02000A1028(01) — ET — 01.03.2020 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vaheline majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping ( *1 )







BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu asutamislepingu osalised (edaspidi „Euroopa Ühenduse liikmesriigid”), EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”) ühelt poolt ja MEHHIKO ÜHENDRIIGID („edaspidi” Mehhiko) teiselt poolt, ARVESTADES nende ühist kultuuripärandit ja tihedaid ajaloolisi, poliitilisi ja majanduslikke sidemeid, mis neid ühendavad; ARVESTADES ulatuslikumat eesmärki arendada ja tugevdada üldist rahvusvaheliste suhete raamistikku eelkõige Euroopa ja Ladina-Ameerika vahel; ARVESTADES nende sidemete tugevdamisele märkimisväärselt kaasa aidanud 26. aprillil 1991. aastal Luxembourgis allakirjutatud ühenduse ja Mehhiko vahelist koostöö raamlepingut; ARVESTADES nende vastastikust huvi uute lepinguliste sidemete loomisel, et veelgi tugevdada nende kahepoolseid suhteid, tehes seda peamiselt ulatuslikuma poliitilise dialoogi, kaubavahetuse järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise, jooksvate maksete liberaliseerimise, kapitali liikumise ja nähtamatute tehingute, investeeringute edendamise ja ulatuslikuma koostöö abil; ARVESTADES nende täielikku pühendumist demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste ülddeklaratsiooniga kehtestatud põhiliste inimõiguste austamisele, samuti riikidevahelisi sõbralikke suhteid ja koostööd käsitlevate rahvusvahelise õiguse põhimõtetele kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjaga ning 1994. aastal São Paulos vastu võetud Rio Grupi / Euroopa Liidu ministrite deklaratsioonis sätestatud õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtetele; OLLES TEADLIKUD, et suhete tugevdamiseks kõikides ühist huvi pakkuvates valdkondades tuleks nende poliitiline dialoog sisse seada nii kahepoolsel kui ka rahvusvahelisel tasandil; ARVESTADES tähtsust, mille mõlemad lepinguosalised omistavad 1995. aasta märtsis Kopenhaagenis toimunud ülemaailmse sotsiaalarengu tippkohtumise (World Summit for Social Development) lõppdeklaratsioonis sätestatud põhimõtetele ja väärtustele; ARVESTADES tähtsust, mille mõlemad lepinguosalised omistavad 1992. aasta Rio Keskkonna- ja Arengudeklaratsiooni Agendas 21 kokkulepitud ja sätestatud säästva arengu põhimõtte nõuetekohasele rakendamisele; ARVESTADES nende kindlaksjäämist turumajanduse põhimõtetele ning olles teadlikud tähtsusest, mis kaasneb nende pühendumisega rahvusvahelisele vabakaubandusele vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele ja nende võimalustele Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmetena, rõhutades eelkõige avatud regionalismi; ARVESTADES 2. mail 1995. aastal Pariisis allakirjutatud piduliku ühisdeklaratsiooni tingimusi, mille alusel otsustasid mõlemad lepinguosalised muuta oma kahepoolsed suhted pikaajaliseks kõikides valdkondades, ON OTSUSTANUD sõlmida käesoleva lepingu.







I JAOTIS

OLEMUS JA REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Lepingu alus

Demokraatlike põhimõtete ning inimõiguste ülddeklaratsiooniga välja kuulutatud põhiliste inimõiguste austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning käesoleva lepingu oluline osa.

Artikkel 2

Olemus ja reguleerimisala

Käesoleva lepingu eesmärk on tugevdada lepinguosaliste vahelisi suhteid vastastikuse põhimõtte ja vastastikuse huvi alusel. Sel eesmärgil seatakse lepinguga sisse poliitiline dialoog, süvendatakse kaubandus- ja majandussuhteid kaubanduse liberaliseerimise teel vastavalt WTO eeskirjadele ning tugevdatakse ja laiendatakse koostööd.







II JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 3

1. Lepinguosalised nõustuvad sisse seadma tihedama poliitilise dialoogi, mis põhineb artiklis 1 viidatud põhimõtetel ja hõlmab kõiki vastastikust huvi pakkuvaid kahepoolseid ja rahvusvahelisi küsimusi ning mille tulemuseks on tihedam lepinguosaliste vaheline nõupidamine selliste rahvasvaheliste organisatsioonide kontekstis, mille liikmed mõlemad on.

2. Dialoogi peetakse kooskõlas Euroopa Liidu ja Mehhiko ühisdeklaratsiooniga poliitilise dialoogi kohta, mis moodustab lepingu lahutamata osa ja mis sisaldub lõppaktis.

3. Ühisdeklaratsioonis sätestatud ministrite dialoogi peetakse peamiselt artikli 45 alusel asutatud ühisnõukogus.







III JAOTIS

KAUBANDUS

Artikkel 4

Eesmärk

Käesoleva jaotise eesmärk on luua raamistik kaubavahetuse ja teenuskaubanduse arengu soodustamiseks, sealhulgas kaubavahetuse ja teenuskaubanduse kahepoolseks ja soodustatud, järkjärguliseks ja vastastikuseks liberaliseerimiseks kooskõlas WTO asjakohaste eeskirjadega ning võttes arvesse teatavate kaupade ja teenusesektorite tundlikkust.

Artikkel 5

Kaubavahetus

Artikliga 4 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu kooskõlas asjakohaste WTO eeskirjadega, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, ning teatavate kaupade tundlikkust arvesse võttes otsuse kaubavahetuse tariifsete ja mittetariifsete tõkete kahepoolse, järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise korra ning ajakava kohta. Nimetatud otsuses käsitletakse eelkõige järgmisi küsimusi:

a) ulatus ja üleminekuperioodid;

b) impordi- ja eksporditollimaksud ning samaväärse toimega maksud;

c) koguselised impordi- ja ekspordipiirangud ning samaväärse toimega meetmed;

d) riiklik käsitlus, sealhulgas maksualase diskrimineerimise keelustamine kaupade suhtes kehtestatud maksude osas;

e) dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed;

f) kaitse- ja järelevalvemeetmed;

g) päritolureeglid ja halduskoostöö;

h) tollikoostöö;

i) tolliväärtuse määramine;

j) muu hulgas tehnilised normid ja standardid, sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna õigusaktid, nõuetekohasuse hindamise, sertifitseerimise, märgistussüsteemi vastastikune tunnustamine;

k) muu hulgas kõlbluse, avaliku korra või julgeolekuga põhjendatavad üldised erandid; inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse; tööstus-, intellektuaal- ja kaubandusomandi kaitse;

l) piirangud maksebilansiraskuste puhul.

Artikkel 6

Teenuskaubandus

Artikliga 4 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu kooskõlas asjakohaste WTO eeskirjadega, eelkõige üldise teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) artikliga V, ning kõnealuse lepingu raames lepinguosaliste poolt eelnevalt võetud kohustusi nõuetekohaselt arvesse võttes otsuse teenuskaubanduse järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise korra kohta.

Artikkel 7

Käesoleva lepingu artiklites 5 ja 6 viidatud ühisnõukogu otsused kaubavahetuse ja teenuskaubanduse kohta käsitlevad piisavalt kõiki neid küsimusi üldises raamistikus ning jõustuvad kohe, kui need on vastu võetud.







IV JAOTIS

KAPITALI LIIKUMINE JA MAKSED

Artikkel 8

Kapitali liikumine ja maksed

Käesoleva jaotise eesmärk on luua raamistik kapitali liikumise ja maksete järkjärgulise ja vastastikuse liberaliseerimise soodustamiseks Mehhiko ja ühenduse vahel, ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete ja lepinguosaliste suhtes kehtivate teiste rahvusvaheliste lepingute kohaste tulevaste kohustuste kohaldamist.

Artikkel 9

Artikliga 8 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks võtab ühisnõukogu vastu lepinguosaliste vahelise kapitali liikumise ja maksete piirangute järkjärgulise ja vastastikuse kaotamise meetmed ja ajakava, ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete ja lepinguosaliste suhtes kehtivate teiste rahvusvaheliste lepingute kohaste tulevaste kohustuste kohaldamist.

Nimetatud otsuses käsitletakse eelkõige järgmisi küsimusi:

a) käesolevas jaotises otseselt või kaudselt nimetatud määratluste mõiste, sisu, ulatus ja olemus;

b) kapitalitehingud ja maksed, sealhulgas võrdne kohtlemine, mida hõlmab liberaliseerimine;

c) liberaliseerimise ulatus ja üleminekuperioodid;

d) sellise klausli lisamine, mis võimaldab lepinguosalistel säilitada piirangud käesolevas valdkonnas, kui see on õigustatud avaliku korra, julgeoleku, rahvatervise ja kaitse seisukohast;

e) selliste klauslite lisamine, mis võimaldavad lepinguosalistel kehtestada piiranguid käesolevas valdkonnas, kui ühel lepinguosalisel tekivad raskused valuutakursi- või rahapoliitika toimimises, maksebilansi raskused või kui vastavalt rahvusvahelisele õigusele kehtestatakse kolmandatele riikidele finantspiirangud.







V JAOTIS

RIIGIHANKED, KONKURENTS, INTELLEKTUAALOMAND JA MUUD KAUBANDUSEGA SEOTUD SÄTTED

Artikkel 10

Riigihanked

1. Lepinguosalised lepivad kokku kokkulepitud riigihangete turgude järkjärgulise ja kahepoolse avamise osas vastastikkuse alusel.

2. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu otsuse asjakohase korra ja ajakava kohta. Otsuses käsitletakse eelkõige järgmisi küsimusi:

a) kokkulepitud liberaliseerimise ulatus;

b) mittediskrimineeriv ligipääs kokkulepitud turgudele;

c) väärtuslävi;

d) õiglased ja läbipaistvad menetlused;

e) selged vaidlustamismenetlused;

f) infotehnoloogia kasutamine.

Artikkel 11

Konkurents

1. Lepinguosalised lepivad kokku asjakohased meetmed, et vältida konkurentsi moonutamist või piiramist, mis võib oluliselt mõjutada Mehhiko ja ühenduse vahelist kaubandust. Sel eesmärgil näeb ühisnõukogu ette poolte konkurentsieeskirjade rakendamise eest vastutavate asutuste koostöö- ja kooskõlastamismehhanismid. Nimetatud koostöö hõlmab vastastikust õigusabi, teavitamist, konsulteerimist ja teabevahetust, mille eesmärgiks on konkurentsiseaduste ja -poliitika rakendamise läbipaistvuse tagamine.

2. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb ühisnõukogu otsused eelkõige järgmistes küsimustes:

a) ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja ettevõtjate kooskõlastatud tegevus;

b) ühe või enama ettevõtja poolne turgu valitseva seisundi kuritarvitamine;

c) ettevõtjate ühinemine;

d) kaubanduslikud riigimonopolid;

e) riigi osalusega äriühingud ja ettevõtjad, kellele on antud eri- või ainuõigused.

Artikkel 12

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand

1. Kinnitades intellektuaalomandi õiguste kaitsmisele omistatavat suurt tähtsust (autoriõigus, sealhulgas arvutiprogrammide ja andmebaaside autoriõigus, ja kaasnevad õigused, patentide, tööstusdisainilahenduste, geograafiliste tähiste (sealhulgas päritolutähised), kaubamärkide, mikrolülituste topoloogiaga seotud õigused, samuti kaitse kõlvatu konkurentsi eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 10a, ja avalikustamata oskusteabe kaitse), kohustuvad lepinguosalised võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada kõrgeimate rahvusvaheliste standardite kohane piisav ja tõhus kaitse, sealhulgas tõhusad meetmed nimetatud õiguste rakendamiseks.

2. Sel eesmärgil teeb ühisnõukogu järgmised otsused:

a) konsulteerimismehhanismi kohta, mille eesmärgiks on vastastikustele rahuldavatele lahendustele jõudmine raskuste esinemise korral intellektuaalomandi kaitse valdkonnas;

b) üksikasjalike meetmete kohta, mis võetakse vastavalt lõikes 1 sätestatud eesmärgile, võttes arvesse eelkõige asjakohaseid intellektuaalomandit käsitlevaid mitmepoolseid konventsioone.







VI JAOTIS

KOOSTÖÖ

Artikkel 13

Koostööd ja majandusküsimusi käsitlev dialoog

1. Ühisnõukogu seab sisse korrapärase dialoogi, et tugevdada ja parandada käesolevas jaotises sätestatud koostööd, mis hõlmab eelkõige järgmist:

a) teabevahetus ja koostöö arengu perioodiline läbivaatamine;

b) käesolevas lepingus sätestatud valdkondlike kokkulepete rakendamise kooskõlastamine ja järelevalve ning sellist liiki uute kokkulepete võimalikkuse analüüsimine.

2. Ühisnõukogu seab samuti sisse majandusküsimusi käsitleva korrapärase dialoogi, mis hõlmab teabeanalüüsi ja -vahetust eelkõige makroökonoomika aspektides, et soodustada kaubandust ja investeeringuid.

Artikkel 14

Tööstuskoostöö

1. Vastastikust huvi arvesse võttes toetavad ja edendavad lepinguosalised meetmeid, et arendada ja tugevdada jõupingutusi tööstuskoostöö dünaamilise, ühtse ja detsentraliseeritud juhtimise algatamiseks, mille eesmärgiks on luua majandusarengut soodustav kliima.

2. Sellises koostöös keskendutakse eelkõige järgmisele:

a) lepinguosaliste ettevõtjate vaheliste sidemete tugevdamine konverentside, seminaride, tööstuslike ja tehniliste võimaluste otsimise, ümarlaudade ning üldiste ja valdkondlike messide abil, et teha kindlaks vastastikust kommertshuvi pakkuvad valdkonnad ja neid kasutada ning soodustada kaubandust, investeeringuid ja tööstuskoostööd ning tehnoloogiasiirde projekte;

b) lepinguosaliste ettevõtjate vahelise dialoogi tugevdamine ja laiendamine edasiste nõupidamiste ja kooskõlastusmeetmete edendamise teel, et teha kindlaks ja kaotada tööstuskoostöö tõkked, et soodustada konkurentsieeskirjade austamist, et tagada üldiste meetmete püsivus ja et toetada tööstust turunõudmistega kohandumisel;

c) tööstuskoostöö algatuste edendamine mõlema lepinguosalise erastamise ja liberaliseerimise protsessi kontekstis, et soodustada investeeringuid ettevõtjate vahelise tööstuskoostöö abil;

d) ajakohastamise, mitmekesistamise, uuenduste, koolituse, uurimis- ja arendustegevuse ning kvaliteedialaste algatuste toetamine;

e) mõlema lepinguosalise osalemise toetamine katseprojektides ja eriprogrammides kooskõlas nende eritingimustega.

Artikkel 15

Investeeringute soodustamine

Lepinguosalised aitavad luua huvipakkuva ja stabiilse keskkonna vastastikusteks investeeringuteks.

Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:

a) õigusaktide ja investeerimisvõimalustega seotud teabe ning nende kindlakstegemise ja levitamise korda;

b) vajaduse korral lepinguosaliste vahelisi investeeringuid soodustava õigusliku keskkonna arenemise toetamist liikmesriikide ja Mehhiko vahel sõlmitavate kokkulepete abil, et edendada ja kaitsta investeeringuid ning vältida topeltmaksustamist;

c) ühtlustatud ja lihtsustatud haldusmenetluse arengut;

d) eelkõige mõlema lepinguosalise väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ühisinvesteeringute mehhanismide arengut.

Artikkel 16

Finantsteenused

1. Lepinguosalised kohustuvad looma koostöö finantsteenuste sektoris vastavalt nende õigusaktidele ja põhimõtetele ning kooskõlas GATSi reeglite ja põhimõtetega nende vastastikust huvi ning pikaajalisi ja keskmise tähtajaga majanduslikke eesmärke silmas pidades.

2. Lepinguosalised nõustuvad töötama koos nii kahepoolsel kui ka mitmepoolsel tasandil, et suurendada nende asjaomaste majanduskeskkondade vastastikust mõistmist ja teadlikkust ning saavutada teabevahetus finantsmääruste, finantsjärelevalve ja -kontrolli ning muude ühist huvi pakkuvate aspektide kohta.

3. Sellise koostöö peamiseks eesmärgiks on tugevdada parandatud ja mitmekesistatud tootlikkust ja konkurentsivõimet finantsteenuste sektoris.

Artikkel 17

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostöö

1. Lepinguosalised edendavad soodsat keskkonda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamiseks.

2. Selline koostöö hõlmab järgmist:

a) ettevõtjate vaheliste sidemete edendamine, ühisinvesteeringute soodustamine ning ühisettevõtete ja infovõrkude loomine olemasolevate horisontaalprogrammide, näiteks ECIP, AL-INVEST, BRE ja BC-NET abil;

b) rahastamisvõimalustele ligipääsu hõlbustamine, teabe edastamine ja uuenduste soodustamine.

Artikkel 18

Tehnilised normid ja vastavushindamine

Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd tehniliste normide ja vastavushindamise valdkonnas.

Artikkel 19

Toll

1. Tollikoostöö eesmärk on tagada head kaubandustavad. Lepinguosalised kohustuvad edendama tollikoostööd, et parandada ja konsolideerida nende kaubandussuhete õiguslikku raamistikku.

2. Sellise koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

a) teabevahetus;

b) uue koolitustehnika arendamine ja tegevuse kooskõlastamine, mida tuleks teha käesoleva valdkonna rahvusvaheliste organisatsioonide raames;

c) ametnike ja vanemtöötajate vahetus tolliasutuste ja maksuametite vahel;

d) tolliprotseduuride lihtsustamine kauba kasutusse lubamisel;

e) vajaduse korral tehniline abi.

3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus sätestatud muude koostöövormide kohaldamist, nimetavad lepinguosalised oma huvi, võttes arvesse tulevikus tolli valdkonnas vastastikuse abi protokolli sõlmimist käesolevas lepingus sätestatud institutsioonilises raamistikus.

Artikkel 20

Infoühiskond

1. Lepinguosalised tõdevad, et info- ja sidetehnoloogiad on kaasaegse elu võtmeelemendid ning majandus- ja sotsiaalarengu seisukohast äärmiselt tähtsad.

2. Käesoleva valdkonna koostöös pööratakse erilist tähelepanu järgmistele küsimustele:

a) infoühiskonna kõiki aspekte käsitlev dialoog;

b) teabevahetus ja mis tahes tehniline abi seoses info- ja telekommunikatsioonitehnoloogiate normide ja standardimisega, vastavustestimise ja -sertifitseerimisega;

c) uute telekommunikatsiooni- ja infotehnoloogiate levitamine ning uute teenuste täiustamine kõrgetasemeliste side-, teenuste- ja infotehnoloogiaseadmete osas;

d) ühiste teadusuuringute, tehnoloogilise ja tööstusliku arendamise projektide edendamine ja elluviimine uute info-, side-, telemaatika ja infoühiskonna tehnoloogiate valdkondades;

e) mõlema lepinguosalise osalemise toetamine katseprojektides ja eriprogrammides kooskõlas nende eritingimustega;

f) telemaatikavõrkude ja -teenuste vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime;

g) eeskirju käsitlevat koostööd hõlmav dialoog rahvusvaheliste sidusteenuste kohta, sealhulgas eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega seotud aspektid;

h) vastastikune ligipääs andmebaasidele kooskõlas kokkulepitavate tingimustega.

Artikkel 21

Koostöö põllumajanduse ja maapiirkondade valdkonnas

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama arengut ja koostööd põllumajanduslikus, agrotööstus- ja maapiirkondade valdkonnas.

2. Sel eesmärgil peavad nad läbi vaatama muu hulgas järgmise:

a) meetmed tervise, taimetervise ja keskkonnastandardite ja -eeskirjade ühtlustamiseks, et hõlbustada kaubavahetust, võttes arvesse mõlema lepinguosalise suhtes kehtivaid õigusakte ja tehes seda vastavalt WTO eeskirjadele, lisaks artiklis 5 nimetatud tingimustele;

b) teabevahetuse ning projektide ja meetmete sisseseadmise võimalus kõnealusel eesmärgil eelkõige teabe, teadusliku ja tehnilise uurimistöö ning inimressursside arendamise valdkonnas.

Artikkel 22

Koostöö kaevandamise valdkonnas

Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad koostööd kaevandamise valdkonnas peamiselt järgmistel eesmärkidel läbiviidava tegevuse teel:

a) mineraalide uurimise, rakendamise ja tulutoova kasutamise edendamine kooskõlas iga lepinguosalise käesoleva valdkonna õigusaktidega;

b) kaevandamise valdkonna uurimise ja kasutamisega seotud teabe-, kogemuste ja tehnoloogia vahetuse soodustamine;

c) ekspertide vahetamise ja ühiste teadusuuringute edendamine tehnoloogia arengu võimaluste suurendamiseks;

d) meetmete arendamine, et soodustada investeeringuid käesolevas valdkonnas.

Artikkel 23

Koostöö energeetika valdkonnas

1. Lepinguosaliste koostöö eesmärgiks on arendada nende asjaomaseid energiasektoreid, pöörates tähelepanu tehnoloogiasiirete edendamisele ja teabevahetusele nende asjakohaste õigusaktide kohta.

2. Käesolevas sektoris tehakse koostööd peamiselt teabevahetuse, inimressursside koolitamise, tehnoloogiasiirete ning ühiste tehnoloogiaarengu ja infrastruktuurialaste projektide, tõhusamate energiatootmisprotsesside projekteerimise, energia ratsionaalsema kasutamise edendamise, keskkonda kaitsvate alternatiivsete taastuvate energiaallikate kasutamise toetamise ning energia tootmisel kasutatavate jääkide ringlussevõtu ja töötlemise soodustamise abil.

Artikkel 24

Transpordialane koostöö

1. Lepinguosaliste vahelise transpordialase koostöö eesmärk on:

a) toetada transpordisüsteemide ümberkorraldamist ja ajakohastamist;

b) soodustada tegevusstandardeid.

2. Käesolevas kontekstis peetakse tähtsaks järgmist:

a) ekspertide vaheline teabevahetus lepinguosaliste transpordipoliitika ning muude ühist huvi pakkuvate küsimuste kohta;

b) ettevõtjatele ja kõrgematele riigiametnikele ettenähtud majanduslikud, õiguslikud ja tehnilised koolitusprogrammid;

c) teabevahetus globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) kohta;

d) tehniline abi transpordisüsteemide ümberkorraldamise ja ajakohastamise toetamisel selle kõikides vormides.

3. Lepinguosalised kaalutlevad rahvusvahelise meretransporditeenuste kõiki aspekte, tagamaks, et nad ei piira kaubavahetuse vastastikust laienemist. Käesolevas kontekstis peetakse läbirääkimisi rahvusvaheliste meretransporditeenuste liberaliseerimise kohta kooskõlas käesoleva lepingu artikli 6 tingimustega.

Artikkel 25

Turismialane koostöö

1. Lepinguosaliste vahelise koostöö peamiseks eesmärgiks on parandada teabevahetust ja kehtestada parimad tavad turismi tasakaalustatud ja säästva arengu tagamiseks.

2. Sellega seoses pööravad lepinguosalised erilist tähelepanu järgmistele küsimustele:

a) loodus- ja kultuuripärandi potentsiaali kaitsmine ja maksimeerimine;

b) kohalike kogukondade terviklikkuse ja huvide austamine;

c) koostöö edendamine naaberriikide piirkondade ja alevite vahel;

d) koolituse parandamine hotellinduses, eelkõige aga hotellimajanduse ja -juhtimise valdkonnas.

Artikkel 26

Statistikaalane koostöö

Lepinguosalised nõustuvad soodustama statistiliste meetodite ja tavade ühtlustamist, et kasutada kaubavahetuse ja teenuskaubanduse statistikat vastastiku vastuvõetaval viisil ning üldisemalt käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, millega kaasneb statistilise töötlemise võimalus.

Artikkel 27

Valitsus

Lepinguosalised teevad koostööd valitsuse ja institutsioonidega seotud küsimustes riigisisesel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et edendada inimressursside koolitamist ja haldusaspektide ajakohastamist.

Artikkel 28

Koostöö narkokaubanduse, rahapesu ja lähtekemikaalide vastu võitlemisel

1. Lepinguosalised võtavad asjakohased meetmed vajalikus ulatuses koostöö tegemiseks ja kontakti pidamiseks, et tugevdada nende tegevust narkootiliste ainete tootmise, levitamise ja ebaseadusliku tarbimise vältimiseks ja vähendamiseks kooskõlas nende asjakohaste riigisiseste õigusnormidega.

2. Tuginedes käesoleva valdkonna pädevatele asutustele, kaasneb sellise koostööga eelkõige järgmine tegevus:

a) kooskõlastatud programmide, sealhulgas tehnilise abi programmide, ja meetmete arendamine narkootikumide kuritarvitamise vältimise ning narkomaanide ravi ja rehabilitatsiooni osas. Need jõupingutused võivad samuti hõlmata teadustööd ja meetmeid, mille eesmärk on vähendada narkootiliste ainete tootmist selliste valdkondade piirkondliku arendamise abil, mida kaldutakse kasutama ebaseaduslike kultuuride tootmisel;

b) kooskõlastatud uimastikontrollialaste teadusprogrammide ja -projektide arendamine;

c) seadusandliku ja haldusalase käsitlusega seotud teabevahetus ja asjakohaste meetmete võtmine seoses uimastikontrolliga ja rahapesu vastu võitlemisega, sealhulgas meetmed, mille on vastu võtnud ühendus ja käesolevas valdkonnas aktiivsed rahvusvahelised asutused;

d) lähtekemikaalide ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikus tootmises kasutatavate muude ainete seadusevastase leviku vältimine kooskõlas 13. detsembril 1996. aastal lepinguosaliste allakirjutatud narkootikumide lähteainete ja keemiliste ainete kontrolli käsitleva lepinguga ning 1988. aasta Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni Viini konventsiooniga.

Artikkel 29

Teadus- ja tehnikakoostöö

1. Lepinguosalised nõustuvad tegema teadus- ja tehnikaalast koostööd vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, võttes arvesse nende asjakohaseid põhimõtteid.

2. Sellise koostöö eesmärgid on järgmised:

a) soodustada teabe- ja oskusteabe vahetust teaduse ja tehnika kohta, eelkõige aga põhimõtete ja programmide rakendamise kohta;

b) edendada kahe lepinguosalise teadusringkondade vahelisi püsivaid suhteid;

c) toetada inimressursside koolitamist.

3. Koostöö hõlmab ühiseid teadusprojekte ning teadlaste vahetust, kohtumisi ja koolitamist ning näeb ette teadustöö tulemuste maksimaalset levitamist.

4. Lepinguosalised toetavad nende asjaomaste kõrgkoolide, uurimiskeskuste ja toomissektorite, eelkõige aga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalemist käesolevas koostöös.

5. Lepinguosaliste vahelise koostöö tulemuseks võib olla valdkondlik kokkulepe teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse kohta, kui seda peetakse asjakohaseks.

Artikkel 30

Koolitus- ja haridusalane koostöö

1. Lepinguosalised teevad kindlaks viisid, kuidas märkimisväärselt parandada olukorda haridus- ja kutsekoolitussektoris. Erilist tähelepanu pööratakse kõige ebasoodsamate sotsiaalrühmade haridusele ja koolitusele.

2. Lepinguosalised tõhustavad koostööd hariduse, sealhulgas kõrghariduse, kutsekoolituse ja vahetuste alal ülikoolide ja ettevõtete vahel, et parandada kõrgemate ametnike kutseoskusi era- ja avalikes sektorites.

3. Lepinguosalised keskenduvad meetmetele, mille eesmärk on luua alalised sidemed nende asjaomaste eriasutuste vahel ja soodustada teabe-, oskusteabe, ekspertide, tehniliste ressursside vahetust ja noorte vahetust, kasutades võimalusi, mida pakutakse ALFA programmi alusel, ja kogemusi, mille mõlemad lepinguosalised on nendes valdkondades omandanud.

4. Lepinguosaliste vahelise koostöö tulemusena võidakse vastastikusel nõusolekul sõlmida valdkondlik kokkulepe hariduse, sealhulgas kõrghariduse, kutsekoolituse ja noortega seotud küsimuste valdkonnas.

Artikkel 31

Kultuurialane koostöö

1. Lepinguosalised nõustuvad edendama nende mitmekesisust nõuetekohaselt austavat kultuurialast koostööd, et suurendada vastastikust mõistmist ja nende asjaomaste kultuuride levikut.

2. Lepinguosalised võtavad asjakohased meetmed kultuurivahetuse soodustamiseks ja ühiste algatuste elluviimiseks erinevates kultuurivaldkondades. Sellega seoses määravad lepinguosalised õigel ajal kindlaks asjakohased koostööalased meetmed ja korra.

Artikkel 32

Koostöö audiovisuaalsektoris

Lepinguosalised lepivad kokku koostöö edendamises käesolevas sektoris peamiselt audiovisuaalsektori koolitusprogrammide ja massiteabevahendite, sealhulgas ühistootmis-, koolitus-, arengu- ja turustustegevuse abil.

Artikkel 33

Info- ja sidealane koostöö

Lepinguosalise nõustuvad edendama teabevahetust ja -levi ning võtma ette ja toetama ühist huvi pakkuvat info- ja sidealast tegevust.

Artikkel 34

Koostöö keskkonna ja loodusvarade valdkonnas

1. Käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste võetavate koostöömeetmete suhtes võetakse arvesse keskkonnaalase ja ökoloogilise tasakaalu säilitamise vajalikkust.

2. Lepinguosalised kohustuvad arendama koostööd, et vältida keskkonna olukorra halvenemist; edendada loodusvarade kaitset ja säästvat majandamist; arendada, levitada ja vahetada teavet ja kogemusi keskkonnaalaste õigusaktide kohta majanduslike stiimulite kasutamise soodustamiseks vastavuse edendamise eesmärgil; tugevdada keskkonnajuhtimist kõikidel valitsuse tasanditel; edendada inimressursside koolitamist, haridust keskkonnaalastel teemadel ja ühiste teadusprojektide täideviimist; arendada kanaleid ühiskonna osalemiseks.

3. Lepinguosalised soodustavad kooskõlas selliste programmide eritingimustega vastastikust ligipääsu käesoleva valdkonna programmidele.

4. Lepinguosaliste vahelise koostöö tulemuseks võib olla valdkondlik kokkulepe keskkonna ja loodusvarade valdkonnas, kui seda peetakse asjakohaseks.

Artikkel 35

Koostöö kalandussektoris

Lepinguosaliste asjaomaste kalandussektorite sotsiaal-majanduslikku tähtsust silmas pidades kohustuvad nad arendama tihedamat koostööd käesolevas valdkonnas eelkõige valdkondliku kalanduskokkuleppe sõlmimise teel kooskõlas nende asjakohaste õigusaktidega, kui seda peetakse asjakohaseks.

Artikkel 36

Koostöö sotsiaalküsimuste ja vaesuse valdkonnas

1. Lepinguosalised peavad dialoogi kõikide sotsiaalmeetmete kava aspektide kohta, mis pakuvad huvi ühele või teisele lepinguosalisele.

See peaks hõlmama sotsiaalselt kaitsetute rühmade ja piirkondadega seotud järgmisi teemasid: põliselanikkond, vaesed maaelanikud, madalate sissetulekutega naised ja muud elanike rühmad, kes elavad vaesuses.

2. Lepinguosalised tõdevad, et majandusliku ja sotsiaalse arengu ühtlustamine on tähtis, võttes arvesse eelnevas lõikes nimetatud rühmade põhiõiguste austamise vajalikkust. Uus alus kasvuks peaks looma töökohti ning tagama parema elatustaseme kõige ebasoodsamates tingimustes elava elanikkonna jaoks.

3. Lepinguosalised peavad perioodilisi nõupidamisi seoses koostööga, millesse kaasatakse kodanikuühiskond ja mille eesmärgiks on pakkuda võimalusi töökohtade loomiseks, kutsekoolituseks ja sissetuleku suurenemiseks.

Artikkel 37

Piirkondlik koostöö

1. Lepinguosalised edendavad meetmeid, mille eesmärgiks on arendada ühistegevust koostöö abil peamiselt Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere riikides.

2. Eelistatud on algatused, mis on suunatud Kesk-Ameerika ja Kariibi mere riikide piirkonnasisese kaubavahetuse edendamisele; keskkonnaalase ning tehnika- ja teadusalase uurimistöö valdkonna piirkondliku koostöö soodustamisele; piirkonna majanduslikuks arenguks vajaliku side infrastruktuuri arendamise edendamisele ja selliste algatuste toetamisele, mille alusel parandatakse vaesuses elavate inimeste elatustaset.

3. Erilist tähelepanu pööratakse naiste rolli arendamisele, seda eelkõige tootmisprotsessis.

4. Lepinguosalised uurivad asjakohaseid vahendeid muude riikidega tehtava ühiskoostöö edendamiseks ja järelevalveks.

Artikkel 38

Koostöö seoses pagulastega

Lepinguosalised püüavad säilitada Kesk-Ameerika pagulastele Mehhikos eelnevalt antud abi ning teevad koostööd püsivate lahenduste otsimisel.

Artikkel 39

Koostöö inimõiguste ja demokraatia valdkonnas

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et koostöö käesolevas valdkonnas peaks edendama artiklis 1 viidatud põhimõtteid.

2. Koostöös keskendutakse peamiselt järgmisele:

a) kodanikuühiskonna arendamine haridus- ja koolitusprogrammide ning üldsuse teadlikkust tõstvate programmide abil;

b) koolitus- ja infomeetmed, mille eesmärgiks on aidata asutustel tõhusamalt toimida ja tugevdada õigusriigi põhimõtteid;

c) inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamine.

3. Lepinguosalised võivad täide viia ühisprojekte, et tugevdada nende asjaomaste valimiskogude vahelist ning muude järelevalve ja inimõiguste järgimise edendamise eest vastutavate asutuste vahelist koostööd.

Artikkel 40

Koostöö tarbijakaitse valdkonnas

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolevas valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on täiustada nende tarbijakaitsesüsteeme ja püüda ühitada süsteeme nende asjakohaste õigusaktide kohaselt.

2. Koostöö käigus pööratakse tähelepanu peamiselt järgmisele:

a) teabe- ja ekspertide vahetus ning koostöö edendamine mõlema lepinguosalise tarbijaasutuste vahel;

b) koolituskavade koostamine ja tehnilise abi andmine.

Artikkel 41

Koostöö andmekaitse valdkonnas

1. Lepinguosalised lepivad artikli 51 suhtes kokku, et nad teevad isikuandmete kaitse valdkonnas koostööd, parandamaks kaitsetaset ja vältimaks isikuandmete edastamist nõudva kaubavahetuse tõkkeid.

2. Koostöö isikuandmete kaitse valdkonnas võib hõlmata tehnilist abi teabe- ja ekspertide vahetuse kujul ning ühisprogrammide ja -projektide loomist.

Artikkel 42

Tervis

1. Tervishoiualase koostöö eesmärkideks on tugevdada meetmeid teadustöö, farmakoloogia, ennetava meditsiini ja nakkushaiguste, näiteks AIDSi valdkonnas.

2. Koostööd tehakse peamiselt järgmistes vormides:

a) epidemioloogia- ning tervishoiuteenuste detsentraliseerimis- ja haldamisalased projektid;

b) kutsekoolitusprogrammide arendamine;

c) programmid ja projektid, mille eesmärgiks on parandada tervishoiunõudeid ja sotsiaalhoolekannet maa- ja linnapiirkondades.

Artikkel 43

Edasise arengu klausel

1. Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul käesolevat jaotist laiendada, et suurendada koostöö ulatust ning täiendada seda kokkulepetega eri sektorite või meetmete kohta.

2. Käesoleva jaotise rakendamise osas võivad lepinguosalised esitada soovitusi vastastikuse koostöö laiendamise kohta, võttes arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi.

Artikkel 44

Koostöövahendid

1. Käesolevas lepingus sätestatud koostöö eesmärkide täitmiseks muudavad lepinguosalised asjakohased vahendid, sealhulgas rahalised vahendid, kättesaadavaks, kuivõrd nende asjakohased vahendid ja määrused seda võimaldavad.

2. Lepinguosalised aitavad Euroopa Investeerimispangale kaasa selle tegevuse jätkamisel Mehhikos kooskõlas selle menetluse ja rahastamiskriteeriumitega.







VII JAOTIS

INSTITUTSIONAALNE RAAMISTIK

Artikkel 45

Ühisnõukogu

Käesolevaga moodustatakse ühisnõukogu, kes kontrollib käesoleva lepingu rakendamist. Ühisnõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt ja kui asjaolud seda nõuavad. Ühisnõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused.

Artikkel 46

1. Ühisnõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Mehhiko valitsuse liikmed.

2. Ühisnõukogu liikmed võivad nõukogu töökorra kohaselt anda volituse enda esindamiseks.

3. Ühisnõukogu võtab vastu oma töökorra.

4. Ühisnõukogu eesistujaks on töökorras sätestatud korra kohaselt vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja Mehhiko valitsuse liige.

Artikkel 47

Ühisnõukogu on pädev tegema käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid selles sätestatud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks vajalikud meetmed. Ühisnõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi.

Ta koostab oma otsused ja soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.

Artikkel 48

Ühiskomitee

1. Ühisnõukogule on tema ülesannete täitmisel abiks ühiskomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Mehhiko valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil.

Ühisnõukogu määrab oma töökorraga kindlaks ühiskomitee ülesanded, sealhulgas ühisnõukogu kohtumiste ettevalmistamise, ning komitee töökorralduse.

2. Ühisnõukogu võib oma pädevuse delegeerida ühiskomiteele. Sellisel juhul teeb ühiskomitee otsused artikli 47 tingimuste kohaselt.

3. Ühiskomitee tuleb üldjuhul kokku kord aastas vaheldumisi Brüsselis ja Mehhikos kuupäeval ja päevakorraga, mille lepinguosalised on eelnevalt kokku leppinud. Vastastikusel kokkuleppel võib kokku kutsuda erakorralisi kohtumisi. Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi mõlema lepinguosalise esindaja.

Artikkel 49

Muud erikomiteed

Ühisnõukogu võib teha otsuse mis tahes muu erikomitee või -organi moodustamise kohta, mis abistab teda ülesannete täitmisel.

Oma töökorraga määrab ühisnõukogu kindlaks selliste komiteede või organite koosseisu ja ülesanded ning töökorralduse.

Artikkel 50

Vaidluste lahendamine

Ühisnõukogu teeb otsuse konkreetse kaubandus- või kaubandusega seotud vaidluse lahendamise korra kehtestamise kohta, mis on kooskõlas selle valdkonna asjakohaste WTO sätetega.







VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 51

Andmekaitse

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et võimaldavad kõrgetasemelist kaitset isiku- ja muude andmete töötlemisel kooskõlas standarditega, mille on vastu võtnud asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid ja ühendus.

2. Sel eesmärgil võtavad nad arvesse käesoleva lepingu lahutamata osa moodustavas lisas viidatud standardeid.

Artikkel 52

Riigi julgeoleku klausel

Ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalist võtmast meetmeid

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida tema oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra säilitamist mõjutavate tõsiste riigisiseste rahutuste, sõja või tõsiste rahvusvaheliste pingete korral, mis võivad viia relvakonfliktini, või rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamise osas võetud kohustuste täitmiseks.

Artikkel 53

Lõppakt sisaldab käesoleva lepingu allakirjutamisel tehtud ühisdeklaratsioone ning ühepoolseid deklaratsioone.

Artikkel 54

1. Kui käesoleva lepingu sätete kohaselt rakendatakse enamsoodustusrežiimi või mis tahes käesoleva lepingu alusel vastuvõetud kokkulepet, ei kohaldata seda maksusoodustustele, mida liikmesriigid või Mehhiko annavad või võivad tulevikus anda kokkulepete, muude maksukokkulepete või riigisisese maksuõiguse alusel topeltmaksustamise vältimiseks.

2. Mitte midagi käesolevas lepingus ega selle alusel sõlmitud kokkulepetes ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Mehhikol võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksusätete ja muude maksukokkulepete või riigisisese maksuõiguse kohastest maksudest kõrvalehoidumist.

3. Mitte midagi käesolevas lepingus ega selle alusel sõlmitud kokkulepetes ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriike või Mehhikot eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eelkõige oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud.

Artikkel 55

Lepinguosaliste mõiste

Käesoleva lepingu kohaldamisel on „lepinguosalised” ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko.

Artikkel 56

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide territooriumi suhtes.

Artikkel 57

Kestus

1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 58

Kohustuste täitmine

1. Lepinguosalised võtavad kõik käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud üld- või erimeetmed ning tagavad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide järgimise.

Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta 30 päeva jooksul ühisnõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

Meetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudel teavitatakse nendest meetmetest viivitamata ühisnõukogu ning neid arutatakse nimetatud nõukogus.

2. Lepinguosalised on ühel meelel, et käesoleva artikli lõikes 1 sisalduv mõiste „eriti pakilised juhud” tähendab juhtumeid, mil üks lepinguosaline rikub oluliselt lepingut. Lepingu oluline rikkumine seisneb järgmises:

a) lepingust lahtiütlemine, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud;

b) artiklis 1 sätestatud lepingu oluliste tingimuste rikkumine.

3. Lepinguosalised on ühel meelel, et käesolevas artiklis nimetatud „asjakohased meetmed” on rahvusvahelise õiguse kohaselt võetavad meetmed. Kui üks lepinguosaline võtab käesolevas artiklis sätestatud eriti pakilisel juhul teatava meetme, võib teine lepinguosaline taotleda lepinguosaliste erakorralise kohtumise kokkukutsumist 15 päeva jooksul.

Artikkel 59

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 60

Jõustumine

1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

2. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

II ja VI jaotise kohaldamine peatatakse, kuni ühisnõukogu võtab vastu artiklites 5, 6, 9, 10, 11 ja 12 sätestatud otsused.

3. Teade selle kohta saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu hoiulevõtja.

4. Käesoleva lepinguga asendatakse 26. aprillil 1991. aastal allakirjutatud Euroopa Ühenduse ja Mehhiko vaheline koostöö raamleping kuupäeval, mil hakatakse lõike 2 kohaselt kohaldama II ja VI jaotist.

5. Lepingu jõustumisel peetakse otsuseid, mille on vastu võtnud 8. detsembril 1997. aastal allakirjutatud Euroopa Ühenduse ja Mehhiko vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu alusel asutatud ühisnõukogu, artikli 45 alusel asutatud ühisnõukogu poolt vastuvõetuks.

Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den ottende december nitten hundrede og syvoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am achten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the eighth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de achtste december negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em oito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den åttonde december nittonhundranittiosju.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrĳk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstelĳke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

For Kongeriget Danmark

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar ceann na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrĳk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Por los Estados Unidos Mexicanos

LISA

ARTIKLIS 51 VIIDATUD ISIKUANDMETE KAITSE

— Isikuandmete elektrooniliste failide reguleerimise suunised, mida on 20. novembril 1990. aastal muutnud ÜRO Peaassamblee.

— OECD Nõukogu 23. septembri 1980. aasta soovitus isikuandmete kaitse ja piiriülese edastamise suuniste kohta.

— 28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu üksikisikute kaitse konventsioon, mis puudutab isikuandmete automatiseeritud töötlemist.

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.

▼M1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu

LISAPROTOKOLL,

et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga







BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, edaspidi „Euroopa Ühenduse liikmesriigid”, EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, MEHHIKO ÜHENDRIIGID, edaspidi „Mehhiko”, ja TŠEHHI VABARIIK, EESTI VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA VABARIIK, POOLA VABARIIK, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, edaspidi „uued liikmesriigid”, ARVESTADES, et 8. detsembril 1997. aastal kirjutati Brüsselis alla ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko vaheline majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping, edaspidi „leping”, mis jõustus 1. oktoobril 2000. aastal; ARVESTADES, et leping Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise kohta (edaspidi „ühinemisleping”) allkirjastati 16. aprillil 2003. aastal Ateenas; ARVESTADES, et vastavalt ühinemislepingu artikli 6 lõikele 2 vormistatakse uute liikmesriikide lepingusse inkorporeerimine lepingule lisatava protokolli sõlmimise teel; ARVESTADES, et lepingu artiklis 55 sätestatakse: „Käesoleva lepingu kohaldamisel on „lepinguosalised” ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko”; ARVESTADES, et lepingu artiklis 56 sätestatakse: „Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide territooriumi suhtes”; ARVESTADES, et lepingu artiklis 59 sätestatakse: „Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed”; ARVESTADES, et Euroopa Ühendusel võib uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva silmas pidades tekkida vajadus kohaldada käesoleva protokolli sätteid enne kõikide selle jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimist; ARVESTADES, et käesoleva protokolli artikli 5 lõige 3 võimaldab Euroopa Ühendusel ja selle liikmesriikidel protokolli ajutiselt kohaldada enne kõikide selle jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimist, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGNEVAS:







Artikkel 1

Käesolevaga inkorporeeritakse Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik lepinguosalistena ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevasse lepingusse.

Artikkel 2

Euroopa Ühendus edastab lepingu eesti-, leedu-, läti-, malta-, poola-, slovaki-, sloveenia-, tšehhi- ja ungarikeelse versiooni liikmesriikidele ja Mehhikole kuue kuu jooksul käesoleva protokolli parafeerimisest. Käesoleva protokolli jõustumisega muutuvad uued keeleversioonid autentseteks samadel tingimustel, kui lepingu praegustes keeltes koostatud versioonid.

Artikkel 3

Käesolev protokoll on majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 4

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 5

1. Euroopa Ühendus, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Mehhiko Ühendriigid kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt.

2. Käesolev protokoll jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Olenemata lõikest 2 lepivad lepinguosalised kokku, et kuni protokolli jõustumiseks vajalike Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide sisemiste menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid maksimaalselt 12-kuulise ajavahemiku jooksul alates Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide asjakohaste menetluste lõpuleviimise teate esitamise kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast ning päevast, mil Mehhiko esitab teate oma protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

4. Teade saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu hoiulevõtja.

▼M2

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE

ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu teine lisaprotokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga







BELGIA KUNINGRIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA VABARIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, edaspidi „Euroopa Ühenduse liikmesriigid”, EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, MEHHIKO ÜHENDRIIGID, edaspidi „Mehhiko”, ning BULGAARIA VABARIIK, RUMEENIA, edaspidi „uued liikmesriigid”, VÕTTES ARVESSE, et ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko vaheline majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping (edaspidi „leping”) kirjutati alla 8. detsembril 1997 Brüsselis ja see jõustus 1. oktoobril 2000; VÕTTES ARVESSE, et lepingu esimene lisaprotokoll kirjutati alla 2. aprillil 2004 Méxicos ja 29. aprillil 2004 Brüsselis; VÕTTES ARVESSE, et leping Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liiduga (edaspidi „ühinemisleping”) kirjutati alla 25. aprillil 2005 Luxembourgis; VÕTTES ARVESSE, et vastavalt ühinemislepingule, eriti ühinemislepingule lisatud ühinemisakti artikli 6 lõikele 2, vormistatakse uute liikmesriikide inkorporeerimine lepingusse lepingu protokolli sõlmimise teel; VÕTTES ARVESSE, et lepingu artiklis 55 märgitakse, et: „Käesoleva lepingu kohaldamisel on „lepinguosalised” ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko”; VÕTTES ARVESSE, et lepingu artiklis 56 märgitakse, et: „Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide territooriumi suhtes”; VÕTTES ARVESSE, et lepingu artiklis 59 märgitakse, et: „Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed”; VÕTTES ARVESSE, et lepingu esimeses lisaprotokollis võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga; VÕTTES ARVESSE, et lepingu tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst; VÕTTES ARVESSE, et ühendusel võib seoses kuupäevaga, mil uued liikmesriigid ühinevad Euroopa Liiduga, olla vajalik kohaldada käesoleva protokolli sätteid enne, kui on lõpule viidud kõik selle jõustumiseks vajalikud sisemenetlused; VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolli artikli 5 lõige 3 võimaldaks Euroopa Ühendusel ja selle liikmesriikidel kohaldada protokolli ajutiselt enne, kui nad on viinud lõpule oma sisemenetlused, mis on vajalikud selle jõustumiseks, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia inkorporeeritakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisse majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevasse lepingusse selle lepingu osalistena.

Artikkel 2

Ühendus edastab liikmesriikidele ja Mehhikole kuue kuu jooksul alates käesoleva protokolli parafeerimisest lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelse teksti. Käesoleva protokolli tekst on uutes keeltes autentne samadel tingimustel kui lepingu praegustes keeltes koostatud tekst, eeldusel et protokoll jõustub.

Artikkel 3

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 4

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 5

1. Käesoleva protokolli allkirjastavad ja kiidavad heaks ühendus, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Mehhiko oma asjakohaste menetluste kohaselt.

2. Käesolev protokoll jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast kuud, mil lepinguosalised on teatanud üksteisele sel eesmärgil vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Olenemata lõikest 2 lepivad lepinguosalised kokku, et kuni ühendus ja selle liikmesriigid ei ole viinud lõpule protokolli jõustumiseks vajalikke sisemenetlusi, kohaldavad nad käesoleva protokolli sätteid kuni 12 kuu jooksul alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid teatavad oma sel eesmärgil vajalike menetluste lõpuleviimisest ning Mehhiko teatab oma menetluste lõpuleviimisest, mis on vajalikud protokolli jõustumiseks.

4. Nimetatud teated saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on lepingu hoiulevõtja.

Cъставено в Брюкссл на двалесет и първи февруари две хиляди и седма година.

Hecho en Bruselas, el veintiuno de febrero del dos mil siete.

V Bruselu dne dvacátého prvního února dva tísíce sedm.

Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende februar to tusind og syv.

Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten Februar zweitausendsieben.

Kahe tuhande kuuenda aasta veebruarikuu kahekümne esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι μία Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες επτά.

Done at Brussels on the twenty-first day of February in the year two thousand and seven.

Fait à Bruxelles, le vingt et un février deux mille sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventuno febbraio duemilasette.

Briselē, divtūkstoš septītā gada divdesmit pirmajā februārī.

Priimta du tūkstančiai septintų metų vasario dvidešimt pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer hetedik év február havának huszonegyedik napján.

Maghmul fi Brussell, fil-wiehed u ghoxrin jum ta' Frar tas-sena elfejn u sebgha.

Gedaan te Brussel, de eenentwintigste februari tweeduizend zeven.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego pierwszego lutego roku dwa tysiące siódmego.

Feito em Bruxelas, em vinte e um de Fevereiro de dois mil e sete.

Întocmit la Bruxelles, douăzeci și unu februarie două mii șapte.

V Bruseli dvadsiateho prvého februára dvetisícsedem.

V Bruslju, enaindvajsetega februarja leta dva tisoč sedem.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugoförsta februari tjugohundrasju.

За държавите-членки

Рог los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Europai Közösség részéről

Għall-Komunita Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

За Съединените мексикански щати

Por los Estados Unidos Mexicanos

Za Spojene státy mexické

For De Forenede Mexicanske Stater

Für die Vereinigten Mexikanischen Staaten

Mehhiko Ühendriikide nimel

Για τις Ηνωμένες Πολιτείες του Μεξικού

For the United Mexican States

Pour les États-Unis mexicains

Per gli Stati Uniti messicani

Meksikas Savienoto Valstu vārdā

Meksikos Jungtinių Valstijų vardu

a Mexikói Egyesült Államok részéről

Għall-Istati Uniti Messikani

Voor de Verenigde Mexicaanse Staten

W imieniu Meksykańskich Stanów Zjednoczonych

Pelos Estados Unidos Mexicanos

Pentru Statele Unite Mexicane

Za Spojené Státy mexické

Za Združene države Mehike

Meksikon yhdysvaltojen puolesta

För Mexikos förenta stater

▼M3

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud

KOLMAS LISAPROTOKOLL







BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, IIRIMAA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, HORVAATIA VABARIIK, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI, MALTA VABARIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, ning EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”, ühelt poolt ning MEHHIKO ÜHENDRIIGID, edaspidi „Mehhiko”, teiselt poolt, edaspidi koos „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (edaspidi „leping”) kirjutati alla 8. detsembril 1997 Brüsselis ja see jõustus 1. oktoobril 2000, VÕTTES ARVESSE, et lepingu esimesele lisaprotokollile, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga, kirjutati alla 2. aprillil 2004. aastal Méxicos ja 29. aprillil 2004. aastal Brüsselis, VÕTTES ARVESSE, et lepingu teisele lisaprotokollile, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga, kirjutati alla 29. novembril 2006. aastal Méxicos, VÕTTES ARVESSE, et lepingule Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, edaspidi „ühinemisleping”, kirjutati alla 9. detsembril 2011. aastal Brüsselis ning see jõustus 1. juulil 2013, VÕTTES ARVESSE, et vastavalt ühinemislepingule lisatud Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia Vabariigi ühinemine lepinguga kokku lepingu protokolli sõlmimise teel, VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 55 on lepingu kohaldamisel „lepinguosalised” ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko, VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 56 kohaldatakse lepingut ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mehhiko territooriumi suhtes, VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 59 on leping koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, VÕTTES ARVESSE, et lepingu tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst, VÕTTES ARVESSE, et lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst, VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et kuni liidu ja selle liikmesriikide poolt käesoleva protokolli jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimiseni kohaldavad nad seda ajutiselt, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

Horvaatia Vabariik võetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu osaliseks.

Artikkel 2

1. Liit edastab pärast käesolevale protokollile allakirjutamist oma liikmesriikidele ja Mehhikole lepingu horvaadikeelse teksti.

2. Protokolli horvaadikeelne tekst on autentne samadel tingimustel kui bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst, eeldusel et käesolev protokoll jõustub.

Artikkel 3

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 4

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 5

1. Lepinguosalised kirjutavad käesolevale protokollile alla ja kiidavad selle oma vastavate sisemenetluste kohaselt heaks.

2. Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on üksteisele teatanud sel eesmärgil vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

3. Olenemata lõikest 2 lepivad lepinguosalised kokku, et kuni liidu ja selle liikmesriikide poolt käesoleva protokolli jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimiseni kohaldavad nad käesoleva protokolli sätteid alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil liit ja selle liikmesriigid teatavad oma sel eesmärgil vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest ning Mehhiko teatab oma sisemenetluse lõpuleviimisest, mis on vajalikud käesoleva protokolli jõustumiseks.

4. Teated saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva protokolli hoiulevõtja.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми ноември две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de noviembre de dos mil dieciocho.

V Bruselu dne dvacátého sedmého listopadu dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende november to tusind og atten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten November zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of November in the year two thousand and eighteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept novembre deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog studenoga godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette novembre duemiladiciotto.

Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada divdesmit septītajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų lapkričio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év november havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Brussel, zevenentwintig november tweeduizend achttien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego listopada roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de novembro de dois mil e dezoito.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte noiembrie două mii optsprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho novembra dvetisícosemnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega novembra leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde november år tjugohundraarton.

За държавите членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

За Мексиканските съединени щати

Por los Estados Unidos Mexicanos

Za Spojené státy mexické

For De Forenede Mexicanske Stater

Für die Vereinigten Mexikanischen Staaten

Mehhiko Ühendriikide nimel

Για τις Ηνωμένες Πολιτείες του Μεξικού

For the United Mexican States

Pour les États-Unis mexicains

Za Sjedinjene Meksičke Države

Per gli Stati Uniti messicani

Meksikas Savienoto Valstu vārdā –

Meksikos Jungtinių Valstijų vardu

A Mexikói Egyesült Államok részéről

Għall-Istati Uniti Messikani

Voor de Verenigde Mexicaanse Staten

W imieniu Meksykańskich Stanów Zjednoczonych

Pelos Estados Unidos Mexicanos

Pentru Statele Unite Mexicane

Za Spojené štáty mexické

Za Združene mehiške države

Meksikon yhdysvaltojen puolesta

För Mexikos förenta stater

▼B

LÕPPAKT

Ühenduse liikmesriikide täievolilised esindajad ja Mehhiko Ühendriikide täievolilised esindajad võtavad käesolevaga vastu järgmise lõppakti, mis seondub

1. Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepinguga;

2. Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepinguga ning

3. Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide ühisdeklaratsiooniga.

(1)

Täievolilised esindajad, kes esindavad:

BELGIA KUNINGRIIKI,

TAANI KUNINGRIIKI,

SAKSAMAA LIITVABARIIKI,

KREEKA VABARIIKI,

HISPAANIA KUNINGRIIKI,

PRANTSUSE VABARIIKI,

IIRIMAAD,

ITAALIA VABARIIKI,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI,

MADALMAADE KUNINGRIIKI,

AUSTRIA VABARIIKI,

PORTUGALI VABARIIKI,

SOOME VABARIIKI,

ROOTSI KUNINGRIIKI,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI,

kes on EUROOPA ÜHENDUSE asutamislepingu lepinguosalised,

edaspidi „liikmesriigid”, ja

EUROOPA ÜHENDUS,

edaspidi „ühendus”,

ühelt poolt ja

täievolilised esindajad, kes esindavad MEHHIKO ÜHENDRIIKE,

edaspidi „Mehhiko”,

teiselt poolt,

kes on kokku tulnud Brüsselis kaheksandal detsembril tuhande üheksasaja üheksakümne seitsmendal aastal, et kirjutada alla Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule, edaspidi „leping”, on vastu võtnud järgmised dokumendid:

— leping ja selle lisa.

Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ning Mehhiko täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmised käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid:

Euroopa Liidu ja Mehhiko ühisdeklaratsioon lepingu artiklis 3 nimetatud poliitilise dialoogi kohta,

ühisdeklaratsioon dialoogi kohta parlamentide tasandil,

ühisdeklaratsioon lepingu artikli 4 tõlgendamise kohta,

ühisdeklaratsioon lepingu artikli 24 lõike 3 kohta,

ühisdeklaratsioon lepingu artikli 35 kohta.

Mehhiko täievolilised esindajad on võtnud arvesse järgmised käesolevale lõppaktile lisatud Euroopa Ühenduse ja/või selle liikmesriikide deklaratsioonid:

deklaratsioon lepingu artikli 11 kohta,

deklaratsioon lepingu artikli 12 kohta.

Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad on võtnud arvesse järgmise käesolevale lõppaktile lisatud Mehhiko deklaratsiooni:

deklaratsioon lepingu I jaotise kohta.

ÜHISDEKLARATSIOONID

Ühisdeklaratsioonid Euroopa Liidu ja Mehhiko ühisdeklaratsioon poliitilise dialoogi kohta (artikkel 3)

1. PREAMBUL

Euroopa Liit ja Mehhiko,

— olles teadlikud oma ajaloolistest, poliitilistest, majandus- ja kultuurisidemetest ning oma rahvaste sõprussuhetest,

— arvestades soovi tugevdada poliitilist ja majandusvabadust, mis on Euroopa Liidu liikmesriikide ning Mehhiko ühiskonna aluseks,

— kinnitades, et demokraatliku ühiskonna nurgakivideks on inimväärikus ning inimõiguste edendamine ja kaitse ning oluline osa on õigusriigi demokraatlikel institutsioonidel,

— soovides kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjaga tugevdada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut,

— jagades huvi piirkondliku integratsiooni kui oma kodanikele sotsiaalarengu ja ühiskonna liikmete solidaarsuse põhimõtetel rajanevat säästvat ja tasakaalustatud arengut võimaldava meetme suhtes,

— lähtudes 1991. aastal ühenduse ja Mehhiko vahel allakirjutatud koostöö raamlepinguga sisseseatud soodussuhetest,

— tuletades meelde 2. mail 1995. aastal Pariisis komisjoni ja nõukogu ning Mehhiko poolt allakirjutatud piduliku ühisdeklaratsiooniga ettenähtud põhimõtteid,

on otsustanud arendada pikaajalisi suhteid.

2. EESMÄRGID

Euroopa Liit ja Mehhiko on seisukohal, et ulatuslikuma poliitilise dialoogi sisseseadmine on kavandatava majandusliku ja poliitilise lähenemise põhiaspekt ning otsustav tegur käesoleva deklaratsiooni preambulis sätestatud põhimõtete edendamise osas.

Selle dialoogi aluseks on lepinguosaliste ühine ustavus demokraatiale ja inimõiguste austamine ning soov säilitada rahu ja seada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjaga sisse õiglane ja stabiilne rahvusvaheline kord.

Dialoogi eesmärkideks on püsivate solidaarsussuhete sisseseadmine Euroopa Liidu ja Mehhiko vahel, stabiilsuse ja õitsengu toetamine nende asjaomastes piirkondades, püüd rakendada piirkondlikku integratsiooni ning edendada mõistmise ja sallivuse õhkkonda nende rahvaste ja kultuuride vahel.

Dialoog hõlmab kõiki vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi ning selle eesmärk on avada võimalused uute ühise eesmärgiga koostöövormide, sealhulgas rahvusvaheliste ühisalgatuste jaoks eelkõige rahu, julgeoleku ja piirkondliku arengu valdkondades.

3. DIALOOGIMEHHANISMID

Lepinguosalised peavad poliitilist dialoogi kontaktide, teabevahetuse ja konsultatsioonide abil erinevate Mehhiko ja Euroopa Liidu asutuste, sealhulgas Euroopa Komisjoni vahel.

Dialoogi peetakse eelkõige

— presidentide tasandil,

— ministrite tasandil,

— kõrgemate ametnike tasandil,

— ning kasutades võimalikult tõhusalt diplomaatilisi kanaleid.

Presidentide kohtumised, mille üksikasjaliku korra kohta teevad lepinguosalised otsuse, toimuvad korrapäraselt lepinguosaliste kõrgeimate organite vahel.

Ministrite tasandi kohtumised, mille üksikasjaliku korra kohta teevad lepinguosalised otsuse, toimuvad korrapäraselt välisministrite vahel.

Ühisdeklaratsioon dialoogi kohta parlamentide tasandil

Lepinguosalised rõhutavad, et soovitav on sisse seada poliitiline dialoog parlamentide tasandil Euroopa Parlamendi ning Mehhiko Kongressi (Saadikutekoja ja Senati) kontaktide kaudu.

Ühisdeklaratsioon artikli 4 tõlgendamise kohta

Käesoleva lepingu artiklist 4 tulenevad kohustused jõustuvad pärast artiklis 5 osutatud otsuse vastuvõtmist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 7.

Ühisdeklaratsioon artikli 24 lõike 3 kohta

Lepinguosalised kinnitavad WTO liikmetena võetud mitmepoolseid kohustusi meretransporditeenuste osas, võttes ühtlasi arvesse asjaomaseid OECD nähtamatute jooksvate tehingute liberaliseerimise juhendi kohaseid kohustusi.

Ühisdeklaratsioon artikli 35 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et annavad mitmel tasandil oma institutsioonilise toetuse rahvusvahelise säästva kalastamise toimimisjuhendi vastuvõtmisele, jõustumisele ja rakendamisele.

ÜHEPOOLSED DEKLARATSIOONID

Ühepoolsed deklaratsioonid Ühenduse deklaratsioon artikli 11 kohta

Ühendus deklareerib, et kuni artikli 11 lõikes 2 osutatud vaba konkurentsi rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ühisnõukogu poolt hindab ta nimetatud artikliga vastuolus olevat tegevust Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 85, 86 ja 92 sätestatud eeskirjadest tulenevate kriteeriumide alusel, ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete osas eeskirjade alusel, mis on sätestatud selle lepingu artiklites 65 ja 66 ning ühenduse eeskirjades riigiabi kohta, sealhulgas teisestes õigusaktides.

Ühenduse ja selle liikmesriikide deklaratsioon artiklis 12 nimetatud intellektuaalomandi konventsioonide kohta

Ühendus ja selle liikmesriigid käsitlevad artikli 12 lõike 2 punktis b nimetatud mitmepoolsete intellektuaalomandiga seotud konventsioonidena vähemalt järgmisi:

— kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt, muudetud 1979. aastal),

— teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961),

— tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal),

— patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal),

— märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal),

— märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989),

— märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nice'i kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal),

— mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal),

— rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt),

— kaubamärgiõiguse leping (Genf, 1994).

Mehhiko deklaratsioon I jaotise kohta

Mehhiko välispoliitika aluseks on tema põhiseaduses sätestatud järgmised põhimõtted:

rahvaste enesemääramisõigus,

mittesekkumine,

vaidluste rahumeelne lahendamine,

jõukasutamisega ähvardamise ja jõukasutamise keeld rahvusvahelistes suhetes,

riikide õiguslik võrdsus,

rahvusvaheline arengukoostöö,

püüdlemine rahvusvahelise rahu ja julgeoleku poole.

Võttes arvesse oma ajaloolist kogemust ja põhiseadusega sellele antud kõrgeimat mandaati, väljendab Mehhiko kindlat veendumust, et rahu ja areng võivad rajaneda üksnes rahvusvahelise õiguse täielikul järgimisel. Mehhiko deklareerib ka, et tema konstruktiivset osalemist rahvusvahelistes suhetes juhivad alati Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas nimetatud rahvusvahelise üldsuse kooseksisteerimise põhimõtted, inimõiguste ülddeklaratsioonis avaldatud põhimõtted ning demokraatlikud põhimõtted, mis moodustavad ka raamistiku käesoleva lepinguga hõlmatud suhete jaoks ühenduse ja selle liikmesriikidega ning suhete jaoks mis tahes muu riigi või riikide grupiga.

Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den ottende december nitten hundrede og syvoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am achten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the eighth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de achtste december negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em oito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den åttonde december nittonhundranittiosju.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

For Kongeriget Danmark

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar ceann na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Republikken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Por los Estados Unidos Mexicanos

(2)

Samaaegselt on täievolilised esindajad, kes esindavad EUROOPA ÜHENDUST,

edaspidi „ühendus”,

ühelt poolt ja

täievolilised esindajad, kes esindavad MEHHIKO ÜHENDRIIKE,

edaspidi „Mehhiko”,

teiselt poolt,

kes on kokku tulnud Brüsselis kaheksandal detsembril tuhande üheksasaja üheksakümne seitsmendal aastal, et kirjutada alla kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevale vahelepingule Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel, edaspidi „leping”, vastu võtnud järgmise dokumendi:

— leping.

Ühenduse täievolilised esindajad ja Mehhiko täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmise käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsiooni:

— ühisdeklaratsioon lepingu artikli 2 tõlgendamise kohta.

Mehhiko täievolilised esindajad on võtnud arvesse järgmise käesolevale lõppaktile lisatud ühenduse deklaratsiooni:

— Euroopa Ühenduse deklaratsioon lepingu artikli 5 kohta.

Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den ottende december nitten hundrede og syvoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am achten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the eighth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de achtste december negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em oito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den åttonde december nittonhundranittiosju.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Por los Estados Unidos Mexicanos

Ühisdeklaratsioon artikli 2 tõlgendamise kohta

Käesoleva lepingu artiklist 2 tulenevad kohustused jõustuvad pärast artiklis 3 nimetatud otsuse vastuvõtmist.

Euroopa Ühenduse deklaratsioon artikli 5 kohta

Ühendus deklareerib, et kuni artikli 5 lõikes 2 osutatud konkurentsi rakenduseeskirjade vastuvõtmiseni ühisnõukogu poolt hindab ta nimetatud artikliga vastuolus olevat tegevust Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 85, 86 ja 92 sätestatud eeskirjadest tulenevate kriteeriumide alusel, ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete osas eeskirjade alusel, mis on sätestatud selle lepingu artiklites 65 ja 66 ning ühenduse eeskirjades riigiabi kohta, sealhulgas teisestes õigusaktides.

(3)

Samaaegselt on liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ning Mehhiko täievolilised esindajad vastu võtnud järgmise ühisdeklaratsiooni teksti.

EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING MEHHIKO ÜHENDRIIKIDE ÜHISDEKLARATSIOON

Majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva 8. detsembril 1997. aastal allakirjutatud lepingu III ja IV jaotises sätestatud küsimuste piisavaks käsitlemiseks üldises raamistikus kohustuvad Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid ning Mehhiko Ühendriigid

1. alustama ja võimaluse korral lõpule viima läbirääkimised teenuskaubanduse ning kapitali liikumise ja maksete liberaliseerimise korra ning eespool nimetatud lepingu artiklites 6, 8, 9 ja 12 sätestatud intellektuaalomandit käsitlevate meetmete osas üheaegselt läbirääkimistega eespool nimetatud lepingu artiklis 5 ja 8. detsembril 1997. aastal allakirjutatud Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu artiklis 3 sätestatud kaubavahetuse liberaliseerimise korra ja ajakava kohta;

2. ilma et see mõjutaks nende asjaomaste siseprotseduuride läbiviimist, püüda tagada, et teenuskaubanduse ning kapitali liikumise ja maksete liberaliseerimise läbirääkimiste tulemused ning eespool sätestatud meetmed intellektuaalomandi osas jõustuksid võimalikult kiiresti, et saavutada lepinguosaliste ühine eesmärk, milleks on majanduspartnerluse, poliitilise kooskõlastamise ja koostöö lepingu artikli 7 kohaselt nii kaupu kui ka teenuseid hõlmav ülemaailme kaubanduse liberaliseerimine.