1.

Miinimumprogrammi raames tuleb andmed koguda järgmisel viisil: ▼M1 a) Parameetrid: bioloogiline valim tuleb võtta kõikide XV liites kohustuslikuna nimetatud varude lossitud saagist, et hinnata saagi koosseisu pikkuse ja vajaduse korral vanuse järgi. (b) Jaotus- ja täpsustasemed: i) taastamiskavade alla kuuluvate varude puhul kasutavad liikmesriigid valikuuringustrateegiat, mille puhul saavutatakse lossitud saagi pikkuse ja vajaduse korral vanuse hindamisel 2. täpsustase; ii) muude varude puhul kasutavad liikmesriigid valikuuringustrateegiat, mille puhul saavutatakse lossitud saagi pikkuse ja vajaduse korral vanuse hindamisel 1. täpsustase. Kui sellise lähenemisviisi kasutamine ei ole võimalik, võivad liikmesriigid siiski kasutada alternatiivset meetodit, mille jaotustasemed on täpsustatud XV liites. ▼B c) Valikuuringuprogrammi rakendamine: liikmesriik, kelle territooriumil lossimine aset leiab, vastutab valikuuringuprogrammide sisseseadmise eest vastavalt käesolevas artiklis määratletud standarditele. Liikmesriik teeb vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ametiasutustega, et sätestada bioloogiliste valimite võtmine kõnealuste kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade lossitud saagist. Iga liikmesriik võtab vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2847/93 vajalikke meetmeid, et tagada kõikide tema lipu all sõitvate laevade tegevusega seotud andmete kogumine olenemata lossimispaigast. d) Valikuuringu eeskirjade erandid: — pikkused: — 1) kui varude väljapüügimahud ja kvoodid on määratletud, võib nende varude lossitud saagi pikkuse järgi liigitamise liikmesriigi riiklikust programmist välja jätta järgmistel tingimustel: i) kõnealused kvoodid peavad ühenduse väljapüügimahuosast olema alla viie protsendi või keskmiselt vähem kui 100 tonni kolme eelmise aasta jooksul; ii) selliste liikmesriikide kvootide summa, kelle osa on väiksem kui 5 %, peab olema alla 15 % ühenduse väljapüügimahuosast. Kui punktis i ettenähtud tingimus on täidetud, punktis ii ettenähtud tingimus aga mitte, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud programmi, et nende lossitud kogusaagi puhul rakendataks XV liites kirjeldatud valikuuringukava või mõnd muud samaväärset täpsust võimaldavat valikuuringukava. Vajaduse korral võib riiklikku programmi kohandada iga aasta 31. jaanuarini, et võtta arvesse kvootide vahetamist liikmesriikide vahel; 2) varude suhtes, mille väljapüügimahud ja kvoodid ei ole määratletud, ja väljaspool Vahemere piirkonda kohaldatakse samu eeskirju kolme eelmise aasta keskmise lossitud saagi alusel, viidates ühenduse poolt lossitud varu kogusaagile; ▼M1 3) Vahemere piirkonna varude osas tehakse erand ühe Vahemere piirkonna riigi saagile, mis vastab kaalu järgi vähem kui kümnele protsendile EL-i selle liigi kogusaagist Vahemere piirkonnas või on väiksem kui 200 tonni. See erand ei kehti hariliku tuuni puhul. ▼B — vanus: — 1) kui varude väljapüügimahud ja kvoodid on määratletud, võib nende varude lossitud saagi vanuse järgi liigitamise liikmesriigi riiklikust programmist välja jätta järgmistel tingimustel: i) kõnealused kvoodid peavad vastama vähem kui kümnele protsendile ühenduse väljapüügimahuosast või keskmiselt vähem kui 200 tonnile kolme eelmise aasta jooksul; ii) nende liikmesriikide kvootide summa, kelle osa on väiksem kui 10 %, peab olema alla 25 % ühenduse väljapüügimahuosast. Kui punktis i ettenähtud tingimus on täidetud, punktis ii ettenähtud tingimus aga mitte, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud programmi, et nende lossitud kogusaagi puhul rakendataks XV liites kirjeldatud valikuuringukava või mõnd muud samaväärset täpsust võimaldavat valikuuringukava. Vajaduse korral võib riiklikku programmi kohandada iga aasta 31. jaanuarini, et võtta arvesse kvootide vahetamist liikmesriikide vahel; 2) varude suhtes, mille väljapüügimahud ja kvoodid ei ole määratletud, ja väljaspool Vahemere piirkonda kohaldatakse samu eeskirju kolme eelmise aasta keskmise lossitud saagi alusel ning viidates varu ühenduse poolt lossitud kogusaagile; ▼M1 3) Vahemere piirkonna varude osas tehakse erand ühe Vahemere piirkonna riigi saagile, mis vastab kaalu järgi vähem kui kümnele protsendile EL-i selle liigi kogusaagist Vahemere piirkonnas või on väiksem kui 200 tonni. See erand ei kehti hariliku tuuni puhul. ▼B 4) võimaluse korral tuleks kaubandusliku püügi korral saagi vanus alati kindlaks määrata. Kui seda ei ole tehtud, peaksid liikmesriigid selle täpsustama oma riiklikus programmis; — muu: — kui liikmesriikide vahelise koostööga tagatakse punktiga a hõlmatud parameetrite üldhinnangu vajalik täpsustase, ei pea iga asjaomane liikmesriik eraldi kinnitama, et tema andmed on nimetatud täpsustaseme saavutamiseks piisavad. ▼M1 e) Vette tagasi lastud saak: Vette tagasi lastud saaki hinnatakse iga-aastaselt vastavalt püügitehnika liigile pikkuse järgi, kui: — vette tagasi lastud saagiga seotud andmeid kasutavad varude hindamise töörühmad; — vette tagasi lastud saak moodustab nende varude puhul, mille kohta tuleb koguda XII liites täpsustatud iga-aastaseid andmeid vette tagasi lastud saagi kohta, üle 10 % kogusaagi massist või üle 20 % saagi kogusest. Valikuuringu intensiivsus on XV liites kaubandusliku lossitud saagi kohta määratletud intensiivsus. Kui vette tagasi lastud saak kuulub pikkuseklassidesse, mida lossitud saagi hulgas ei ole, tuleb vanus kindlaks määrata vastavalt XV liites sätestatud eeskirjadele. Kui liikmesriigid ei suuda siiski nimetatud täpsustaset saavutada või suudavad seda ainult ülemääraste kulutuste abil, võivad nad saada komisjonilt loa erandi tegemiseks, tingimusel et sellekohase taotluse juures on kõik vajalikud dokumendid. ▼B f) Harrastus- ja sportkalapüük XI liites täpsustatud varude kohta peavad liikmesriigid korraldama prooviuuringuid, milles järgitakse selles liites määratletud jaotustaset. Nende uuringutega peab olema võimalik kehtestada tulevikus nõutavad täpsustasemed. Nende uuringute järeldused tuleb edastada komisjonile hiljemalt 31. oktoobril 2003.