2008R1104 — ET — 25.06.2010 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1104/2008,

24. oktoober 2008,

mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 1 ) ning arvestades järgmist: (1) 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta ( 2 ) (edaspidi „Schengeni konventsioon”)) IV jaotise alusel loodud Schengeni infosüsteem (edaspidi „SIS”) ning selle edasiarendus SIS 1 + on tähtsad vahendid Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohaldamiseks. (2) Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (edaspidi „SIS II”) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ( 3 ) ning otsusele 2001/886/JSK ( 4 ). Mõlemad õigusaktid kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2008. Käesolev määrus peaks seega nimetatud õigusakte täiendama kuupäevani, mille määrab nõukogu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) ( 5 ). (3) SIS II loodi määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist ( 6 ). Käesolev määrus ei tohiks piirata nende õigusaktide sätete kohaldamist. (4) Teatud SIS II testid on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 189/2008 ( 7 ) ja otsuses nr 2008/173/EÜ ( 8 ). (5) SIS II tuleks edasi arendada ja lõplikult viimistleda nõukogu poolt 6. juunil 2008 kinnitatud SIS II rakendamise üldise ajakava raames. (6) SIS II igakülgne testimine peaks toimuma liikmesriikide ja komisjoni täielikus koostöös kooskõlas käesoleva määruse sätetega. Pärast testimise läbiviimist tuleks see vastavalt määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK sätestatule esimesel võimalusel valideerida. (7) Liikmesriigid peaksid testima täiendava teabe vahetamist. (8) Schengeni konventsioonis on seoses süsteemiga SIS 1+ ette nähtud tehnilise abi üksus (C.SIS). Seoses süsteemiga SIS II nähakse määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ning otsusega 2007/533/JSK ette keskne SIS II, mis koosneb tehnilise abi üksusest ja ühtsest siseriiklikust liidesest (NI-SIS). Keskse SIS II tehnilise abi üksus hakkab asuma Strasbourgis (Prantsusmaa) ja varusüsteem Sankt Johann im Pongaus (Austria). (9) Selleks, et paremini lahendada võimalikke probleeme, mis tulenevad süsteemilt SIS 1+ süsteemile SIS II üleminekust, tuleks luua Schengeni infosüsteemi migratsiooniks vajalik ajutine arhitektuur ja seda testida. Selline ajutine arhitektuur ei tohiks mõjutada SIS 1+ operatiivset kättesaadavust. Komisjon peaks tagama konverteri. (10) Liikmesriigid, kes on sisestanud hoiatusteate, peaksid vastutama Schengeni infosüsteemi sisestatud andmete õigsuse, ajakohasuse ja seaduslikkuse eest. (11) Komisjon peaks jääma vastutama keskse SIS II ja selle sideinfrastruktuuri eest. See kohustus hõlmab SIS II ja selle sideinfrastruktuuri hooldamist ja edasiarendamise jätkamist, sealhulgas alati ka vigade parandamist. Komisjon peaks koordineerima ja toetama ühiseid tegevusi. Komisjon peaks eelkõige andma liikmesriikidele keskse SIS II tasandil vajalikku tehnilist ja operatiivabi, sealhulgas tagama kasutajatoe kättesaadavuse. (12) Liikmesriigid vastutavad ja peaksid jääma vastutama oma siseriiklike süsteemide (N.SIS II) arendamise ja hooldamise eest. (13) Prantsusmaa peaks jääma vastutama SIS 1+ tehnilise abi üksuse eest, nagu on sõnaselgelt sätestatud Schengeni lepingu rakendamise konventsioonis. (14) Süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide esindajad peaksid nõukogu raames oma tegevust koordineerima. Kõnealuse korraldusliku tegevuse jaoks tuleb luua raamistik. (15) Komisjonile tuleks anda volitus delegeerida käesoleva määrusega talle pandud ülesannete ja eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmine lepingu alusel kolmandatele isikutele, sealhulgas siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele, kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) ( 9 ). Kõigi selliste lepingute puhul tuleks austada SISi suhtes kohaldatavaid andmekaitse ja andmeturbe eeskirju, eelkõige 1990. aasta Schengeni konventsiooni ja käesolevat määrust ning arvestama asjaomaste andmekaitseasutuste rolliga. (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 10 ) kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostab komisjon. (17) Euroopa andmekaitseinspektor, kes on ametisse nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsuse 2004/55/EÜ (millega määratakse EÜ asutamislepingu artiklis 286 sätestatud sõltumatu järelevalveasutus) ( 11 ) kohaselt, on pädev kontrollima ühenduse institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega. Schengeni konventsioon sisaldab erisätteid isikuandmete kaitse ja turvalisuse kohta. (18) Kuna migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomist ja andmete migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (19) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. (20) Schengeni konventsiooni tuleks muuta, et lubada süsteemi SIS 1+ integreerimist migratsiooniks vajalikku ajutisse arhitektuuri. (21) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev määrus põhineb EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis’l, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. (22) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ( 12 ). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (23) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ( 13 ). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (24) Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud vastavalt nõukogu otsustes 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ. (25) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) ( 14 ) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ ( 15 ) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. (26) Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) ( 16 ) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, mida loetakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (nimetatud lepingu Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) ( 17 ) artikliga 3. (27) Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, mida loetakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Ühenduse poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) ( 18 ) artikliga 3, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Üldeesmärk

1. 1990. aasta Schengeni konventsiooni IV jaotise sätete alusel loodud Schengeni infosüsteem (SIS 1+) asendatakse uue süsteemiga – Schengeni infosüsteem II (SIS II), mille loomist, toimimist ja kasutamist reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 1987/2006.

2. Komisjon ja liikmesriigid töötavad SIS II välja käesolevas määruses sätestatud menetluste ja ülesannete jaotuse kohaselt kui ühtse ja tervikliku süsteemi ning valmistavad ette tema toimimise.

▼M1

3. SIS II võib arendada, rakendades alternatiivse tehnilise stsenaariumi, millel on talle omased tehnilised spetsifikatsioonid.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „keskne SIS II” – teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) tehnilise abi üksus, mis sisaldab andmebaasi (SIS II andmebaas), ja ühtne riiklik liides (NI-SIS);

b) „C.SIS” – süsteemi SIS 1+ tehnilise abi üksus, mis sisaldab SIS 1+ võrdlusandmebaasi ja ühtset riiklikku liidest (N.COM).

c) „N.SIS” – süsteemi SIS 1+ siseriiklik süsteem, mis koosneb C.SIS-iga suhtlevatest siseriiklikest andmesüsteemidest;

d) „N.SIS II” – süsteemi SIS II siseriiklik süsteem, mis koosneb keskse SIS II-ga suhtlevatest siseriiklikest andmesüsteemidest;

e) „konverter” – tehniline vahend, mis võimaldab luua järjepideva ja usaldusväärse side C.SIS-i ja keskse SIS II vahel, tagades artikli 10 lõikes 3 sätestatud funktsioonid;

f) „igakülgne testimine” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktis c osutatud testimine;

g) „täiendava teabe vahetamise testimine” – SIRENE büroode vahelised funktsionaalsed testid täiendava teabe vahetamise testimiseks.

Artikkel 3

Sisu ja reguleerimisala

Käesolevas määruses määratletakse komisjoni, Prantsusmaa ja teiste süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide ülesanded ja kohustused järgmiste ülesannete osas:

a) SIS II hooldus ja edasiarendamine;

b) SIS II igakülgne testimine;

c) täiendava teabe vahetamise testimine;

d) konverteri edasiarendamine ja testimine;

e) migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri loomine ja testimine;

f) migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II.

Artikkel 4

Migratsiooniks vajaliku arhitektuuri tehnilised komponendid

▼M1

Migratsiooni tagamiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II tehakse vajalikul määral kättesaadavaks järgmised komponendid:

▼B

a) C.SIS ja ühendus konverteriga;

b) süsteemi SIS 1+ sideinfrastruktuur, mis võimaldab C.SIS-il suhelda N.SIS-iga;

c) N.SIS;

d) keskne SIS II, liides NI-SIS ja süsteemi SIS II sideinfrastruktuur, mis võimaldab kesksel SIS II suhelda süsteemiga N.SIS II ning konverteriga;

e) N.SIS II;

f) konverter.

Artikkel 5

Peamised kohustused SIS II edasiarendamisel

1. Komisjon jätkab keskse SIS II, sideinfrastruktuuri ja konverteri edasiarendamist.

2. Prantsusmaa teeb C.SIS-i kättesaadavaks ja rakendab seda vastavalt Schengeni konventsiooni sätetele.

3. Liikmesriigid jätkavad süsteemi N.SIS II edasiarendamist.

4. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid hooldavad N.SIS-i vastavalt Schengeni konventsiooni sätetele.

5. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid teevad SIS 1+ sideinfrastruktuuri kättesaadavaks ja rakendavad seda.

6. Komisjon koordineerib tegevust ja annab vajalikku abi lõigetes 1–3 nimetatud ülesannete ja kohustuste täitmisel.

Artikkel 6

Edasiarendamise jätkamine

SIS II arendamise jätkamiseks vajalikud meetmed, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 1, ja eelkõige vigade parandamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 määratletud korras.

SIS II arendamise jätkamiseks vajalikud meetmed, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 3, niivõrd kui see puudutab ühtset riiklikku liidest, mis tagab N.SIS II ühilduvuse keskse SIS II-ga, võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 määratletud korras.

Artikkel 7

Põhitegevused

1. Komisjon viib koos süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikidega läbi igakülgse testimise.

2. Komisjon loob koos Prantsusmaa ja teiste süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikidega SIS-i migratsiooni ajutise arhitektuuri ja testib seda arhitektuuri.

3. Komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid viivad läbi migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II.

4. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid viivad läbi täiendava teabe vahetamise testimise.

5. Komisjon annab lõigetes 1–4 osutatud tegevusteks vajalikku abi keskse SIS II tasandil.

6. Komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid koordineerivad lõigetes 1–3 osutatud tegevusi nõukogu raames.

Artikkel 8

Igakülgne testimine

1. Igakülgne testimine ei alga enne, kui komisjon on teatanud, et ta peab määruse (EÜ) nr 189/2008 artiklis 1 nimetatud teste piisavalt edukaks igakülgse testimise alustamiseks.

2. Viiakse läbi igakülgne testimine, mille eesmärk on eelkõige kinnitada, et komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid on lõpule viinud SIS II andmete töötlemiseks vajalikud tehnilised korraldused, ja näidata, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+.

3. Süsteemi N.SIS II testivad igakülgselt süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid ja keskset SIS II testib komisjon.

4. Igakülgne testimine toimub vastavalt üksikasjalikule ajakavale, mille on koostöös komisjoniga kindlaks määranud süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid nõukogu raames.

5. Igakülgne testimine põhineb tehnilistel spetsifikatsioonidel, mille on nõukogu raames kindlaks määranud süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid koostöös komisjoniga.

6. Komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid, kes tegutsevad nõukogu raames, määratlevad kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, kas SIS II andmete töötlemiseks vajalikud tehnilised korraldused on lõpule viidud ja kas SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+.

7. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid, kes tegutsevad nõukogu raames, ja komisjon analüüsivad testimise tulemusi lõikes 6 nimetatud kriteeriumide põhjal. Testimise tulemused valideeritakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktile c.

8. Liikmesriigid, kes ei osale süsteemis SIS 1+, võivad osaleda igakülgses testimises. Nende tulemused ei mõjuta testi üldist valideerimist.

Artikkel 9

Täiendava teabe vahetamise testimine

1. Süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid viivad läbi SIRENE funktsionaalsed testid.

2. Komisjon teeb keskse SIS II ja selle sideinfrastruktuuri kättesaadavaks täiendava teabe vahetamise testimisel.

3. Täiendava teabe vahetamise testimine toimub vastavalt üksikasjalikule ajakavale, mille on nõukogu raames kindlaks määranud süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid.

4. Täiendava teabe vahetamise testimine põhineb tehnilistel spetsifikatsioonidel, mille on nõukogu raames kindlaks määranud süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid.

5. Testimise tulemusi analüüsivad süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid nõukogu raames.

6. Liikmesriigid, kes ei osale süsteemis SIS 1+, võivad osaleda täiendava teabe vahetamise testimises. Nende tulemused ei mõjuta testi üldist valideerimist.

Artikkel 10

Migratsiooniks vajalik ajutine arhitektuur

1. SIS-i migratsiooniks luuakse ajutine arhitektuur. Konverter ühendab üleminekuperioodil keskset SIS II ja C.SIS-i. Süsteemid N.SIS on ühendatud C.SIS-iga ja süsteemid N.SIS II on ühendatud keskse SIS II-ga.

2. Komisjon loob SISi migratsiooniks vajaliku ajutise arhitektuuri osana konverteri, keskse SIS II ja selle sideinfrastruktuuri.

▼M1

3. Konverter konverteerib andmeid vastavalt vajadusele kahes suunas C.SIS-i ja keskse SIS II vahel ning tagab C.SIS-i ja keskse SIS II sünkroniseerimise.

▼B

4. Komisjon testib keskse SIS II ja konverteri vahelist sidet.

5. Prantsusmaa testib C.SIS-i ja konverteri vahelist sidet.

6. Komisjon ja Prantsusmaa testivad keskse SIS II ja C.SIS-i vahelist konverteri kaudu toimuvat sidet.

7. Prantsusmaa ühendab koos komisjoniga C.SIS-i konverteri kaudu keskse SIS II-ga.

8. Komisjon testib koos Prantsusmaa ja teiste süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikidega SIS-i migratsiooniks vajalikku ajutist arhitektuuri tervikuna vastavalt komisjoni koostatud testimise kavale.

9. Prantsusmaa teeb vajaduse korral kättesaadavaks testimiseks vajalikud andmed.

Artikkel 11

Migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II

1. C.SIS-ilt kesksele SIS II-le üleminekuks teeb Prantsusmaa kättesaadavaks süsteemi SIS 1 + andmebaasi ja komisjon liidab SIS 1+ andmebaasi keskse SIS II-ga.

▼M1

2. Liikmesriigid, kes osalevad süsteemis SIS 1+, lähevad Prantsusmaa ja komisjoni toetusel migratsiooniks loodud ajutise arhitektuuri abil süsteemilt N.SIS üle süsteemile N.SIS II.

▼B

3. Siseriikliku süsteemi migratsioon süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II hõlmab andmete laadimist süsteemi N.SIS II, kui süsteem N.SIS II peab sisaldama andmefaili „siseriiklik koopia”, mis sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat; sellele järgneb iga liikmesriigi ümberlülitus süsteemilt N.SIS süsteemile N.SIS II. Migratsioon toimub vastavalt üksikasjalikule ajakavale, mille on koostanud komisjon ja süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid nõukogu raames.

4. Komisjon aitab migratsiooni ajal ühiseid tegevusi koordineerida ja toetab neid.

5. Migratsiooniprotsessis ette nähtud ümberlülitus viiakse läbi pärast artikli 8 lõikes 7 nimetatud valideerimist.

Artikkel 12

Sisuline õiguslik raamistik

Migratsiooni ajal kohaldatakse Schengeni infosüsteemi suhtes jätkuvalt Schengeni konventsiooni IV jaotise sätteid.

Artikkel 13

Koostöö

1. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd kõikide käesoleva määrusega hõlmatud tegevuste läbiviimisel kooskõlas oma vastavate kohustustega.

2. Komisjon annab eelkõige keskse SIS II tasandil vajalikku abi süsteemi N.SIS II testimiseks ja migratsiooniks.

3. Liikmesriigid annavad eelkõige N.SIS II tasandil vajalikku abi migratsiooniks vajaliku ajutise infrastruktuuri testimiseks.

Artikkel 14

Registrite pidamine keskses SIS IIs

1. Piiramata Schengeni konventsiooni IV jaotise asjakohaste sätete kohaldamist, tagab komisjon, et iga juurdepääs keskses SIS II-s asuvatele isikuandmetele ja selliste isikuandmete igasugune vahetamine registreeritakse, et kontrollida otsingute õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust ning tagada keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.

2. Registrites on eelkõige näha andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, otsingute teostamiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmetele ja andmetöötluse eest vastutava pädeva asutuse nimi.

3. Registreid võib kasutada ainult lõikes 1 osutatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist.

4. Registreid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alanud järelevalvemenetlustes.

5. Pädevatel asutustel, kes kontrollivad otsingu õiguspärasust, jälgivad andmetöötluse õiguspärasust, vastutavad enesekontrolli eest ning tagavad keskse SIS II nõuetekohase toimimise, andmete tervikluse ja turvalisuse, on oma ülesannete täitmiseks oma pädevuse piires ja vastava taotluse korral juurdepääs kõnealustele registritele.

Artikkel 15

Kulud

1. Keskse SIS II tasandil süsteemi migratsiooni, igakülgse testimise, täiendava teabe vahetamise testimise ning hooldus- ja arendamismeetmetega, samuti sideinfrastruktuuriga seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2. Siseriiklike süsteemide migratsiooni, testimise, hoolduse ja arendamisega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.

3. SIS 1+ tasandi tegevusega, sealhulgas süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide nimel tegutseva Prantsusmaa täiendava tegevusega seotud kulud kaetakse vastavalt Schengeni konventsiooni artikli 119 sätetele.

Artikkel 16

Schengeni konventsiooni sätete muutmine

Schengeni konventsiooni sätteid muudetakse järgmiselt:

1. Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 92A 1. Alates nõukogu määruse (EÜ) nr 1104/2008 ( 19 ) ja nõukogu otsuse 2008/839/JSK ( 20 ) jõustumisest ning tuginedes käesoleva määruse artiklis 2 esitatud mõistetele, võib Schengeni infosüsteemi tehnilist arhitektuuri täiendada järgnevaga: a) täiendav keskne süsteem, mis koosneb järgmistest osadest: — Prantsusmaal asuv tehnilise abi üksus (keskne SIS II) ja Austrias asuv keskse SIS II varusüsteem, mis sisaldab SIS II andmebaasi ja ühtset riiklikku liidest (NI-SIS); — C.SIS-i ja keskse SIS II vaheline tehniline ühendus konverteri kaudu, mis võimaldab konverteerida ja sünkroniseerida andmeid C.SIS-i ja keskse SIS II vahel; b) siseriiklik süsteem (N.SIS II), mis koosneb keskse SIS II-ga suhtlevatest siseriiklikest andmesüsteemidest; c) keskse SIS II ja süsteemi N.SIS II vaheline sideinfrastruktuur, mis on ühendatud NI-SIS-iga. 2. Käesoleva konventsiooni artiklis 92 nimetatud siseriikliku osa võib asendada süsteemiga N.SIS II ja sellisel juhul ei pea liikmesriigid siseriiklikku andmefaili säilitama. 3. Keskse SIS II andmebaasi kasutatakse liikmesriigi territooriumil automatiseeritud otsingute teostamiseks. 4. Kui liikmesriik asendab oma siseriikliku osa süsteemiga N.SIS II, muutuvad artikli 92 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tehnilise abi üksuse kohustuslikud ülesanded seoses kõnealuse siseriikliku osaga kohustuslikeks ülesanneteks seoses keskse SIS II-ga, ilma et see piiraks otsuses 2008/839/JSK ning määruse (EÜ) nr 1104/2008 artikli 5 lõikes 1 ja, artikli 10 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud kohustusi. 5. Keskne SIS II osutab teenuseid, mis on vajalikud SISi andmete sisestamiseks ja töötlemiseks, süsteemi N.SIS II siseriiklike koopiate võrgus ajakohastamiseks, süsteemi N.SIS II siseriiklike koopiate ja keskse SIS II andmebaasi sünkroniseerimiseks ja ühtlustamiseks, ning võimaldab N.SIS II siseriiklikke koopiaid lähtestada ja taastada. 6. Prantsusmaa, kes vastutab tehnilise abi üksuse eest, teised liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd tagamaks, et otsing süsteemi N.SIS II andmefailides või SIS II andmebaasis annab tulemuse, mis on võrdne artikli 92 lõikes 2 nimetatud siseriikliku osa andmefailis tehtud otsingu tulemusega.

2. Artikli 119 esimese lõike esimene lause asendatakse järgmisega: „Liikmesriigid kannavad ühiselt artikli 92 lõikes 3 osutatud tehnilise abi üksuse paigaldus- ja tegevuskulud, kaasa arvatud kaabelduskulud, mis kaasnevad ühenduse loomisega Schengeni infosüsteemi siseriiklike osade ja tehnilise abi üksuse vahel, ning kulud, mis tulenevad nõukogu otsusega 2008/839/JSK ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1104/2008 Prantsusmaale määratud ülesannetega seonduvate tegevuste täitmisest.”

3. Artikli 119 teine lõige asendatakse järgmisega: „Schengeni infosüsteemi siseriikliku osa paigaldus- ja tegevuskulud ning nõukogu otsusega 2008/839/JSK ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1104/2008 siseriiklikele süsteemidele määratud ülesannete täitmisest tulenevad kulud kannab iga liikmesriik iseseisavalt.”

Artikkel 17

Komitee

1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 51 alusel loodud komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

▼M1

Artikkel 17a

Üldprogrammi nõukogu

1. Ilma et see piiraks komisjoni, artiklis 17 nimetatud komitee, Prantsusmaa ja süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide kohustusi ja tegevust, luuakse käesolevaga tehnilistest ekspertidest koosnev rühm, mida nimetatakse üldprogrammi nõukoguks. Üldprogrammi nõukogu on nõuandev organ keskse SIS II projekti toetamiseks ning keskse ja riiklike SIS II projektide vahelise sidususe hõlbustamiseks. Üldprogrammi nõukogul ei ole otsuste langetamise ega komisjoni ja liikmesriikide esindamise volitusi.

2. Üldprogrammi nõukogusse kuulub kuni 10 liiget, kes kohtuvad korrapäraselt. Nõukogus tegutsevad liikmesriigid nimetavad kuni kaheksa eksperti ja sama palju asendajaid. Komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektor määrab komisjoni ametnike seast kuni kaks eksperti ja kaks asendajat.

Üldprogrammi nõukogu koosolekutel võivad oma vastavate asutuste või institutsioonide kulul osaleda muud liikmesriikide eksperdid ja komisjoni ametnikud, kes on otseselt seotud SIS II projekti arendusega.

Üldprogrammi nõukogu võib vastavalt lõikes 5 osutatud töökorras määratletule kutsuda üldprogrammi nõukogu koosolekutele osalema muid eksperte nende vastavate asutuste, institutsioonide või ettevõtete kulul.

3. Liikmesriikide, kes on eesistujariigid või tulevased eesistujariigid, poolt nimetatud eksperte kutsutakse alati üldprogrammi nõukogu koosolekutel osalema.

4. Üldprogrammi nõukogu sekretariaaditeenused tagab komisjon.

5. Üldprogrammi nõukogu koostab ise oma töökorra, mis sisaldab eelkõige järgmisi asju käsitlevaid menetlusi:

— komisjoni ja eesistujariigi vahelduv eesistujaks olemine;

— koosolekute toimumiskohad;

— koosolekute ettevalmistamine;

— muude ekspertide koosolekule lubamine;

— teavitamiskava, millega tagatakse mitte osalevatele liikmesriikidele täielik teave.

Volitused jõustuvad pärast heakskiitva arvamuse saamist komisjoni asjaomase peadirektoraadi peadirektorilt ning liikmesriikidelt, kes tulevad kokku artiklis 17 osutatud komitee raames.

6. Üldprogrammi nõukogu edastab korrapäraselt kirjalikke aruandeid edusammude kohta projekti alal, sealhulgas saadud nõuannete ja nende põhjenduste kohta artiklis 17 osutatud komiteele või vajaduse korral asjaomastele nõukogu ettevalmistavatele organitele.

7. Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 2 kohaldamist, kaetakse liidu üldeelarvest need üldprogrammi nõukogu tegevusest tulenevad haldus- ja reisikulud, mida ei kaeta muudest allikatest. Nõukogus tegutsevate liikmesriikide nimetatud üldprogrammi nõukogu liikmete ja käesoleva artikli lõike 3 alusel kutsutud ekspertide üldprogrammi nõukogu tegevuses osalemisega seotud reisikulude suhtes kohaldatakse komisjoni eeskirju väljastpoolt komisjoni koosolekutel osalema kutsutud ekspertide kulude hüvitamise kohta.

▼B

Artikkel 18

Aruandlus

Iga kuue kuu järel ja esimest korda 2009. aasta esimese kuuekuulise ajavahemiku lõpus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule eduaruande, mis käsitleb SIS II väljatöötamist ning migratsiooni SIS 1+-st SIS II-le.

Artikkel 19

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. ►M1 Määrus kaotab kehtivuse kuupäeval, mille määrab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikele 2, ning igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2013, või juhul kui minnakse üle artikli 1 lõikes 3 sätestatud alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile, 31. detsembril 2013. ◄

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.