojusmahutavus 6.2.2.7. Keskkonnatingimused 6.2.2.8. Tuleohutus 6.2.2.8.1. Tõkked 6.2.2.8.2. Materjalid 6.2.2.8.3. Kaablid 6.2.2.8.4. Süttivad vedelikud 6.2.3. Uuenduslikud lahendused 6.3. EÜ deklaratsioonita koostalitluskomponentidele vastavaid komponente sisaldav allsüsteem 6.4. Hindamist vajavad projektietapid 6.5. EÜ vastavusdeklaratsiooniga komponendid 7. Rakendamine 7.1. Turule laskmise luba 7.1.1. Vagunite eelmiste KTKdega kooskõlas oleva uue veeremi kasutuselevõtuluba 7.1.2. Esimese turule laskmise loa vastastikune tunnustamine 7.2. Rakendamise üldeeskirjad 7.2.1. Komponentide asendamine 7.2.2. Olemasoleva üksuse või olemasoleva üksuse tüübi muutmine 7.2.2.1. Sissejuhatus 7.2.2.2. Nii üksuse kui ka üksuse tüübi muudatuste haldamist käsitlevad eeskirjad 7.2.2.3. Erieeskirjad olemasolevatele üksustele, mis ei ole hõlmatud EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga, mille puhul veerem lubatakse esimest korda kasutusele võtta enne 1. jaanuari 2015 7.2.2.4. Kasutusala laiendamise eeskirjad veeremiüksustele, millel on direktiivi 2008/57/EÜ kohane luba või mis on kasutusele võetud enne 19. juulit 2010 7.2.3. EÜ tüübi- või projektihindamistõenditega seotud eeskirjad 7.2.3.1. Veeremi allsüsteem 7.2.3.1.1. A-etapp 7.2.3.1.2. B-etapp 7.2.3.2. Koostalitluse komponendid 7.3. Erijuhud 7.3.1. Sissejuhatus 7.3.2. Erijuhtude loetelu 7.3.2.1. Üldised erijuhud ▼M3 7.3.2.1a. Gabariit (punkt 4.2.3.1) ▼B 7.3.2.2. Teljepukside seisundi seire (punkt 4.2.3.4) 7.3.2.3. Kõveral rööbasteel rööbastelt mahajooksmise vältimine (punkt 4.2.3.5.1) 7.3.2.4. Dünaamiline käitumine sõidu ajal (punkt 4.2.3.5.2) 7.3.2.5. Rattapaaride, rataste ja telgede omadused (punktid 4.2.3.6.2 ja 4.2.3.6.3) 7.3.2.6. Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed (punkt 4.2.6.3) ▼M3 7.3.2.7. Eeskirjad nii veeremi kui ka veeremi tüübi muudatuste haldamiseks (7.2.2.2) ▼B 7.4. Keskkonna eritingimused 7.5. Riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete või rahvusvaheliste kokkulepete alusel kasutatavad kaubavagunid ▼M3 7.6. Läbivaatamise või agentuuri muu tegevuse puhul arvesse võetavad aspektid 7.6.1. Rakenduseeskirjad ▼B Liited

1. SISSEJUHATUS

Koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) on ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 2 punkti i kohaselt allsüsteemi (või selle osa) hõlmav kirjeldus, mille eesmärk on:

— tagada raudteesüsteemi koostalitlusvõime ja

— täita olulised nõuded.

1.1. Tehniline reguleerimisala

Vt käesoleva määruse artikkel 2.

▼M3

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on kogu Euroopa Liidu raudteesüsteem vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktile 1, võttes arvesse rööpmelaiuse piiranguid, mis on esitatud artiklis 2.

▼B

1.3. KTK sisu

Käesolevas KTKs, kooskõlas ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 5 lõikega 3,

a) tuuakse ära selle kavandatav reguleerimisala (2. peatükk);

b) sätestatakse veeremi asjaomase allsüsteemi ja selle liideste olulised nõuded võrreldes muude allsüsteemidega (3. peatükk);

c) kehtestatakse funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad võrreldes muude allsüsteemidega vastama (4. peatükk);

d) määratakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mis peavad olema hõlmatud Euroopa tehniliste kirjeldustega, sh Euroopa standarditega, ja mis on vajalikud raudteesüsteemi koostalitluse saavutamiseks (5. peatükk);

e) märgitakse igal käsitletaval juhul ära, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning allsüsteemide EÜ vastavustõendamiseks (6. peatükk);

f) tuuakse ära KTKde rakendamise strateegia (7. peatükk);

g) osutatakse asjaomastele töötajatele, kutsekvalifikatsioonidele ning töötervishoiu- ja -ohutustingimustele, mida nõutakse eespool nimetatud allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks ning käesoleva KTK rakendamiseks (4. peatükk).

▼M3

2. KOHALDAMISALA JA ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS

2.1. Kohaldamisala

Käesolevat KTKd kohaldatakse „kaubavagunite, sealhulgas veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksuste suhtes”, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 2, võttes arvesse artiklis 2 sätestatud piiranguid. Edaspidi kutsutakse veeremi allsüsteemi seda osa „kaubavaguniks” ja see kuulub direktiivi 2016/797 II lisa kohasesse allsüsteemi „veerem”.

Muud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 2 loetletud veeremiüksused ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse. Eelkõige käib see järgmiste kohta:

a) mobiilsed raudteetaristu ehitus- ja hooldusseadmed;

b) veeremiüksused, mis on projekteeritud kandma — mootorsõidukid, milles on reisijad, või — mootorsõidukid, milles ei ole reisijaid, kuid mida on kavas kasutada reisirongide koosseisus (autovagunid);

c) veeremiüksused, mille — pikkus koormatud konfiguratsiooni puhul suureneb, ja — mille kasulik koormus on osa veeremiüksuse struktuurist.

Märkus. Vt ka punkt 7.1 erijuhtude kohta.

2.2. Mõisted

Käesolevas KTKs kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „üksus” – veeremi kohta kasutatav üldmõiste. Selle suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd ning seega ka EÜ vastavustõendamise menetlust. Üksus võib koosneda järgmisest: — „vagun”, mida on võimalik eraldi kasutada ja mis koosneb oma rattapaaril asuvast eraldi karkassist, või — koosseis püsivalt ühendatud „elementidest”, mida ei ole võimalik eraldi kasutada, või — „ühilduva(te) maanteesõiduki(te)ga ühendatud eraldi raudtee pöördvankrid”, mille kombinatsioon moodustab raudteega ühilduva süsteemi koosseisu;

b) „rong” – mitmest üksusest koosnev käituskoosseis;

c) „ettenähtud kasutuskord” – hõlmab kõiki tingimusi, milles üksuse kasutamine on ette nähtud, ja selle tehnilisi piiranguid. Ettenähtud kasutuskord võib olla laiem käesolevas KTKs esitatud kirjeldustest, et üksusi oleks võimalik kasutada võrgustikus sama rongi koosseisus raudteeveo-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi alusel.

▼B

3. OLULISED NÕUDED

►M3 Direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et raudteesüsteem, selle allsüsteemid ja koostalitluse komponendid vastavad asjakohastele olulistele nõuetele. Olulised nõuded on üldjoontes sätestatud ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ III lisas. Tabelis 1 on esitatud käesolevas KTKs sätestatud peamised parameetrid ja nende vastavus olulistele nõuetele, mida on kirjeldatud ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ III lisas.







Tabel 1 Põhiparameetrid ja nende vastavus olulistele nõuetele Punkt Põhiparameeter Olulised nõuded Ohutus Usaldusväärsus ja kättesaadavus Tervishoid Keskkonnakaitse Tehniline ühilduvus 4.2.2.1.1 Otsahaakeseadis 1.1.1, 1.1.3, 1.1.5, 2.4.1 4.2.2.1.2 Sisemine haakeseadis 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.2 Üksuse tugevus 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.3 Üksuse terviklikkus 1.1.1 4.2.3.1 Rööpmelaius 1.1.1 2.4.3 4.2.3.2 Ühilduvus rööbasteede kandevõimega 1.1.1 2.4.3 4.2.3.3 Ühilduvus rongituvastussüsteemidega 1.1.1 2.4.3 4.2.3.4 Teljepukside seisundi seire 1.1.1 1.2 2.4.3 4.2.3.5.1 Kõveral rööbasteel rööbastelt mahajooksmise vältimine 1.1.1, 1.1.2, 2.4.1 2.4.3 4.2.3.5.2 Dünaamiline käitumine sõidu ajal 1.1.1, 1.1.2 2.4.3 4.2.3.6.1 Pöördvankri raami konstruktsioon 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.2 Rattapaaride omadused 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.3 Rataste omadused 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.4 Telgede omadused 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.5 Teljepuksid/laagrid 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 ▼M3 4.2.3.6.6 Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.2 1.5 ▼B 4.2.3.6.7 Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.4.2 Pidurdamine – ohutusnõuded 1.1.1, 1.1.3 1.2, 2.4.2 4.2.4.3.1 Pidurdamine –funktsionaalsed üldnõuded 1.1.1, 2.4.1 2.4.2 4.2.4.3.2.1 Pidurdustõhusus – sõidupidur 1.1.1, 1.1.2, 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.3.2.2 Pidurdustõhusus – seisupidur 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.3 Pidurdamine – soojusmahutavus 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.4 Pidurdamine – rataste lohisemise vältimise süsteem 2.4.1 2.4.2 ▼M2 4.2.4.3.5 Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 2.4.1 2.4.3 ▼B 4.2.5 Keskkonnatingimused 1.1.1, 1.1.2 2.4.3 4.2.6.1 Tuleohutus 1.1.1, 1.1.4 4.2.6.1.2.1 Tuleohutus – tõkked 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.2 Tuleohutus – materjalid 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.3 Tuleohutus – kaablid 1.1.4, 1.1.5 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.4 Tuleohutus – süttivad vedelikud 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.2 Kaitse elektriohtude eest 1.1.5, 2.4.1 4.2.6.3 Tagaosa signaaltule kinnitus-seadmed 1.1.1

►M3 Direktiivi (EL) 2016/797 ◄ III lisa olulised nõuded 1.3.1, 1.4.1,.1.4.3, 1.4.4 ja 1.4.5 kuuluvad muude Euroopa Liidu õigusaktide reguleerimisalasse.

4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

Raudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ ja mille osa on kaubavagunid, on integreeritud süsteem, mille vastavust nõuetele tuleb kontrollida. Kõnealust nõuetele vastavust kontrollitakse eelkõige järgmise puhul: veeremi allsüsteemi kirjeldused ning ühilduvus võrguga (punkt 4.2), selle liidesed raudteesüsteemi (kuhu see integreeritakse) muude allsüsteemidega (punktid 4.2 ja 4.3), esialgsed kasutus- ja hoolduseeskirjad (punktid 4.4 ja 4.5) ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 18 lõikes 3 sätestatu kohaselt.

►M3 Direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 18 lõikes 3 ja VI lisas sätestatud tehniline dokumentatsioon (punkt 4.8) sisaldab eelkõige võrguga ühilduvust käsitlevaid projekteerimisnäitajaid.

4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.1. Üldist

3. peatükis kirjeldatud olulisi nõudeid arvesse võttes rühmitatakse ja jaotatakse allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused käesolevas peatükis järgmistesse punktidesse:

— konstruktsioonid ja mehaanilised osad;

— rööpmelaius ja vastastoime rööbasteega;

— pidurid;

— keskkonnatingimused;

— süsteemi kaitse.

Kaubavaguni ja selle liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused nõuavad konkreetsete tehniliste lahenduste kasutamist ainult juhul, kui see on raudteesüsteemi koostalitluse tagamiseks ja asjakohaste oluliste nõuete täitmiseks vältimatult vajalik.

▼M2 —————

▼B

Kui funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud koostalitlusvõime saavutamiseks ning oluliste nõuete täitmiseks, ei ole konkreetse tehnilise aspekti jaoks välja töötatud, määratakse kõnealune aspekt asjakohases punktis kindlaks avatud punktina. ►M3 Direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 5 lõike 6 nõuete kohaselt on kõik avatud punktid loetletud A liites.

C liites on täpsustatud tingimuste komplekt. Kõnealuse tingimuste komplektiga kooskõla on valikuline. Kui see valik tehakse, hindab vastavust teavitatud asutus EÜ vastavustõendamise menetluse raames.

Kooskõlas ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 5 lõikega 5 võidakse sätestada erijuhud iga KTK jaoks. Kõnealused sätted on esitatud 7. peatükis.

Punkti 4.2 nõuete hindamise menetlust on võimaluste piires kirjeldatud 6. peatükis. Neil juhtudel viitab punkti 4.2 tekst 6. peatüki vastavate punktide ja alapunktide sätetele. Kui konkreetse põhiparameetri puhul ei ole nõuete ja hindamismenetluste eristamine võimalik, siis viidet ei anta.

4.2.2. Konstruktsioonid ja mehaanilised osad

4.2.2.1. Mehaaniline liides

4.2.2.1.1. Otsahaakeseadis

Otsahaakeseadis on rongi moodustavate üksuste vaheline liides.

Haakesüsteem projekteeritakse nii, et inimestel ei ole vaja viibida haagitavate/lahtihaagitavate üksuste vahel ükskõik kumma üksuse liikumise ajal.

Otsahaakeseadised on vastupidavad ja suutelised taluma jõudu kooskõlas üksuse kindlaks määratud ettenähtud kasutuskorraga.

4.2.2.1.2. Sisemine haakeseadis

Sisemine haakeseadis on üksust moodustavate elementide vaheline mehaaniline liides.

Sisemised haakeseadised on vastupidavad ja suutelised taluma jõudu kooskõlas üksuse jaoks ette nähtud kasutuskorraga. Sama käiguosa kahe elemendi vahelist ühendust on kirjeldatud punktis 4.2.2.2.

Sisemis(t)e haakeseadis(t)e pikisuunaline tugevus peab olema vähemalt võrdne üksuse otsahaakeseadis(t)e tugevusega.

▼M4

4.2.2.2. Üksuse tugevus

▼M3

Üksuse kere konstruktsioon, seadmete kinnitused ja tõstepunktid peavad olema projekteeritud selliselt, et standardi EN 12663-2:2010 5. peatükis kirjeldatud koormustingimuste korral ei tekiks pragusid, olulisi püsivaid deformatsioone ega rebenemisi.

Ühilduvate maanteesõidukitega ühendatud eraldi pöördvankrite koosseisu puhul võivad koormustingimused eespool mainitutest erineda tulenevalt nende kaheliigilisest kirjeldusest; sel juhul peab taotleja kirjeldama arvesse võetavaid koormustingimusi, võttes aluseks ühtsete kirjelduste kogumi, mille puhul võetakse arvesse konkreetseid kasutustingimusi seoses rongi koosseisu, manööverdamise ja käitamisega.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.1.

Tõstepunktid tuleb tähistada üksusel. Tähistus peab vastama standardi EN 15877-1:2012 punktile 4.5.14.

Märkus. Ühendamistehnikaid reguleeritakse punktiga 6.2.2.1 kooskõlas tehtud vastavustõendamisega.

▼B

4.2.2.3. Üksuse terviklikkus

Üksus on projekteeritud nii, et ükski ava sulgemiseks mõeldud liikuv osa (juurdepääsuuksed, koormakate, kaaned, luugid jne) ei saa ootamatult liikuda.

Lukustusseadmetele on märgitud nende seisund (avatud/suletud), mis on üksusest väljaspool nähtav.

4.2.3. Rööpmelaius ja vastastoime rööbasteega

4.2.3.1. Rööpmelaius

See punkt käsitleb veeremi kavandatava suuruse arvutamise eeskirju ilma häirete ohuta ühes või mitmes võrgus liiklemiseks.

Üksuse vastavus ette nähtud võrdlusprofiilile (sh alaosa võrdlusprofiilile) määratakse kindlaks ühe standardis ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ sätestatud meetodi abil.

Kui need on kindlaks märatud, kasutatakse üksuse võrdlusprofiili ja vastavate sihtvõrdlusprofiilide G1, GA, GB ja GC, sh alaosa jaoks kasutatud profiilide ►M3 GI1 ja GI2 ◄ vastavuse kindlaksmääramiseks standardis ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ kirjeldatud kinemaatilist meetodit.

4.2.3.2. Ühilduvus rööbasteede kandevõimega

Üksuse vertikaalkoormuse omadused määratakse kindlaks, et kontrollida ühilduvust rööbasteede kandevõimega.

Üksuste lubatud kasulik koormus määratakse kuni 25tonniste (kaasa arvatud) teljekoormuste korral kindlaks, kohaldades standardi ►M3 EN 15528:2015 ◄ punkte 6.1 ja 6.2.

4.2.3.3. Ühilduvus rongituvastussüsteemidega

Kui kavas on tagada üksuse ühilduvus ühe või enama järgmise rongituvastussüsteemiga, määratakse kõnealune ühilduvus kindlaks kooskõlas ►M3 ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ ►M3 ◄ sätetega.

a) Teestruktuuril põhinevad rongituvastussüsteemid.

b) Teljeloenduritel põhinevad rongituvastussüsteemid.

c) Silmusahelal põhinevad rongituvastussüsteemid.

4.2.3.4. Teljepukside seisundi seire

Teljepukside seisundit on võimalik seirata kas

— raudtee-äärsete tuvastusseadmete abil või

— pardaseadmete abil.

Kui kavas on tagada üksuse seire raudtee-äärsete seadmete abil 1 435 mm rööpmelaiusega raudteevõrgus, vastab üksus piisava märgatavuse tagamiseks standardi EN 15437-1:2009 punktidele 5.1 ja 5.2.

Kui üksust on kavas kasutada 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega raudteevõrkudes, kohaldatakse tabelis 2 esitatud vastavaid väärtusi, mis viitavad standardi EN 15437-1:2009 parameetritele.







Tabel 2 Konkreetsetes võrkudes kasutatavate üksuste siht- ja keelupiirkonnad YTA [mm] WTA [mm] LTA [mm] YPZ [mm] WPZ [mm] LPZ [mm] 1 524 mm (mõlemad alad on asjakohased) 1 080 ± 35 ≥ 50 ≥ 200 1 080 ± 5 ≥ 140 ≥ 500 894 ± 2 ≥ 14 ≥ 200 894 ± 2 ≥ 28 ≥ 500 1 600 mm 1 110 ± 2 ≥ 70 ≥ 180 1 110 ± 2 ≥ 125 ≥ 500 1 668 mm 1 176 ± 10 ≥ 55 ≥ 100 1 176 ± 10 ≥ 110 ≥ 500

▼M3

Kui kavatsetakse tagada üksuse seire pardaseadmete abil, tuleb täita järgmised nõuded:

— need seadmed peavad suutma tuvastada üksuse teljepukside/laagrite seisukorra halvenemise;

— pukside seisukorda hinnatakse kas nende temperatuuri või dünaamiliste sageduste või mõne muu sobiva pukside olukorda kajastava näitaja jälgimise teel;

— tuvastussüsteem peab asuma täielikult veeremiüksuse pardal ja diagnoosisõnumid peavad olema pardal kättesaadavad;

— saadetavaid diagnoosisõnumeid ja nende kättesaadavaks tegemist tuleb kirjeldada käesoleva KTK punkti 4.4 kohastes kasutamisega seotud dokumentides ja käesoleva KTK punktis 4.5 kirjeldatud hoolduseeskirjades.

▼B

4.2.3.5. Sõiduohutus

Veeremi dünaamiline käitumine mõjutab suurel määral rööbasteelt mahajooksmise vältimist, sõiduohutust ja rööbastee koormust.

4.2.3.5.1. Kõveral rööbasteel rööbastelt mahajooksmise vältimine

Üksus projekteeritakse nii, et tagada ohutu liiklemine kõveral rööbasteel, võttes eelkõige arvesse üleminekut kõveralt teelt sirgele ja tasapindade kõrguserinevusi ülesõitudel.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.2.

4.2.3.5.2. Dünaamiline käitumine sõidu ajal

Üksus projekteeritakse nii, et tagada ohutu liiklemine kuni maksimaalse projekteeritud kiiruseni.

Üksuse dünaamilist käitumist sõidu ajal tõendatakse

— ►M3 ◄ sätestatud menetlusi või järgidesstandardi EN 14363:2016 4., 5. ja 7. peatükissätestatud menetlusi või

— viies valideeritud mudeli abil ellu simulatsioone.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.3.

▼M1

Dünaamilist käitumist sõidu ajal võib hinnata koostalitluskomponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.2.1. Sel juhul ei ole erikatse ega simulatsioon allsüsteemi tasandil nõutav.

▼B

4.2.3.6. Käiguosa

Käiguosa tagab üksuse ohutu kandmise ja suunamise ning vajaduse korral pidurdusjõudude ülekandmise.

4.2.3.6.1. Pöördvankri raami konstruktsioon

Pöördvankri raami, kõigi kinnitatud seadmete ning kere ja pöördvankri ühenduse konstruktsiooni terviklikkust tõendatakse standardi EN 13749:2011 punktis 6.2 sätestatud meetodite põhjal.

▼M1

Pöördvankri raami konstruktsiooni terviklikkust võib hinnata koostalitluskomponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.2.1. Sel juhul ei ole erikatse ega simulatsioon allsüsteemi tasandil nõutav.

▼B

4.2.3.6.2. Rattapaaride omadused

Rattapaar on suuteline edastama jõude ja pöördemomenti kinnitatud osade vahel kooskõlas kasutusvaldkonnaga.

Rattapaaride geomeetrilised mõõtmed, mis on esitatud joonisel 1, on kooskõlas tabelis 3 sätestatud piirväärtustega. Kõnealuseid piirväärtusi käsitatakse projekteeritud väärtusena ning need märgitakse punktis 4.5 kirjeldatud hooldusdokumentatsioonis kasutuspiirväärtusena.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.1.2.2.

Joonis 1

Tabelis 3 kasutatud rattapaaride sümbolid







Tabel 3 Rattapaaride geomeetriliste mõõtmete kasutuspiirangud Nimetus Ratta läbimõõt D [mm] Miinimumväärtus [mm] Maksimumväärtus [mm] 1 435 mm Kaugus esiküljest esiküljeni (SR) 330 ≤ D ≤ 760 1 415 1 426 760 < D ≤ 840 1 412 1 426 D > 840 1 410 1 426 Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) 330 ≤ D ≤ 760 1 359 1 363 760 < D ≤ 840 1 358 1 363 D > 840 1 357 1 363 1 524 mm Kaugus esiküljest esiküljeni (SR) 400 ≤ D < 840 1 492 1 514 D ≥ 840 1 487 1 514 Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) 400 ≤ D < 840 1 444 1 448 D ≥ 840 1 442 1 448 1 600 mm Kaugus esiküljest esiküljeni (SR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 573 1 592 Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 521 1 526 1 668 mm Kaugus esiküljest esiküljeni (SR) 330 ≤ D < 840 1 648 (1) 1 659 840 ≤ D ≤ 1 250 1 643 (1) 1 659 Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) 330 ≤ D < 840 1 592 1 596 840 ≤ D ≤ 1 250 1 590 1 596 (1) Kaheteljeliste vagunite puhul, mille teljekoormus on kuni 22,5 tonni, kasutatakse väärtusena 1 651 mm.

4.2.3.6.3. Rataste omadused

Rataste geomeetrilised mõõtmed, mis on märgitud joonisel 2, vastavad tabelis 4 esitatud piirväärtustele.







Tabel 4 Rataste geomeetriliste mõõtmete kasutuspiirangud Nimetus Ratta läbimõõt. D [mm] Miinimumväärtus [mm] Miinimumväärtus [mm] 1 435 mm Rummu laius (BR) (maksimaalse kraadi laiusega 5 mm) D ≥ 330 133 140 Rattaharja paksus (Sd) 330 ≤ D ≤ 760 27,5 33 760 < D ≤ 840 25 33 D > 840 22 33 Rattaharja kõrgus (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 < D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Rattaharja kant (qR) D ≥ 330 6,5 — 1 524 mm Rummu laius (BR) (maksimaalse kraadi laiusega 5 mm) D ≥ 400 134 140 Rattaharja paksus (Sd) 400 ≤ D < 760 27,5 33 760 ≤ D < 840 25 33 D ≥ 840 22 33 Rattaharja kõrgus (Sh) 400 ≤ D < 630 31,5 36 630 ≤ D < 760 29,5 36 D ≥ 760 27,5 36 Rattaharja kant (qR) D ≥ 400 6,5 — 1 600 mm Rummu laius (BR) (maksimaalse kraadi laiusega 5 mm) 690 ≤ D ≤ 1 016 137 139 Rattaharja paksus (Sd) 690 ≤ D ≤ 1 016 26 33 Rattaharja kõrgus (Sh) 690 ≤ D ≤ 1 016 28 38 Rattaharja kant (qR) 690 ≤ D ≤ 1 016 6,5 — 1 668 mm Rummu laius (BR) (maksimaalse kraadi laiusega 5 mm) D ≥ 330 133 140 Rattaharja paksus (Sd) 330 ≤ D ≤ 840 27,5 33 D > 840 22 (PT); 25 (ES) 33 Rattaharja kõrgus (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 ≤ D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Rattaharja kant (qR) D ≥ 330 6,5 —

Kõnealuseid piirväärtusi käsitatakse projekteeritud väärtusena ning need märgitakse punktis 4.5 nimetatud hooldusdokumentatsioonis kasutuse piirväärtusena.

Joonis 2

Tabelis 4 kasutatud rataste sümbolid

Rataste mehaanilised omadused tagavad jõudude ja pöördemomendi ülekande ning vastupidavuse soojuskoormusele, kui see on vajalik kooskõlas kasutusvaldkonnaga.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.1.2.3.

4.2.3.6.4. Telgede omadused

Telgede omadused tagavad jõudude ja pöördemomendi ülekande kooskõlas kasutusvaldkonnaga.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.1.2.4.

Telgede jälgitavuse puhul võetakse arvesse Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) kaubavagunite hoolduse töökonnas saadud tulemusi (vt kaubavagunite hoolduse töökonna lõpparuanne, mis on avaldatud ERA veebisaidil http://www.era.europa.eu).

4.2.3.6.5. Teljepuksid/laagrid

Teljepukside ja veeremilaagrite projekteerimisel võetakse arvesse mehaanilise takistuse ja väsimise omadusi. Määratakse kindlaks ülekuumenenud teljelaagrite tuvastamisega seotud kasutuse käigus saavutatud temperatuuri piirväärtused.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.4.

▼M3

4.2.3.6.6. Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid

Käesolevat nõuet kohaldatakse selliste üksuste suhtes, mis on varustatud automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemidega, millel on rataste telje asendi ümberlülitamise mehhanism, mis võimaldab üksust muuta ühilduvaks 1 435 mm rööpmelaiusega rööbasteede ja muu(de) käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluva(te) rööpmelaius(t)ega rööbasteede jaoks.

Ümberlülitusmehhanism peab tagama rataste ohutu lukustumise teljel vajalikus kohas.

Pärast rööpmelaiuse muutmise seadme läbimist kontrollitakse lukustussüsteemi seisundit (lukus või mitte) ja rataste asendit ühel või mitmel järgmisel viisil: visuaalne kontroll, üksuse pardal olev kontrollisüsteem või taristu/seadme kontrollisüsteem. Üksuse pardal oleva kontrollisüsteemi puhul peab olema võimalik pidev jälgimine.

Kui käiguosa on varustatud pidurisüsteemiga, mille asend rööpmelaiuse muutmise käigus muutub, peab automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem tagama pidurisüsteemi ja rataste õige asendi ja ohutu lukustamise samal ajal.

Kui käitamise ajal ilmneb rataste ja pidurisüsteemi (kui see on asjakohane) asendi lukustamisel rike, võib see suure tõenäosusega lõppeda katastroofilise õnnetusega (põhjustades mitme inimese surma); võttes arvesse rikke tagajärgede tõsidust, tuleb tõendada, et see risk on viidud aktsepteeritava tasemeni.

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem on määratletud koostalitluse komponendina (punkt 5.3.4b) ja see on koostalitluse komponendi „rattapaar” osa (punkt 5.3.2). Vastavushindamise menetlusi on täpsustatud käesoleva KTK punktis 6.1.2.6 (koostalitluse komponendi tasand), punktis 6.1.2.2 (ohutusnõue) ja punktis 6.2.2.4a (allsüsteemi tasand).

Rööpmelaius, millega üksus ühildub, tuleb märkida tehnilistes dokumentides.

Rööpmelaiuse muutmise kirjeldus tavatingimustes, sh rööpmelaiuse muutmise seadme tüüp/seadmete tüübid, millega üksus ühildub, peab olema osa tehnilistest dokumentidest (vt ka käesoleva KTK punkt 4.4).

Käesoleva KTK muude punktide kohaseid nõudeid ja vastavushindamisi kohaldatakse eraldi ratta iga sellise asendi suhtes, mis vastab ühele rööpmelaiusele, ja see tuleb vastavalt dokumenteerida.

▼B

4.2.3.6.7. Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks

Nõudeid kohaldatakse selliste üksuste suhtes, millega on võimalik liigelda erineva laiusega rööbasteedel rattapaaride füüsilise vahetamise teel.

Üksus on varustatud lukustusmehhanismiga, et tagada erinevates seadistustes pidurdusseadmete õige asend, võttes arvesse dünaamilist mõju kooskõlas üksuse ettenähtud kasutuskorraga.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.5.

4.2.4. Pidurid

4.2.4.1. Üldist

Rongi pidurisüsteemi eesmärk on tagada, et

— rongi kiirust on võimalik vähendada;

— rongi kiirust on võimalik kallakul säilitada;

— rongi on võimalik maksimaalse lubatud pidurdusmaa piires peatada;

— rongi on võimalik paigale seisma panna.

Peamised pidurdustõhusust ja pidurdamise protsessi mõjutavad tegurid on

— pidurdusvõimsus,

— rongi mass,

— kiirus,

— lubatud pidurdusmaa,

— haardetegur ja

— rööbastee kalle.

Rongi pidurdustõhusus tuletatakse rongi iga üksuse pidurdustõhususest.

4.2.4.2. Ohutusnõuded

Pidurisüsteem aitab kaasa raudteesüsteemi ohutustaseme tagamisele. Seetõttu tuleb üksuse pidurisüsteemi konstruktsioonile teha riskihindamine kooskõlas ►M3 komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 402/2013, ◄ ( 3 ) võttes arvesse üksuse pidurdustõhususe täieliku kadumise ohtu. Olukorra tõsidust peetakse katastroofiliseks, kui

— see mõjutab ainult üksust (tõrgete kombinatsioon) või

— see mõjutab lisaks üksusele ka muud pidurdustõhusust (üksik tõrge).

C liite punktide C.9 ja C.14 tingimuste täitmisel eeldatakse kooskõla käesoleva nõudega.

4.2.4.3. Funktsionaalsed ja tehnilised nõuded

4.2.4.3.1. Funktsionaalsed üldnõuded

Üksuse pidurdusseadmed tagavad pidurdusfunktsioonid, näiteks piduri rakendamise ja vabastamise, kui saadetakse signaal. Pidurdamine on

— pidev (piduri rakendamise või vabastamise signaal saadetakse juhtimiskeskusest juhtimisliini kaudu kogu rongile);

— automaatne (tahtmatu katkestus juhtimisliinis toob kaasa rongi kõigi üksuste pidurite rakendamise, mille tulemusena jäävad kõik üksused seisma);

— vabastatav, mis võimaldab selle eemaldamist ja isoleerimist.

4.2.4.3.2. Pidurdustõhusus

4.2.4.3.2.1. Sõidupidur

Rongi või üksuse pidurdustõhusus on tema võime vähendada kiirust. See on rongi või üksuse määratud piirides aeglustamiseks saadaoleva pidurdusvõimsuse ning kõigi energia konverteerimise ja hajutamise tegurite, sh rongi takistuse tulemus.

Üksuse pidurdustõhusust arvutatakse kooskõlas ühega järgmistest dokumentidest

— EN 14531-6:2009 või

▼M1

Arvutus valideeritakse katsetega. Pidurdustõhususe arvutamine kooskõlas dokumendiga UIC 544–1 valideeritakse dokumendis ►M3 UIC 544-1:2014 ◄ sätestatud viisil.

▼B

4.2.4.3.2.2. Seisupidur

Seisupidur on pidur, mida kasutatakse seisva veeremi liikumise vältimiseks kindlaksmääratud tingimustes (võttes arvesse asukohta, tuult, kallet ja veeremi koormat), kuni see tahtlikult vabastatakse.

Kui üksus on varustatud seisupiduriga, tuleb täita järgmised nõuded:

— paigal seismine peab olema tagatud kuni piduri tahtliku vabastamiseni;

— kui seisupiduri seisundit ei ole võimalik otseselt kindlaks teha, tagatakse veeremi välisosa mõlemal küljel seisundit näitav näidik;

▼M1

— ►M3 ◄ ilma tuuleta määratakse kindlaks standardi EN 14531-6:2009 punktis 6 sätestatud arvutuste kohaselt; minimaalne seisupidurdusjõudilma tuuleta määratakse kindlaks standardi EN 14531-6:2009 punktis 6 sätestatud arvutuste kohaselt;

▼B

— ►M3 ◄ Üksuse seisupidur projekteeritakse ratta/rööbastee (teras/teras) haardetegurit arvestades, mis ei ole suurem kui 0,12. —————Üksuse seisupidur projekteeritakse ratta/rööbastee (teras/teras) haardetegurit arvestades, mis ei ole suurem kui 0,12.

4.2.4.3.3. Soojusmahutavus

Pidurdusseadmed peavad olema suutelised taluma ühte avariipidurdust ilma pidurdustõhususe vähenemiseta soojuslike või mehaaniliste mõjude tõttu.

▼M1

Soojuskoormus, mida üksus talub ilma pidurdustõhususe vähenemiseta soojuslike või mehaaniliste mõjude tõttu, määratakse kindlaks ning esitatakse kiiruse, teljekoormuse, kalde ja pidurdusmaa alusel.

▼B

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.6.

21 ‰ kallet kiirusel 70 km/h 40 km vältel võidakse pidada soojusmahutavuse võrdlusjuhtumiks, mis põhjustab pidurdusvõimsuse 45 kW ratta kohta 34 minuti jooksul, kui ratta nimiläbimõõt on 920 mm ja teljekoormus on 22,5 tonni.

4.2.4.3.4. Rataste lohisemise vältimise süsteem

Rataste lohisemise vältimise süsteem on süsteem, mis on projekteeritud kasutama maksimaalset saadaolevat haardetegurit, vähendades, säilitades või suurendades pidurdusjõudu, et takistada rattapaaride lukustumist ning kontrollimatut libisemist. Selle tulemusena optimeeritakse peatumisteekonna pikkust.

Kui rataste lohisemise vältimise süsteemi juhitakse elektrooniliselt, vähendatakse rataste lohisemise vältimise süsteemi tõrgete põhjustatud negatiivseid mõjusid sobilike süsteemi projekteerimise protsesside ja tehniliste seadistustega.

Rataste lohisemise vältimise süsteem ei muuda pidurite funktsionaalseid omadusi. Veeremi õhuseadmestik peab olema projekteeritud läbilaskevõimega, mis tagab rataste lohisemise vältimise süsteemi töötamise nii, et see ei avaldaks mingit mõju õhkpidurisüsteemi tõhususele. Rataste lohisemise vältimise süsteemi projekteerimisel võetakse arvesse asjaolu, et kõnealune süsteem ei avaldaks kahjulikku mõju veeremi koostalitluse komponentidele (piduriajam, veerepind, teljepuksid jne).

▼M1

Rataste lohisemise vältimise süsteem paigaldatakse järgmist tüüpi üksustele:

— üksused, mis on varustatud iga tüüpi piduriklotsidega, mille maksimaalne keskmine haardetegur on suurem kui 0,12, välja arvatud liitpiduriklotsid;

— üksused, mis on varustatud ainult ketaspidurite ja/või liitpiduriklotsidega, mille maksimaalne keskmine haardetegur on suurem kui 0,11.

▼M2

4.2.4.3.5. Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

Ratta veerepinna pidurite (s.o piduriklots) hõõrdumisel veerepinnaga tekib pidurdusjõud.

Ratta veerepinna pidurite kasutamise korral aitab hõõrdeelement usaldusväärselt saavutada vajalikku pidurdustõhusust.

Vastavustõendamist on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 6.1.2.5.

▼B

4.2.5. Keskkonnatingimused

Üksuse ja selle komponentide projekteerimisel võetakse arvesse keskkonnatingimusi, millega veerem kokku puutub.

Keskkonnaparameetreid on kirjeldatud allpool esitatud tingimustes. Iga keskkonnaparameetri kohta määratakse kindlaks nimivahemik, mis on Euroopas kõige sagedamini esinev ning mis on koostalitlusvõimelise üksuse alus.

Teatavate keskkonnaparameetrite puhul määratakse kindlaks ka muud vahemikud lisaks nimivahemikule. Sel juhul valitakse vahemik üksuse projekteerimiseks.

Allpool tingimustes kindlaks määratud funktsioonide puhul kirjeldatakse tehnilises dokumentatsioonis projekteerimise ja/või katsetamise sätteid, mis kehtestatakse veeremi KTK nõuetele vastavuse tagamiseks kõnealuses vahemikus.

Olenevalt valitud vahemikust ja võetud meetmetest (mida kirjeldatakse tehnilises dokumentatsioonis) võivad osutuda vajalikuks kohased kasutuseeskirjad, kui nimivahemiku jaoks projekteeritud üksust kasutatakse konkreetsel raudteeliinil, kus nimivahemik aasta teatud perioodidel ületatakse.

Vahemikud, kui need erinevad nimivahemikest, mis valitakse välja keskkonnatingimustega seotud mis tahes piirava(te) kasutuseeskirja(de) vältimiseks, määravad kindlaks liikmesriigid ning need on loetletud punktis 7.4.

Üksuse ja selle komponentide projekteerimisel võetakse arvesse ühte või mitut järgmist välisõhu temperatuuriklassi:

— T1: – 25 °C kuni + 40 °C (nominaalne),

— T2: – 40 °C kuni + 35 °C ja

— T3: – 25 °C kuni + 45 °C.

Üksus vastab käesoleva KTK nõuetele ilma tulemuslikkuse vähenemiseta lume-, jää- ja raheoludes (nagu on sätestatud standardi ►M3 EN 50125-1:2014 ◄ punktis 4.7), mis vastavad nimivahemikule.

Kui valitakse standardis kirjeldatutest karmimad lume-, jää- ja raheolud, projekteeritakse üksus ja selle komponendid vastama KTK nõuetele, võttes arvesse koostoimet madala temperatuuriga kooskõlas valitud temperatuurivahemikuga.

Temperatuurivahemiku T2 puhul ning karmides lume-, jää- ja raheoludes määratakse kindlaks ja tõendatakse meetmed, mis on võetud kõnealustes karmides tingimustes KTK nõuetele vastamiseks, seda eelkõige projekteerimise ja/või katsetamise sätete puhul, võttes arvesse järgmisi funktsioone:

— haakimisfunktsioon haakeseadmete vastupidavuse piirangute alusel;

— pidurdusfunktsioon, mis hõlmab pidurdusseadmeid.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.7.

4.2.6. Süsteemi kaitse

4.2.6.1. Tuleohutus

4.2.6.1.1. Üldist

Üksuse kõik olulised võimalikud tuleallikad (suure riskiga komponendid) määratakse kindlaks. Üksuse projekteerimise tuleohutusaspektid on suunatud

— tulekahju tekke vältimisele;

— tulekahju tekkimisel selle mõju leevendamisele.

Üksuses kantavad kaubad ei ole üksuse osa ning neid ei tule vastavuse hindamisel arvesse võtta.

4.2.6.1.2. Funktsionaalne ja tehniline kirjeldus

4.2.6.1.2.1. Tõkked

Tule mõju piiramiseks paigaldatakse kindlaksmääratud võimalike tuleallikate (suure riskiga komponendid) ja kantava koorma vahele tuletõkked, mis jäävad vähemalt 15 minutiks terviklikuks.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.8.1.

4.2.6.1.2.2. Materjalid

Kõigil üksuses kasutatavatel püsimaterjalidel on piiratud süttivuse ja leegi levimise omadused, v.a juhul, kui

— materjal on eraldatud kõigist võimalikest tuleohuallikatest üksuses tuletõkkega ning riskihindamine kinnitab selle ohutut kasutamist või

— komponendi mass on < 400 g ja see asub muudest katsetamata komponentidest horisontaalsuunas ≥ 40 mm ja vertikaalsuunas ≥ 400 mm kaugusel.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.8.2.

4.2.6.1.2.3. Kaablid

Elektrikaablite valimisel ja paigaldamisel võetakse arvesse nende tulekindlusomadusi.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.8.3.

4.2.6.1.2.4. Süttivad vedelikud

Üksus varustatakse vahenditega, mis takistavad tule tekkimist ja levimist süttivate vedelike või gaaside lekkimise tõttu.

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.8.4.

4.2.6.2. Kaitse elektriohtude eest

4.2.6.2.1. Kaudse kokkupuute vastased kaitsemeetmed (kaitsev potentsiaaliühtlustus)

Veeremi kere ja sõidurööpa vaheline takistus peab olema piisavalt väike, et takistada nende vahel ohtliku pinge tekkimist.

Üksuste potentsiaal ühtlustatakse kooskõlas standardi ►M3 EN 50153:2014 ◄ punktis 6.4 kirjeldatud sätetega.

4.2.6.2.2. Otsese kontakti vastased kaitsemeetmed

Üksuse elektripaigaldised ja seadmed projekteeritakse nii, et kaitsta isikuid elektrilöökide eest.

Üksus projekteeritakse nii, et välditakse otsest kontakti kooskõlas standardi ►M3 EN 50153:2014 ◄ punktis 5 sätestatuga.

4.2.6.3. Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed

▼M1

Kõigile tagaosa signaali vastu võtma projekteeritud üksustele tuleb üksuse tagaosale paigaldada kaks kahe lambi või valgust tagasipeegeldava märgi paigaldamist võimaldavat seadet E liites sätestatud viisil rööbasteest samale kõrgusele ja kõige rohkem 2 000 mm kõrgusele. Kõnealuste kinnitusseadmete mõõtmed ja vahemaa peavad olema kooskõlas ►M3 standardi EN 16116-2:2013 joonisega 11. ◄

▼B

4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.3.1. Liides infrastruktuuri allsüsteemiga







Tabel 5 Liides infrastruktuuri allsüsteemiga Viide käesolevas KTKs Viide komisjoni otsuses 2011/275/EL (*1) 4.2.3.1. Rööpmelaius 4.2.4.1. Minimaalne ehitusgabariit 4.2.4.2. Rööbastee telgedevaheline kaugus 4.2.4.5. Vertikaalkõvera minimaalne raadius 4.2.3.2. Ühilduvus rööbasteede kandevõimega 4.2.7.1. Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule 4.2.7.3. Rööbastee vastupidavus külgjõule 4.2.8.1. Sildade liikluskoormustaluvus 4.2.8.2. Rööbastee mulde ning pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalkoormus 4.2.8.4. Olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus 4.2.3.5.2. Dünaamiline käitumine sõidu ajal 4.2.9. Rööbastee geomeetriline kvaliteet 4.2.3.6.2. Rattapaaride omadused 4.2.3.6.3. Rataste omadused 4.2.5.1. Nominaalne rööpmelaius 4.2.5.6. Rööpapea profiil vabal liinilõigul 4.2.6.2. Pöörmete ja ristmete geomeetria käitustingimustes (*1) ELT L 126, 14.5.2011, lk 53.

4.3.2. Liides käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga







Tabel 6 Liides käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga Viide käesolevas KTKs Viide komisjoni otsuses 2011/314/EL (*1) 4.2.2.2. Üksuse tugevus – tõstmine 4.2.3.6.3. Eriolukordades tegutsemise kord 4.2.3.1. Rööpmelaius 4.2.2.5. Rongi koosseis 4.2.3.2. Ühilduvus rööbasteede kandevõimega 4.2.2.5. Rongi koosseis 4.2.4. Pidurid 4.2.2.6. Rongi pidurid 4.2.6.3. Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed E liide – tagaosa signaaltuli 4.2.2.1.3.2. Tagaosa (*1) ELT L 144, 31.5.2011, lk 1.

4.3.3. Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga







Tabel 7 Liides juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga ▼M1 Viide käesolevas KTKs ►M3 Viide dokumendis ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ 4.2.3.3. a) rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused — teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.4, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6), — veeremi teljekoormus (3.1.7.1), — rataste üldtakistus (3.1.9), — liitpiduriklotside kasutamine (3.1.6). 4.2.3.3. b) teljeloenduritel põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused — teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.5 ja 3.1.2.6), — ratta geomeetria (3.1.3.1–3.1.3.4), — metalli- ja elektrijuhtidevaba ruum rataste vahel (3.1.3.5), — rattamaterjal (3.1.3.6). 4.2.3.3. c) silmusahelal põhinevate rongituvastus-süsteemidega ühilduvad veeremi omadused — veeremi metallkonstruktsioon (3.1.7.2).

▼M3

4.4. Kasutuseeskirjad

Kasutuseeskirjad töötatakse välja raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kirjeldatud menetluste raames. Kõnealustes eeskirjades võetakse arvesse kasutamisega seotud dokumente, mis on osa tehnilisest dokumentatsioonist, nagu on nõutud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 4 ja kehtestatud IV lisas.

Ohutuse seisukohast oluliste komponentide (vt ka punkt 4.5) jaoks arendavad projekteerijad/tootjad konkreetsed käitamis- ja käitamise jälgitavuse nõuded välja projekteerimisetapis ning pärast veeremiüksuste käikuandmist projekteerijate/tootjate ja asjaomaste raudteeveo-ettevõtjate või asjaomase vagunivaldajaga tehtava koostöö käigus.

Kasutamisega seotud dokumentides kirjeldatakse üksuse omadusi asjakohase ettenähtud kasutuse korral, et määrata kindlaks kasutuseeskirjad tavapärastes ja erinevates mõistlikult ettenähtavates halvenenud tingimustes.

Kasutamisega seotud dokumentide hulka kuuluvad:

— tavatingimustes kasutamise kirjeldus, mis hõlmab üksuse kasutusomadusi ja -piiranguid näiteks veeremi rööpmelaius, maksimaalne projekteeritud kiirus, teljekoormused, pidurdustõhusus, ühilduvus rongituvastussüsteemidega, lubatud keskkonnatingimused, rööpmelaiuse muutmise seadme tüüp/seadmete tüübid, millega üksus ühildub, ja nende käitamine);

— mõistlikult ettenähtavates halvenenud tingimustes käitamise (kui käesolevas KTKs kirjeldatud seadmete või funktsioonide puhul tekivad ohutuspuudujäägid) kirjeldus koos üksuse asjakohaste lubatud piirmäärade ja kasutustingimustega, mis võivad tekkida;

— ohutuse seisukohast oluliste komponentide loetelu. Ohutuse seisukohast oluliste komponentide loetelu peab sisaldama konkreetseid käitamis- ja käitamise jälgitavuse nõudeid.

Taotleja esitab kasutuseeskirjadega seotud dokumentide esialgse versiooni. Kõnealuseid dokumente võidakse hiljem muuta kooskõlas vastavate liidu õigusaktidega, võttes arvesse olemasolevaid üksuse kasutus- ja hooldustingimusi. Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, et kasutamisega soetud dokumendid on esitatud.

4.5. Hoolduseeskirjad

Hooldus on selliste toimingute kogum, mis on mõeldud funktsionaalse üksuse hoidmiseks seisukorras, milles see suudab oma nõutavat funktsiooni täita, või kõnealuse seisukorra taastamiseks.

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 4 nõutud ja IV lisas kehtestatud tehnilise dokumentatsiooni osaks olevad järgmised dokumendid on vajalikud üksuste hooldustegevusteks:

— ülddokumendid (punkt 4.5.1);

— hoolduskava tõendusdokument (punkt 4.5.2) ja

— hooldustööde kirjeldus (punkt 4.5.3).

Taotleja esitab punktides 4.5.1, 4.5.2 ja 4.5.3 kirjeldatud kolm dokumenti. Kõnealuseid dokumente võib hiljem kooskõlas vastavate ELi õigusaktidega muuta, võttes arvesse olemasolevaid üksuse kasutus- ja hooldustingimusi. Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, et hooldusdokumendid on esitatud.

Taotleja või taotleja volitatud üksus (nt vagunivaldaja) esitab need dokumendid veeremiüksuse hoolduse eest vastutavale üksusele niipea, kui see on määratud veeremiüksuse hoolduse eest vastutavaks.

Nende kolme dokumendi alusel määrab hoolduse eest vastutav üksus hoolduskava ja asjakohased hooldusnõuded kindlaks hoolduse tasandil omal vastutusel (ei kuulu hindamisele käesoleva KTK alusel).

Dokumendid sisaldavad ohutuse seisukohast oluliste komponentide loetelu. Ohutuse seisukohast olulised komponendid on komponendid, mille puhul üks rike võib suure tõenäosusega põhjustada direktiivi (EL) 2016/798 artikli 3 punktis 12 määratletud raske õnnetusjuhtumi.

Ohutuse seisukohast olulised komponendid ja nende konkreetsed hooldus- ja käitamisnõuded ning hoolduse jälgitavuse nõuded teevad kindlaks projekteerijad/tootjad projekteerimisetapis ning pärast veeremiüksuste käikuandmist tehakse need kindlaks projekteerijate/tootjate ja asjaomaste hoolduse eest vastutavate üksuste tehtava koostöö käigus.

4.5.1. Ülddokumendid

Ülddokumendid hõlmavad järgmist:

— üksuse ja selle komponentide joonised ja kirjeldus;

— üksuse hooldamist käsitlevad mis tahes õiguslikud nõuded;

— süsteemide joonis (elektri-, pneumo-, hüdro- ja juhtimissüsteemide joonised);

— täiendavad pardasüsteemid (süsteemide, sh funktsionaalsuse, liideste spetsifikatsioonide ning andmete töötlemise ja protokollide kirjeldus);

— iga veeremi seadistusdokumentatsioon (osade nimekiri ja materjalide spetsifikatsioon), mis võimaldab (eelkõige, aga mitte ainult) jälgitavust hooldustööde ajal.

4.5.2. Hoolduskava tõendusdokument

Hoolduskava tõendusdokumendis kirjeldatakse, kuidas määratakse kindlaks ja kavandatakse hooldustoimingud, et tagada veeremi omaduste säilitamine selle kasutusaja jooksul lubatud piirides. Dokumentatsioonis esitatakse sisendandmed, et määrata kindlaks hooldustegevuste kontrolli ja perioodilisuse kriteeriumid. Hoolduskava tõendusdokument koosneb järgmisest:

— üksuse hooldustööde kavandamiseks kasutatud pretsedendid, põhimõtted ja meetodid;

— ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja nende konkreetsete käitamis-, hooldus- ja jälgitavusnõuete kindlakstegemiseks kasutatud pretsedendid, põhimõtted ja meetodid.

— üksuse tavapärase kasutamise piirmäärad (näiteks km/kuus, kliimapiirangud, ettenähtud koormuste tüübid jne);

— hooldustööde kavandamiseks kasutatud asjakohased andmed ja kõnealuste andmete päritolu (ekspluatatsioonikogemus);

— hooldustööde projekteerimiseks tehtud katsed, uuringud ja arvutused.

4.5.3. Hooldustööde kirjeldus

Hooldustööde kirjelduses kirjeldatakse hooldustööde tegemise võimalikke viise. Hooldustoimingud hõlmavad muu hulgas kontrolli, seiret, katseid, mõõtmisi, asendamisi, kohandamisi ja parandustöid.

Hooldustoimingud jagunevad järgmiselt:

— ennetav hooldus (korrapärane ja kontrollitav) ning

— korrigeeriv hooldus.

Hooldustööde kirjeldus sisaldab allpool esitatut.

— Komponentide hierarhia ja funktsionaalne kirjeldus, millega seatakse veeremile piirangud, loetledes kõik kõnealuse veeremi tootekonstruktsiooni kuuluvad komponendid ja kasutades vajalikul arvul eraldi kirjeldustasemeid. Hierarhias kõige madalamal olev komponent on väljavahetatav komponent.

— Varuosade (väljavahetatavate osade) tehnilisi ja funktsionaalseid kirjeldusi sisaldav osade loetelu. Loetelu sisaldab kõiki osi, mille vahetamine on ette nähtud teatava tingimuse korral või pärast elektrilist või mehaanilist riket või mis võivad vajada väljavahetamist pärast ettenähtavat juhuslikku kahjustust. Koostalitluse komponendid märgitakse ära ja neile viidatakse nende vastavusdeklaratsioonis.

— Ohutuse seisukohast oluliste komponentide loetelu. Ohutuse seisukohast oluliste komponentide loetelu peab sisaldama konkreetseid hooldusnõudeid ja hoolduse jälgitavuse nõudeid.

— Komponentide piirmäärad, mida ei tohi käitamisel ületada. On lubatud määrata kindlaks käitamispiirangud halvenenud tingimustel käitamiseks (kui mõni piirmäär on ületatud).

— Nende Euroopa õigusaktidega määratud kohustuste loetelu, mida komponentide või allsüsteemide suhtes kohaldatakse.

— Hoolduskava, ( 4 ) s.o struktureeritud ülesandekomplekt hooldustööde tegemiseks, sh toimingud, menetlused ja vahendid. Kõnealuse ülesandekomplekti kirjeldus hõlmab järgmist: a) lammutamise/kokkumonteerimise juhendjoonised, mis on vajalikud vahetatavate osade nõuetekohaseks kokkumonteerimiseks/lammutamiseks; b) hoolduskriteeriumid; c) eelkõige ohutuse seisukohast tähtsate osade kontroll ja katsed; need hõlmavad visuaalseid kontrolle ja mittepurustavaid katseid (näiteks vajaduse korral ohutust kahjustada võivate puudujääkide avastamiseks); d) ülesande täitmiseks vajalikud tööriistad ja materjalid; e) ülesande täitmiseks vajalikud tarvikud; f) isikukaitsemeetmed ja -vahendid.

— Pärast iga hooldust ja enne veeremi uuesti kasutusele võtmist tehtavad vajalikud katsed ja menetlused.

▼B

4.6. Kutsepädevus

Üksuste käitamiseks ja hooldamiseks vajalik töötajate kutsepädevus ei ole käesoleva KTKga hõlmatud.

4.7. Tervishoiu- ja ohutustingimused

▼M1

Üksuste käitamiseks ja hooldamiseks vajalike töötajate tervishoiu ja ohutuse tingimused on hõlmatud oluliste nõuetega 1.1.5, 1.3.1, 1.3.2, 2.5.1 ja 2.6.1, mis on sätestatud ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ III lisas.

▼B

Täpsemalt nimetatakse jaotise 4.2 järgmistes punktides töötajate tervishoiu ja ohutuse sätted:

punkt 4.2.2.1.1: otsahaakeseadis;

punkt 4.2.6.1: tuleohutus;

punkt 4.2.6.2: kaitse elektriohtude eest.

Kui üksusele on paigaldatud käsitsihaakimise süsteem, tagatakse haakimisel ja lahtihaakimisel rongikoostajatele vaba ruum.

Kõik tegevpersonalile ohtlikuks peetavad eenduvad osad tuleb selgelt märgistada ja/või varustada kaitseseadmetega.

Üksus varustatakse astmete ja käepidemetega, v.a juhul, kui töötajad ei pea sellel töötama, näiteks rongikoostamise puhul.

▼M1

4.8. Tehnilisse dokumentatsiooni ja lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse kantavad parameetrid

▼B

Tehniline dokumentatsioon sisaldab vähemalt järgmisi parameetreid:

— otsahaakeseadise tüüp, asend ja vastupidavus;

— dünaamilistest veojõududest ja survejõududest põhjustatud koormus;

— rööpmelaiuse võrdlusprofiilid, millele üksus vastab;

— vastavus rööpmelaiuse sihtvõrdlusprofiili(de)le G1, GA, GB ja GC, kui see on olemas;

— ►M3 ◄ , kui see on olemas; vastavus rööpmelaiuse alaosa võrdlusprofiili(de)leGI1 ja GI2, kui see on olemas;

— mass telje kohta (tühimassi ja täiskoormuse puhul);

— telgede asend üksusel ja telgede arv;

— üksuse pikkus;

— maksimaalne projekteeritud kiirus;

— rööpmelaius(ed), millel üksust saab käitada;

— ühilduvus rongituvastussüsteemidega (rööbastee vooluahelatel/teljeloenduritel/silmusahelal põhinevad süsteemid);

— ühilduvus teljepukside ülekuumenemise tuvastamise süsteemidega;

— teljepukside kasutustemperatuuri vahemik;

— pidurisüsteemi kontrolliva signaali olemus (näiteks pneumaatiline piduri magistraaltoru, XXX-tüüpi elektripidurid jne);

— juhtimisliini ning selle ja muude üksuste ühenduse omadused (piduri magistraaltoru läbimõõt, elektrikaabli osa jne);

— pidurdusseadme eraldi nominaaltõhusus, olenevalt võimalikust pidurdusrežiimist (reageerimisaeg, pidurdusvõimsus, nõutav haaketase jne);

— pidurduskaugus või pidurdusmaa, olenevalt võimalikust pidurdusrežiimist;

▼M1

— piduriosade soojuskoormus väljendatuna kiiruse, teljekoormuse, kalde ja pidurdusmaa alusel;

▼B

— temperatuurivahemik ja lume-/jää-/raheolude raskusaste;

— pidurduskaal ja seisupiduri (kui see on kohaldatav) maksimaalne kalle;

— sorteerimismäe abil koostamise võimalikkus/võimatus;

— astmete ja/või käsipuude olemasolu.

▼M1

Veeremi andmed, mis tuleb kanda lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse, on sätestatud komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsuses 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta ( 5 ).

▼M3

4.9. Marsruudi ühilduvuse kontroll enne lubatud veeremiüksuste kasutamist

Allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” parameetreid, mida raudteeveo-ettevõtja kasutab marsruudi ühilduvuse kontrolliks, on kirjeldatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 ( 6 ) D1 liites.

▼B

5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1. Üldist

Koostalitluse komponendid, mis on määratletud ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 2 punktis f, on loetletud punktis 5.3 koos

— nende kasutusvaldkonnaga, mis hõlmab allsüsteemi parameetreid, ja

— viitega punktis 4.2 kindlaks määratud vastavatele nõuetele.

Kui punktis 5.3 kirjeldatakse nõuet kui koostalitluse komponendi tasemel hinnatut, ei ole vaja sama nõuet hinnata allsüsteemi tasemel.

▼M2

5.2. Uuenduslikud lahendused

Artikli 10a kohaselt võivad uuenduslikud lahendused nõuda uusi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Kõnealused kirjeldused ja hindamismeetodid töötatakse välja punktis 6.1.3 kirjeldatud protsessi abil, kui koostalitluse komponendi jaoks on ette nähtud uuenduslik lahendus.

▼B

5.3. Koostalitluse komponentide kirjeldus

5.3.1. Käiguosa

▼M3

Käiguosa projekteeritakse kõigi kasutusvahemike ja kasutusalade jaoks, mis määratakse kindlaks järgmiste parameetrite alusel:

— rööpmelaius;

▼B

— maksimumkiirus;

— maksimaalne põikkalde hälve;

— üksuse minimaalne tühikaal;

— maksimaalne teljekoormus;

— pöördvankri pöördtappide vaheline kaugus või kaheteljeliste üksuste teljevahe kaugus;

— tühja üksuse raskuskeskme maksimaalne kõrgus;

— koormaga üksuse raskuskeskme kõrguse koefitsient;

— vaguni kere minimaalne torsioonjäikuse koefitsient

— tühjade üksuste maksimaalne massijaotuse koefitsient järgmise valemi alusel: kus: Izz = vaguni kere inertsimoment võrrelduna vertikaalteljega läbi vaguni kere raskuskeskme m = vaguni kere mass 2a* = teljevahe

— rataste minimaalne nimiläbimõõt;

— rööbastee kalle.

Kiiruse ja teljekoormuse parameetreid võidakse ühiselt arvesse võtta, et määrata kindlaks kohane kasutusvaldkond (näiteks maksimumkiirus ja tühikaal).

Käiguosa vastab punktides 4.2.3.5.2 ja 4.2.3.6.1 esitatud nõuetele. Kõnealuseid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasemel.

5.3.2. Rattapaar

▼M3

Käesoleva KTK kohaldamisel loetakse rattapaarid koosnevaks põhiosadest, millega tagatakse mehaaniline liides rööbasteega (rattad ja ühenduselemendid: näiteks risttelg, sõltumatu rattatelg). Abiosasid (teljepuksid, teljepuksikarbid, käigukastid ja pidurikettad) hinnatakse allsüsteemi tasandil.

Rattapaari hinnatakse ja see projekteeritakse kasutusala jaoks järgmise alusel:

— rööpmelaius,

▼B

— veerepinna nimiläbimõõt ja

— maksimaalne vertikaalne staatiline jõud.

Rattapaar vastab punktis 4.2.3.6.2 kindlaks määratud geomeetriliste ja mehaaniliste parameetrite nõuetele. Kõnealuseid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasemel.

5.3.3. Ratas

Ratast hinnatakse ja see projekteeritakse kasutusvaldkonna jaoks järgmise alusel:

— veerepinna nimiläbimõõt;

— maksimaalne vertikaalne staatiline jõud;

▼M3

— maksimumkiirus;

— piirmäärad käitamisel ning

▼B

— maksimaalne pidurdusenergia.

Ratas vastab punktis 4.2.3.6.3 kindlaks määratud geomeetriliste, mehaaniliste ja soojusmehaaniliste parameetrite nõuetele. Kõnealuseid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasemel.

5.3.4. Telg

Telge hinnatakse ja see projekteeritakse kasutusvaldkonna jaoks järgmise alusel:

— maksimaalne vertikaalne staatiline jõud.

Telg vastab punktis 4.2.3.6.4 kindlaks määratud mehaaniliste parameetrite nõuetele. Kõnealuseid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasemel.

▼M2

5.3.4a. Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement projekteeritakse kasutusvaldkonna jaoks ja seda hinnatakse sellega seoses järgmiste näitajate alusel:

— dünaamilise hõõrde tegurid ja nende tolerantsipiirid,

— minimaalse staatilise hõõrde tegur,

— elemendile avalduv maksimaalne lubatud pidurdusjõud,

— sobivus teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks,

— sobivus raskete keskkonnatingimuste korral.

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement peab vastama punkti 4.2.4.3.5 nõuetele. Kõnealuseid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil.

▼M3

5.3.4b. Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem

Koostalitluse komponenti „automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem” hinnatakse ja see projekteeritakse kasutusala jaoks järgmise alusel:

— rööpmelaius, mille jaoks süsteem on projekteeritud;

— maksimaalsete staatiliste teljekoormuste vahemik;

— veerepinna nimiläbimõõt;

— Üksuse projekteeritud maksimumkiirus ning

— rööpmelaiuse muutmise seadme tüüp/seadmete tüübid, mille jaoks süsteem on projekteeritud, sh nimikiirus rööpmelaiuse muutmise seadme(te) läbimisel ja maksimaalsed teljejõud rööpmelaiuse automaatse vahetamise ajal.

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem peab vastama punkti 4.2.3.6.6 nõuetele; neid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil, nagu on esitatud punktis 6.1.2.6.

▼B

5.3.5. Tagaosa signaaltuli

Liite E kohane tagaosa signaaltuli on eraldiseisev koostalitluse komponent. Punktis 4.2 puuduvad tagaosa signaaltuld käsitlevad nõuded. Selle hindamine teavitatud asutuse poolt ei ole allsüsteemi EÜ vastavustõendamise osa.

6. VASTAVUSHINDAMINE JA EÜ VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1. Koostalitluse komponent

6.1.1. Moodulid

Koostalitluse komponendi vastavushindamine tehakse kooskõlas tabelis 8 kirjeldatud mooduli(te)ga.







Tabel 8 Koostalitluse komponentide vastavushindamise moodulid Moodul CA1 Tootmise sisekontroll koos toote vastavustõendamisega individuaalse kontrollimise teel Moodul CA2 Tootmise sisekontroll koos toote vastavustõendamisega juhuslike ajavahemike järel Moodul CB EÜ tüübihindamine Moodul CD Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev tüübivastavus Moodul CF Toote vastavustõendamisel põhinev tüübivastavus Moodul CH Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev vastavus Moodul CH1 Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projektihindamisel põhinev vastavus ▼M2 Moodul CV Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse alusel (kasutuskõlblikkus) ▼B

Kõnealuseid mooduleid on täpsemalt kirjeldatud otsuses 2010/713/EL.

6.1.2. Vastavushindamise menetlused

Euroopa Liidus asutatud tootja või tema volitatud esindaja valivad tabelis 9 esitatud ühe mooduli või moodulite kombinatsiooni kooskõlas nõutud komponendiga.

▼M2







Tabel 9 Koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavad moodulid Punkt Komponent Moodulid CA1 või CA2 CB + CD CB + CF CH CH1 CV 4.2.3.6.1 Käiguosa X X X Käiguosa – kindlaksmääratud X X 4.2.3.6.2 Rattapaar X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.3 Ratas X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.4 Telg X (*1) X X X (*1) X ▼M3 4.2.3.6.6 Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem X (*1) X X X (*1) X X (*2) ▼M2 4.2.4.3.5 Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement X (*1) X X X (*1) X X (*2) 5.3.5 Tagaosa signaaltuli X X (*1) Mooduleid CA1, CA2 või CH võib kasutada ainult nende toodete puhul, mis on turule viidud ja seega välja töötatud enne käesoleva KTK jõustumist, kui tootja tõendab teavitatud asutusele, et projekti ülevaatus ja tüübihindamine viidi eelnevaks rakendamiseks ellu võrreldavates tingimustes ning et need on kooskõlas käesoleva KTK nõuetega; kõnealune tõendamine dokumenteeritakse ning seda peetakse samal tasemel tõendusmaterjaliks kui moodul CB või projektihindamine kooskõlas mooduliga CH1. (*2) Moodulit CV tuleb kasutada juhul, kui ratta veerepinna pidurite hõõrdeelemendi tootjal ei ole seoses kavandatava konstruktsiooniga (tema enda hinnangul) piisavalt ekspluatatsioonikogemusi.

▼B

Valitud mooduli või moodulite kombinatsiooni kohaldamisel hinnatakse koostalitluse komponenti punktis 4.2 nimetatud nõuete alusel. Vajaduse korral märgitakse konkreetsete koostalitluse komponentide hindamise lisanõuded allpool esitatud tingimustes.

▼M3

Kui käesoleva KTK punktis 5.3 koostalitluse komponendina määratletud komponendi suhtes kohaldatakse erijuhtu, võib vastav nõue olla kontrolli osa üksnes koostalitluse komponendi tasandil, kui komponent vastab endiselt käesoleva KTK 4. ja 5. peatüki nõuetele ning kui erijuhu puhul ei viidata riiklikule eeskirjale (st lisanõue, mis vastab peamisele KTK-le ja mis on KTKs täielikult sätestatud).

Muudel juhtudel toimub kontroll allsüsteemi tasandil; kui komponendi suhtes kohaldatakse riiklikku eeskirja, võib asjaomane liikmesriik kindlaks määrata asjakohased kohaldatavad vastavushindamise menetlused.

▼M3

6.1.2.1. Käiguosa

Sõidudünaamilise käitumise vastavustõendamine on esitatud standardis EN 16235:2013.

Standardi EN 16235:2013 6. peatükis kindlaksmääratud käiguosaga varustatud üksused eeldatakse olevat kooskõlas asjakohaste nõuetega, kui käiguosi kasutatakse nende kindlaksmääratud kasutusaladel.

Pöördvankri raami tugevust hinnatakse vastavalt standardi EN 13749:2011 punktile 6.2.

▼B

6.1.2.2. Rattapaar

Rattapaari mehaanilise käitumise vastavustõendamine tehakse kooskõlas standardi EN 13260:2009 + A1:2010 punktiga 3.2.1, milles on määratud kindlaks teljekomplekti jõu piirväärtused ja sellega seotud vastavustõendamise katse.

▼M4

Alternatiivne vastavustõendamine on lubatud vastavalt punktile 6.1.2.4a.

▼M3

Kokkumonteerimisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust selle tagamiseks, et ükski defekt, mis tuleneb teljele paigaldatud osade mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjustaks ohutust. See menetlus koosneb segava toime väärtuste kindlaksmääramisest ja pressistuga rattapaaride korral vastavast pressistu diagrammist.

▼B

6.1.2.3. Ratas

a) Sepistatud ja valtsitud rattad: mehaanilisi omadusi tõendatakse standardi EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 punktis 7 sätestatud menetluse teel.

Kui ratast on kavas kasutada ratta sõidupinnal rakenduvate piduriklotsidega, tõendatakse ratta soojusmehaaniline sobilikkus, võttes arvesse ette nähtud maksimaalset pidurdusenergiat. Tehakse standardi EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 punktis 6.2 kirjeldatud tüübikatse, et kontrollida pidurdamise ajal rummu külgsuunalise nihkumise ja jääkpinge jäämine kindlaks määratud lubatud piiridesse.

Sepistatud ja valtsitud rataste jääkpinge kohta otsuse langetamise kriteeriumid on sätestatud standardis EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011.

▼M4

Alternatiivne vastavustõendamine on lubatud vastavalt punktile 6.1.2.4a.

▼B

b) Muud tüüpi rattad: muud tüüpi rattad on lubatud riiklikult kasutatavate üksuste puhul. Sel juhul sätestatakse otsuse langetamise kriteeriumid ja väsimuspinge kriteeriumid riiklikes eeskirjades. Liikmesriigid teatavad kõnealustest riiklikest eeskirjadest kooskõlas ►M3 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ artikli 17 lõikega 3.

▼M1

Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski defekt, mis tuleneb ratta mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse ratta materjali tõmbetugevust, rummu tugevust, purunemissitkust (ainult veerepinnal pidurdatavate rataste puhul), löögikindlust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamisel määratakse kindlaks, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.

▼B

6.1.2.4. Telg

▼M1

Lisaks eespool nimetatud koostenõuetele põhineb telje mehaanilise takistuse ja väsimise omaduste vastavustõendamine standardi EN13103:2009 + A2:2012 punktidel 4, 5 ja 6.

Lubatud pinge otsustuskriteeriumid on esitatud standardi EN13103:2009 + A2:2012 punktis 7. Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski defekt, mis tuleneb telje mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse teljematerjali tõmbetugevust, löögikindlust, pinna terviklikkust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamisel määratakse kindlaks, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.

▼M4

Alternatiivne vastavustõendamine on lubatud vastavalt punktile 6.1.2.4a.

6.1.2.4a.

Kui punktides 6.1.2.2, 6.1.2.3 ja 6.1.2.4 osutatud EN standardid ei hõlma kavandatud tehnilist lahendust, on rattapaari mehaanilise käitumise, rataste mehaaniliste omaduste ning telje mehaanilise takistuse ja väsimusomaduste vastavustõendamiseks lubatud kasutada muid standardeid. Sel juhul peab teavitatud asustus veenduma, et alternatiivsed standardid moodustavad osa tehniliselt terviklikust standardite kogumist, mida kohaldatakse rattapaaride projekteerimise, konstrueerimise ja katsetamise suhtes ning mis sisaldavad konkreetseid nõudeid rattapaaride, rataste ja teljepukside kohta, hõlmates järgmist:

— rattapaaride koost;

— mehaaniline takistus;

— väsimusparameetrid;

— lubatud pinge piirmäärad;

— termomehaanilised omadused.

Eespool nõutava tõendamise puhul võib osutada üksnes avalikult kättesaadavatele standarditele. Teavitatud asutus tagab kontrollimise abil järjepidevuse alternatiivsete standardite metoodika, taotleja eelduste, kavandatud tehnilise lahenduste ja kavandatud kasutusala vahel.

▼M2

6.1.2.5. Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelement

Ratta veerepinna pidurite hõõrdeelemendi vastavuse tõendamiseks tuleb kindlaks määrata järgmised hõõrdeelemendi näitajad kooskõlas Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) tehnilise ►M3 dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooniga 3.0 (27.11.2015) ◄ , mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu):

— dünaamilise hõõrdumise tõhusus (4. peatükk);

— staatilise hõõrdumise tõhusus (5. peatükk);

— mehaanilised näitajad, sh nihke- ja paindetugevuskatsega määratud omadused (6. peatükk).

Järgmiste asjaoludega sobivust tuleb tõendada kooskõlas ERA tehnilise ►M3 dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooni 3.0 (27.11.2015) ◄ , mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu) 7. ja 8. peatükiga, kui hõõrdeelement on ette nähtud:

— teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks ja/või

— rasketes keskkonnatingimustes.

Kui tootjal ei ole (tema enda hinnangu kohaselt) piisavalt ekspluatatsioonikogemusi seoses kavandatava konstruktsiooniga, peab tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuste alusel (moodul CV) olema kasutuskõlblikkuse hindamise üks osa. Enne sõidukatsetuste alustamist tuleb sobiva mooduli (CB või CH1) abil kindlaks teha koostalitluse komponendi konstruktsiooni vastavus nõuetele.

Sõidukatsetused tehakse tootja taotluse alusel ja tootja peab sõlmima raudteeveo-ettevõtjaga kokkuleppe raudteeveo-ettevõtja osalemiseks sellises hindamises.

Selliste hõõrdeelementide sobivust teestruktuuril põhinevate rongituvastussüsteemide jaoks, mida kavatsetakse kasutada ERA tehnilise ►M3 dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooni 3.0 (27.11.2015) ◄ , mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu) 7. peatükiga ettenähtust laiemalt, võib tõendada punktis 6.1.3 uuenduslike lahenduste kohta kehtestatud menetlusega.

Selliste hõõrdeelementide sobivust dünamomeetriliselt katsetatud keskkonnatingimuste jaoks, mida kavatsetakse kasutada ERA tehnilise ►M3 dokumendi ERA/TD/2013-02/INT versiooni 3.0 (27.11.2015) ◄ , mis on avaldatud ERA veebisaidil (http://www.era.europa.eu) punktiga 8.2.1 ettenähtust laiemalt, võib tõendada punktis 6.1.3 uuenduslike lahenduste kohta kehtestatud menetlusega.

▼M3

6.1.2.6 Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem

Hindamismenetlus peab põhinema valideerimiskaval, mis hõlmab kõiki punktides 4.2.3.6.6 ja 5.3.4b mainitud aspekte.

Valideerimiskava peab olema kooskõlas punkti 4.2.3.6.6 kohase ohutusanalüüsiga ja selles peab olema kindlaks määratud hindamine, mida on vaja kõigis järgmistes eri etappides:

— projekti ekspertiis;

— staatilised katsed (stendikatsed ja rattapaari integreerimise/üksusse integreerimise katsed);

— rööpmelaiuse muutmise seadme(te) katsed, mis on käitamistingimuste seisukohast esindavad;

— katsed rööbasteel, mis on käitamistingimuste seisukohast esindavad.

Seoses punkti 4.2.3.6.6 kohaselt nõutava ohutustasemele vastavuse tõendamisega dokumenteeritakse selgelt ohutusanalüüsis arvesse võetavad eeldused, mis on seotud üksusega, kuhu süsteem kavatsetakse integreerida, ja selle üksuse kasutusotstarbega.

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemi puhul võidakse hinnata selle kasutussobivust (moodul CV). Enne käitamiskatsete alustamist kasutatakse sobivat moodulit (CB või CH1) koostalitluse komponendi projekti sertifitseerimiseks. Käitamiskatsed tehakse tootja taotluse korral; tootja peab saama raudteeveo-ettevõtjalt nõusoleku viimase osalemiseks sellises hindamises.

Vastavushindamise eest vastutava teavitatud asutuse sertifikaat peab sisaldama nii punkti 5.3.4b kohaseid kasutustingimusi kui ka rööpmelaiuse muutmise seadme(te) tüüpi/tüüpe ja käitamistingimusi, millega seoses automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemi on hinnatud.

▼M2

6.1.3. Uuenduslikud lahendused

Kui koostalitluse komponendiks kavandatakse artiklis 10a viidatud uuenduslikku lahendust, peab selle tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, kohaldama artiklis 10a kirjeldatud menetlust.

▼B

6.2. Allsüsteem

6.2.1. Moodulid

Allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” vastavustõendamine tehakse kooskõlas tabelis 10 kirjeldatud mooduli(te)ga.







Tabel 10 Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid SB EÜ tüübihindamine SD Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev EÜ vastavustõendamine SF Toote vastavustõendamisel põhinev EÜ vastavustõendamine SH1 Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projektihindamisel põhinev EÜ vastavustõendamine

Kõnealuseid mooduleid on täpsemalt kirjeldatud otsuses 2010/713/EL.

6.2.2. EÜ vastavustõendamise menetlused

Taotleja valib allsüsteemi EÜ vastavustõendamiseks ühe järgmise mooduli või moodulite kombinatsiooni:

— (SB + SD) või

— (SB + SF) või

— (SH1).

Valitud mooduli või moodulite kombinatsiooni kohaldamisel hinnatakse allsüsteemi punktis 4.2 esitatud nõuete alusel. Vajaduse korral esitatakse konkreetsete komponentide hindamise lisanõuded allpool toodud tingimustes.

6.2.2.1. Üksuse tugevus

▼M3

Vastavustõendamine peab olema kooskõlas standardi EN 12663-2:2010 6. ja 7. peatükiga või standardi EN 12663-1:2010+A1:2014 9.2 peatükiga.

▼B

Ühenduste suhtes kohaldatakse tunnustatud vastavustõendamismenetlust, et tootmisetapis tagada, et ükski defekt ei kahjustaks konstruktsiooni kavandatavaid mehaanilisi omadusi.

▼M3

6.2.2.2. Kõveral rööbasteel rööbastelt mahajooksmise vältimine

Vastavustõendamine tehakse kooskõlas standardi EN 14363:2016 4., 5. ja 6.1. peatükiga.

6.2.2.3. Dünaamiline käitumine sõidu ajal

Katsed rööbasteel

Vastavustõendamine tehakse kooskõlas standardi EN 14363:2016 4., 5. ja 7. peatükiga.

1 668 mm rööpmelaiusega võrgustikus käitatavate üksuste puhul saadakse standardi EN 14363:2016 (punkti 7.6.3.2.6 alapunkt 2) kohaselt raadiuse Rm = 350 m juures normaliseeritud suunava jõu hinnanguline väärtus järgmise valemi alusel:

Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m/Rm – 33) kN.

Kvaasistaatilise suunava jõu Yj,a,qst piirnorm on 66 kN.

Välisrööpa kõrgenduse puudujäägi väärtusi saab kohandada 1 668 mm rööpmelaiuse jaoks, korrutades vastavad 1 435 mm parameetri väärtused järgmise teisendusteguriga: 1 733/1 500.

Aruandesse kantakse suurima ekvivalentkoonilisuse ja kiiruse kombinatsioon, mille puhul üksus vastab standardi EN 14363:2016 4., 5. ja 7. peatükis märgitud stabiilsuskriteeriumile.

▼B

6.2.2.4. Teljepuksid/laagrid

Veeremi laagrite mehaanilise takistuse ja väsimise omaduste vastavustõendamine tehakse kooskõlas standardi EN 12082:2007 + A1:2010 punktiga 6.

▼M3

Eespool nimetatud vastavustõendamiseks on lubatud kasutada muid standardeid, kui EN-standardid ei hõlma kavandatud tehnilist lahendust; sel juhul peab teavitatud asutus kontrollima, et alternatiivsed standardid moodustavad osa tehniliselt ühtlastest standardikogumitest, mida kohaldatakse pukside projekteerimise, konstrueerimise ja katsetamise suhtes.

Eespool nõutava tõendamise puhul võib osutada üksnes standarditele, mis on avalikult kättesaadavad.

Kui puksid on toodetud vastavalt projektile, mis on välja töötatud ja mida on juba kasutatud toodete turule laskmiseks enne nende toodete suhtes kohaldatavate asjakohaste KTKde jõustumist, on taotlejal lubatud kalduda kõrvale eespool mainitud vastavustõendamise menetlusest, osutades projekti ekspertiisile ja tüübihindamisele, mis tehti seoses varasemate taotlustega ja võrreldavatel tingimustel; kõnealune tõendamine tuleb dokumenteerida ja seda käsitatakse sama tasandi tõendina kui mooduli SB kohast tüübihindamist või mooduli SH1 kohast projektihindamist.

6.2.2.4a. Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid

Ohutusanalüüs, mis on nõutav punkti 4.2.3.6.6 kohaselt ja mida tehakse koostalitluse komponendi tasandil, tuleb konsolideerida üksuse tasandil; eelkõige võib olla vaja vaadata läbi punkti 6.1.2.6 kohaselt tehtud eeldused, et võtta arvesse üksust ja selle kasutusotstarvet.

▼B

6.2.2.5. Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks

1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiuste vahel vahetamine

▼M1

Punktis 4.2.3.6.7 sätestatud nõuetele vastavaks peetakse järgmistel Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) andmelehe 430–1:2012 joonistel kirjeldatud tehnilisi lahendusi:

— teljeüksuste puhul andmelehe UIC 430–1:2012 B.4 lisa joonised 9 ja 10 ning H lisa joonis 18;

— ►M3 ◄ pöördvankriüksuste puhul andmelehe UIC 430-1:2012 H lisa joonis 18 ning I lisa joonised 19 ja 20.

▼B

1 435 mm ja 1 524 mm rööpmelaiuste vahel vahetamine

Punkti 4.2.3.6.7 nõuetele vastavaks peetakse UIC andmelehe 430–3:1995 7. liites kirjeldatud tehnilisi lahendusi.

6.2.2.6. Soojusmahutavus

Arvutuste, simulatsioonide või katsetega tõendatakse, et klotspidurite piduriklotside, piduriklotside või piduriketaste temperatuur ei ületa nende soojusmahutavust. Arvesse võetakse järgmisi näitajaid:

a) avariipidurduse korral kiiruse ja kasuliku koormuse kriitiline kombinatsioon, arvestades sirget ja tasast rööbasteed, minimaalset tuult ja kuivi rööpaid;

b) pideva pidurduse korral — vahemik maksimaalse pidurdusjõuni; — vahemik maksimaalse kiiruseni ja — vastav pidurdusaeg.

6.2.2.7. Keskkonnatingimused

Terasmaterjale peetakse vastavaks kõigile punktis 4.2.5 kirjeldatud vahemikele, kui materjali omadused on määratud kindlaks temperatuurini – 20 °C.

6.2.2.8. Tuleohutus

6.2.2.8.1. Tõkked

Tõkkeid katsetatakse kooskõlas standardiga ►M3 EN 1363-1:2012 ◄ . Ilma katsetamata peetakse terviklikkuse nõuetele vastavaks vähemalt 2 mm paksuseid terasplaate ja vähemalt 5 mm paksuseid alumiiniumplaate.

6.2.2.8.2. Materjalid

▼M3

Materjalide süttivuse ja leegi levimise omadusi katsetatakse kooskõlas standardiga ISO 5658-2:2006/Am1:2011, mille puhul on piirväärtus CFE ≥ 18 kW/m2.

Pöördvankrite kummist osasid katsetatakse kooskõlas standardiga ISO 5660-1:2015, mille puhul on piirväärtus MARHE ≤ 90 kW/m2 katsetingimustes, mida on kirjeldatud standardi EN 45545-2:2013+A1:2015 tabeli 6 viites T03.02.

Vajalike süttivuse ja leegi levimise omadustele peetakse vastavaks järgmiste materjalide ja komponentide tuleohutusnõudeid:

— rattapaarid, kattega või ilma;

▼B

— anorgaanilise kattega metallid ja sulamid (muu hulgas näiteks tsingitud kate, anoodkate, kromaatpinne, fosfaatvahepinne);

— orgaanilise kattega metallid ja sulamid, mille nimipaksus on alla 0,3 mm (muu hulgas näiteks värvid, plastkate, asfaltkate);

— kombineeritud anorgaanilise ja orgaanilise kattega metallid ja sulamid, mille orgaanilise kihi nimipaksus on alla 0,3 mm;

— klaas, kivitooted, keraamika ja looduskivist tooted;

— kooskõlas standardiga EN 13501-1:2007 + A1:2009 kategooria C-s3, d2 või kõrgema kategooria nõuetele vastavad materjalid.

6.2.2.8.3. Kaablid

Elektrikaablid valitakse välja ja paigaldatakse kooskõlas standarditega ►M3 EN 50355:2013 ◄ ja ►M3 EN 50343:2014 ◄ .

6.2.2.8.4. Süttivad vedelikud

Võetavad meetmed on kooskõlas standardiga ►M3 EN 45545-7:2013 ◄ .

▼M2

6.2.3. Uuenduslikud lahendused

Kui allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” jaoks kavandatakse artiklis 10a viidatud uuenduslikku lahendust, peab taotleja kohaldama artiklis 10a kirjeldatud menetlust.

▼B

6.3. EÜ deklaratsioonita koostalitluskomponentidele vastavaid komponente sisaldav allsüsteem

▼M1

Teavitatud asutus võib anda allsüsteemile EÜ vastavustõendamise sertifikaadi ka juhul, kui ühel või mitmel kõnealuse allsüsteemi koostalitluskomponendile vastaval komponendil ei ole asjakohast EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kooskõlas käesoleva KTKga (sertifitseerimata koostalitluskomponendid), kui komponent toodeti enne käesoleva KTK jõustumist ja komponendi tüüpi

— on kasutatud juba heaks kiidetud allsüsteemis ja

— see on enne käesoleva KTK jõustumist võetud kasutusele vähemalt ühes liikmesriigis.

▼B

Teavitatud asutus teeb allsüsteemi EÜ vastavustõendamise kooskõlas 4. peatüki nõuetega, kasutades 6. peatükis sätestatud vastavaid hindamisnõudeid koos 7. peatükis sätestatutega, v.a erijuhtudel. Kõnealusel EÜ vastavustõendamisel kohaldatakse punktis 6.2.2 sätestatud allsüsteemi mooduleid.

EÜ vastavusdeklaratsioone või kasutuskõlblikkuse deklaratsioone sedasi hinnatud komponentidele ei koostata.

6.4. Hindamist vajavad projektietapid

Hindamine hõlmab järgmist kahte etappi, mis on märgitud käesoleva KTK F liite tabelis F.1 tähisega „X”. Eelkõige võetakse tüübikatse kindlaksmääramisel arvesse punkti 4.2 tingimusi ja nõudeid.

a) Projekteerimis- ja arendamisetapp: — projekti ülevaatus ja/või projekti hindamine; — tüübikatse: katse projekti kontrollimiseks punktis 4.2 kirjeldatud viisil (kui seda on seal kirjeldatud).

b) Tootmisetapp: — korrapärased katsed tootmise vastavuse kontrollimiseks. Korrapäraste katsete hindamise eest vastutav asutus määratakse kindlaks kooskõlas valitud hindamismooduliga.

F liite ülesehitus vastab punktile 4.2. Kui see on asjakohane, siis viidatakse punktide 6.1 ja 6.2 jaotistele.

6.5. EÜ vastavusdeklaratsiooniga komponendid

Kui komponent on määratud kindlaks koostalitluse komponendina ja sellel oli enne käesoleva KTK jõustumist EÜ vastavusdeklaratsioon, menetletakse seda käesoleva KTK alusel järgmiselt:

a) kui komponent ei ole käesolevas KTKs koostalitluse komponendina tunnustatud, ei kehti käesoleva KTK puhul EÜ vastavustõendamise menetluse jaoks ei sertifikaat ega deklaratsioon;

▼M1

b) järgmiste koostalitluskomponentide EÜ vastavussertifikaadid, EÜ tüübihindamistõendid ja EÜ projektihindamistõendid jäävad käesoleva KTK alusel kehtima kuni nende aegumiseni: — rattapaar, — ratas, — telg.

▼B

7. RAKENDAMINE

▼M3

7.1. Turule laskmise luba

Käesolevat KTKd kohaldatakse pärast käesoleva KTK kohaldamise kuupäeva turule lastavale allsüsteemile „veerem – kaubavagunid” punktides 1.1, 1.2 ja 2.1. sätestatud ulatuses.

Käesolevat KTKd kohaldatakse vabatahtlikult ka järgmise suhtes:

— punkti 2.1 alapunktis a osutatud üksused transpordikonfiguratsioonis, kui need vastavad käesolevas KTKs määratletud „üksusele”; ja

— punkti 2.1 punktis c määratletud üksused, kui need on tühjas konfiguratsioonis.

Kui taotleja otsustab käesolevat KTKd kohaldada, siis peavad liikmesriigid vastavat EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni tunnustama.

▼B

7.1.1. Vagunite eelmiste KTKdega ( 7 )kooskõlas oleva uue veeremi kasutuselevõtuluba

Vt artikkel 9.

▼M3

7.1.2. Esimese turule laskmise loa vastastikune tunnustamine

Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 3 punktiga b antakse veeremi (nagu see on määratletud käesolevas KTKs) turule laskmise luba järgmise alusel:

— kooskõlas artikli 21 lõike 3 punktiga a: EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, nagu on ette nähtud kõnealuse direktiivi artikliga 15, ja

— kooskõlas artikli 21 lõike 3 punktiga d: tõendid üksuse tehnilise vastavuse kohta ELi võrgustikku hõlmava kasutusala võrgustikus.

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 3 punktid b ja c ei kujuta endast lisanõuet. Veeremiüksuse tehniline ühilduvus eeskirjadega (KTK või riiklikud eeskirjad) hõlmatud võrgustikus; ka seda aspekti tuleb arvesse võtta EÜ vastavustõendamise tasandil.

Seepärast on tingimused, mille kohaselt kasutusala ei ole piiratud konkreetse riigi võrgustikuga, esitatud allpool lisanõuetena, mida tuleb käsitleda veeremi allsüsteemi EÜ vastavustõendamisel. Kõnealused tingimused täiendavad punktis 4.2 esitatud nõudeid ja neid tuleb täita täiel määral.

a) Üksus peab olema varustatud sepistatud ja valtsitud ratastega, mida on hinnatud kooskõlas punkti 6.1.2.3 alapunktiga a.

b) Tehnilisse dokumentatsiooni tuleb märkida, kas punkti 7.3.2.2 alapunktis a kehtestatud nõuded, mis puudutavad teljepukside seisundi seiret raudteeäärsete seadmetega, on täidetud või mitte.

c) Üksuse jaoks punkti 4.2.3.1 kohaselt kindlaks määratud võrdlusprofiil tuleb määrata ühele sihtvõrdlusprofiilidest G1, GA, GB ja GC, sh alaosa jaoks kasutatavad võrdlusprofiilid GI1 ja GI2.

d) Üksus peab ühilduma rongituvastussüsteemidega, mis põhinevad rööbastee vooluahelatel, teljeloenduritel ja silmusahelal, nagu on kirjeldatud punkti 4.2.3.3 alapunktides a, b ja c.

e) Üksus peab olema varustatud käsitsihaakimise süsteemiga kooskõlas C liite punktis 1 sätestatud ettekirjutustega ning vastama punkti 8 nõuetele või olema varustatud mis tahes poolautomaatse või automaatse standarditud haakimissüsteemiga.

f) Pidurisüsteem peab olema kooskõlas C liite punktide 9, 14 ja 15 tingimustega, kui kohaldatakse punktis 4.2.4.2 sätestatud võrdlusjuhtumit.

g) Üksusel peab olema kogu asjakohane märgistus kooskõlas standardiga EN 15877-1:2012, v.a märgistus, mis on määratletud selle punkti 4.5.25 alapunktis b.

h) Seisupidurdusjõud tuleb märkida joonise 1 kohaselt 30 mm allapoole standardi EN 15877-1 punktis 4.5.3 esitatud märgistust. Joonis 1 Seisupidurdusjõu märkimine Kui rahvusvahelise lepinguga, mille osaline Euroopa Liit on, nähakse ette vastastikused õigussätted, on üksused, mida lubatakse nimetatud rahvusvahelise lepingu kohaselt käitada ja mis vastavad kõigile punktis 4.2 ja käesolevas punktis 7.1.2 sätestatud nõuetele, lubatud lasta Euroopa Liidu liikmesriigi turule.

7.2. Rakendamise üldeeskirjad

7.2.1. Komponentide asendamine

Käesolevas punktis käsitletakse direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 2 osutatud komponentide asendamist.

Arvesse tuleb võtta järgmisi kategooriaid:

Sertifitseeritud koostalitluse komponendid: komponendid, mis vastavad 5. peatükis esitatud koostalitluse komponendile ja millel on vastavussertifikaat.

Muud komponendid: mis tahes komponendid, mis ei vasta 5. peatükis märgitud koostalitluse komponendile.

Sertifitseerimata koostalitlus komponendid: komponendid, mis vastavad 5. peatükis esitatud koostalitluse komponentidele, kuid millel ei ole vastavussertifikaati ja mis on toodetud enne punktis 6.3 sätestatud üleminekuperioodi lõppu.

Tabelis 11 on esitatud võimalikud permutatsioonid.







Tabel 11 Asenduspermutatsioonide tabel … mis asendatakse … … sertifitseeritud koostalitluse komponentidega … muude komponentidega … sertifitseerimata koostalitluse komponentidega Sertifitseeritud koostalitluse komponendid … võimalik ei ole võimalik võimalik Muud komponendid … ei ole võimalik võimalik ei ole võimalik Sertifitseerimata koostalitluse komponendid … võimalik ei ole võimalik võimalik

Tabelis 11 kasutatud sõna „võimalik” tähendab seda, et hoolduse eest vastutav üksus võib omal vastutusel asendada komponendi muu komponendiga, kasutades sama funktsiooni ja vähemalt sama tulemuslikkust kooskõlas asjakohase KTK nõuetega, kui kõnealused komponendid

— on sobilikud, s.o vastavad asjakohas(t)ele KTK(de)le;

— on kasutusalal kasutusel;

— võimaldavad koostalitust;

— vastavad olulistele nõuetele ja

— on kooskõlas tehnilises dokumentatsioonis sätestatud piirangutega.

7.2.2. Olemasoleva üksuse või olemasoleva üksuse tüübi muutmine

7.2.2.1. Sissejuhatus

Käesolevas punktis 7.2.2 on esitatud põhimõtted, mida peavad kohaldama muutusi haldavad üksused ja lube andvad üksused kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 9, artikli 21 lõikes 12 ja IV lisas kirjeldatud EÜ vastavustõendamise menetlusega. Seda menetlust on edasi arendatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 ( 8 ) artiklites 13, 15 ja 16 ning komisjoni otsuses 2010/713/EÜ ( 9 ).

Punkti 7.2.2 kohaldatakse juhul, kui olemasolevat üksust või üksuse tüüpi muudetakse, sh uuendatakse või täiendatakse. Seda ei kohaldata selliste muudatuste korral,

— millega ei kalduta kõrvale allsüsteemide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud tehnilisest toimikust, kui see on olemas, ning

— mis ei mõjuta EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmamata põhiparameetreid, kui neid on.

Veeremitüübi loa omanik peab esitama muutusi haldavale üksusele mõistlikel tingimustel teabe, mida on vaja muudatuste hindamiseks.

7.2.2.2. Nii üksuse kui ka üksuse tüübi muudatuste haldamist käsitlevad eeskirjad

Üksuse osad ja põhiparameetrid, mida muudatus(ed) ei mõjuta, ei ole hõlmatud käesolevale KTK-le vastavuse hindamisega.

Ilma et see piiraks punkti 7.2.2.3 kohaldamist, on vaja täita käesoleva KTK või müra KTK (komisjoni määrus (EL) nr 1304/2014, ( 10 ) vt kõnealuse KTK punkt 7.2) nõudeid käesoleva KTK nende põhiparameetrite puhul, mida muudatused võivad mõjutada.

Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklitega 15 ja 16 ja otsusega 2010/713/EL ning moodulite SB, SD/SF või SH1 kohaldamisega ELi vastavustõendamisel ja vajaduse korral kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikega 5 peab muutust haldav asutus teatama teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust asjakohas(t)e KTK(de) nõuetele ja mille tõttu peab teavitatud asutus uusi kontrolle tegema. Selle teabe esitab muudatust haldav asutus koos viidetega tehnilistele dokumentidele, mis on seotud olemasoleva EÜ tüübihindamis- või projektihindamistõendiga.

Ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutavat üldist ohutushinnangut, on selliste muudatuste korral, mis nõuavad pidurisüsteemi puhul punktis 4.2.4.2 sätestatud ohutusnõuete uut hindamist, vaja uut turule laskmise luba, v.a juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

— pidurisüsteem vastab C liite punktide C.9 ja C.14 tingimustele pärast muudatust, või

— nii algsed kui ka muudetud pidurisüsteemid vastavad punktis 4.2.4.2 kehtestatud ohutusnõuetele.

Muude KTKde rakendamisega seotud riiklikke üleminekustrateegiaid (nt püsiseadmeid hõlmavad KTKd) võetakse arvesse, kui määratakse kindlaks, millises ulatuses tuleb kohaldada veeremit käsitlevaid KTKsid.

Veeremi peamised konstruktsiooniomadused on kindlaks määratud tabelis 11a. Nende tabelite ja direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti b kohaselt nõutava ohutushinnangu põhjal liigitatakse muudatused järgmiselt:

— komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkt c, kui need ületavad 3. veerus sätestatud künniseid ja jäävad allapoole 4. veerus sätestatud künniseid, välja arvatud juhul, kui direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutava ohutushinnangu kohaselt tuleb need liigitada artikli 15 lõike 1 punkti d kohaselt, või

— komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkt d, kui need ületavad 4. veerus sätestatud künniseid või kui direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutava ohutushinnangu kohaselt tuleb need liigitada artikli 15 lõike 1 punkti d kohaselt.

Otsus selle kohta, kas muudatused ületavad eespool nimetatud künniseid, tuleb teha, osutades parameetrite väärtustele veeremi või veeremitüübi viimase loa ajal.

Muudatusi, millele ei ole eelnevas lõigus osutatud, käsitatakse muudatustena, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi, ning need liigitatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkti a või artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt, välja arvatud juhul, kui direktiivi (