4.1.3.5.

Segude klassifitseerimine, kui on olemas andmed segu kõikide koostisosade või mõne koostisosa mürgisuse kohta 4.1.3.5.1. Segu klassifitseerimine toimub selle klassifitseeritud koostisosade sisalduse summeerimise kaudu. „Ägedaks” või „krooniliseks” klassifitseeritud koostisosade osatähtsust protsentides kasutatakse vahetult summeerimismeetodi kohastes arvutustes. Summeerimismeetodit on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 4.1.3.5.5. 4.1.3.5.2. Segu võib koosneda juba klassifitseeritud koostisosadest (ägeda ohu 1. kategooria ja/või kroonilise ohu 1., 2., 3. ja 4. kategooria) ja muudest koostisosadest, mille kohta on olemas piisavad mürgisuse katse andmed. Kui on olemas piisavad andmed segu rohkem kui ühe koostisosa ägeda mürgisuse kohta, arvutatakse nimetatud koostisosade ühine mürgisus välja allpool esitatud summeeritavuse valemite a ja b kohaselt, sõltuvalt mürgisuse andmete iseloomust: a) veekeskkonda ohustava ägeda mürgisuse põhjal: kus: Ci = koostisosa i kontsentratsioon (massiprotsent) L(E)C50i = (mg/l) LC50 või EC50 koostisosa i puhul η = koostisosade arv; ja i on 1 kuni n L(E)C50 m = L(E) C50 segu osal, mille kohta on olemas katseandmed. Arvutatud mürgisust võib kasutada segu vastava osa klassifitseerimiseks ägeda ohu kategooriasse, mida seejärel kasutatakse summeerimismeetodi kohaldamisel; b) veekeskkonda ohustava kroonilise mürgisuse põhjal: kus: Ci = koostisosa i kontsentratsioon (massiprotsent), hõlmates kiiresti lagunevaid koostisosi; Cj = koostisosa j kontsentratsioon (massiprotsent), hõlmates koostisosi, mis kiiresti ei lagune; NOECi = NOEC (või muud kroonilise mürgisuse mõõtmiseks heakskiidetud mõõtühikud) koostisosa i puhul, hõlmates kiiresti lagunevaid koostisosi (mg/l); NOECj = NOEC (või muud kroonilise mürgisuse mõõtmiseks heakskiidetud mõõtühikud) koostisosa j puhul, hõlmates koostisosi, mis kiiresti ei lagune (mg/l); N = koostisainete arv; ning i ja j on 1 kuni n; EqNOECm = samaväärne NOEC segu osal, mille kohta on olemas katseandmed. Samaväärne mürgisus kajastab seega asjaolu, et ained, mis kiiresti ei lagune, klassifitseeritakse ühe ohukategooria taseme võrra „rangemaks” kui kiiresti lagunevad ained. Arvutatud samaväärset mürgisust võib vastavalt kiiresti lagunevate ainetega seotud kriteeriumidele (tabeli 4.1.0 punkti b alapunkt ii) kasutada segu vastava osa klassifitseerimiseks pikaajalise ohu kategooriasse, mida seejärel kasutatakse summeerimismeetodi kohaldamisel. 4.1.3.5.3. Summeeritavuse valemi kohaldamisel segu ühe osa suhtes on soovitatav arvutada välja selle osa mürgisus, lähtudes iga aine puhul sama taksonoomilise rühmaga (st kalad, vähid, vetikad või samaväärsed liigid) seotud mürgisuse väärtusest ja kasutada siis kõrgeimat saadud mürgisust (madalaimat väärtust) (st kolmest taksonüümilisest rühmast kõige tundlikumat). Kui kõikide koostisainete puhul ei ole siiski kättesaadavaid mürgisuse andmeid sama taksonoomilise rühma kohta, valitakse iga koostisosa mürgisuse väärtus samal viisil, nagu seda tehakse ainete klassifitseerimisel, st kasutatakse kõrgeimat mürgisust (kõige tundlikuma katsealuse organismi puhul). Arvutatud ägeda ja kroonilise mürgisuse põhjal hinnatakse, kas segu vastav osa tuleb klassifitseerida ägeda ohu 1. kategooriasse ja/või kroonilise ohu 1., 2. ja 3. kategooriasse ainete kohta kehtivate kriteeriumide kohaselt. 4.1.3.5.4. Kui segu on klassifitseeritud rohkem kui ühel viisil, kasutatakse konservatiivsemaid tulemusi andnud meetodit. 4.1.3.5.5. Summeerimismeetod 4.1.3.5.5.1. Põhimõtted 4.1.3.5.5.1.1. Aine klassifitseerimisel kroonilise ohu 1.–3. kategooriasse muutub klassifitseerimise aluseks olev mürgisuse kriteerium ühest kategooriast teise liikumisel kümnekordselt. Suure mürgisusega ainete rühma klassifitseeritud ained toetavad seetõttu segu klassifitseerimist madalamasse rühma. Seepärast tuleb nende kategooriate arvutamisel kaaluda kõikide kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategooriasse klassifitseeritud ainete kaasmõju. 4.1.3.5.5.1.2. Kui segu sisaldab ägeda ohu 1. kategooriasse või kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid, tuleb pöörata tähelepanu sellele, et isegi kui nende koostisainete äge mürgisus on alla 1 mg/l ja/või krooniline mürgisus alla 0,1 mg/l (kui ained ei ole kiiresti lagunevad) ja 0,01 mg/l (kui ained on kiiresti lagunevad) mõjutavad need ka vähese sisalduse korral segu mürgisust. Selline suur mürgisus veekeskkonna suhtes iseloomustab sageli pestitsiidide toimeaineid ja samuti mõnd muud ainet, näiteks metallorgaanilisi ühendeid. Sellisel juhul põhjustab normaalsete üldiste sisalduse piirväärtuste kohaldamine segu „alaklassifitseerimist”. Seetõttu kohaldatakse suure mürgisusega elementide arvesse võtmiseks korrutustegureid, nagu on kirjeldatud punktis 4.1.3.5.5.5. 4.1.3.5.5.2. Klassifitseerimise protseduur 4.1.3.5.5.2.1. Üldiselt kaalub rangem segude klassifikatsioon üles vähem rangema klassifikatsiooni, näiteks klassifitseerimine kroonilise ohu 1. kategooriasse kaalub üles klassifitseerimise kroonilise ohu 2. kategooriasse. Seetõttu on käesoleva näite puhul klassifitseerimine juba lõpetatud, kui tulemuseks on klassifitseerimine kroonilise ohu 1. kategooriasse. Kroonilise ohu 1. kategooriast tõsisemat mürgisust näitavat kategooriat ei ole. Seega ei ole klassifitseerimise jätkamine vajalik. 4.1.3.5.5.3. Klassifitseerimine ägeda ohu 1. kategooriasse 4.1.3.5.5.3.1. Esmalt kaalutakse kõiki ägeda ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid. Kui nende koostisainete kontsentratsioonide summa (protsentides) korrutatuna vastavate korrutusteguritega on suurem kui 25 %, klassifitseeritakse segu ägeda ohu 1. kategooriasse. 4.1.3.5.5.3.2. Segude ägeda ohu alusel klassifitseerimist juba klassifitseeritud koostisosade summeerimise teel on kokkuvõtlikult selgitatud tabelis 4.1.1.



Tabel 4.1.1 Segude klassifitseerimine ägeda ohu alusel juba klassifitseeritud koostisosade summeerimise teel Koostisosade summa on klassifitseeritud järgmiselt: Segu on klassifitseeritud järgmiselt: Ägeda ohu 1. kategooria × M () ≥ 25 % Ägeda ohu 1. kategooria (1) Korrutustegurit (M) selgitatakse punktis 4.1.3.5.5.5. 4.1.3.5.5.4. Klassifitseerimine kroonilise ohu 1., 2., 3. ja 4. kategooriasse 4.1.3.5.5.4.1. Esmalt kaalutakse kõiki kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid. Kui nende koostisainete kontsentratsioonide summa (protsentides) korrutatuna vastavate korrutusteguritega on 25 % või rohkem, klassifitseeritakse segu kroonilise ohu 1. kategooriasse. Kui segu saab arvutuste põhjal klassifitseerida kroonilise ohu 1. kategooriasse, on klassifitseerimine lõpetatud. 4.1.3.5.5.4.2. Kui segu ei ole klassifitseeritud kroonilise ohu 1. kategooriasse, kaalutakse selle klassifitseerimist kroonilise ohu 2. kategooriasse. Segu klassifitseeritakse kroonilise ohu 2. kategooriasse, kui kõikide kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud vastava korrutusteguriga korrutatud koostisainete kontsentratsioonide kümnekordne summa (protsentides) koos kõikide kroonilise ohu 2. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summaga (protsentides) on 25 % või rohkem. Kui segu saab arvutuste põhjal klassifitseerida kroonilise ohu 2. kategooriasse, on klassifitseerimine lõpetatud. 4.1.3.5.5.4.3. Kui segu ei ole klassifitseeritud kroonilise ohu 1. kategooriasse ega kroonilise ohu 2. kategooriasse, kaalutakse selle klassifitseerimist kroonilise ohu 3. kategooriasse. Segu klassifitseeritakse kroonilise ohu 3. kategooriasse, kui kõikide kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud vastava korrutusteguriga korrutatud koostisainete kontsentratsioonide sajakordne summa koos kõikide kroonilise ohu 2. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide kümnekordse summaga (protsentides) ja koos kõikide kroonilise ohu 3. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summaga (protsentides) on 25 % või rohkem. 4.1.3.5.5.4.4. Kui segu ei ole klassifitseeritud kroonilise ohu 1., 2. või 3. kategooriasse, kaalutakse selle klassifitseerimist kroonilise ohu 4. kategooriasse. Segu klassifitseeritakse kroonilise ohu 4. kategooriasse, kui kroonilise ohu 1., 2., 3. ja 4. kategooriasse klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summa (protsentides) on 25 % või rohkem. 4.1.3.5.5.4.5. Segude pikaajalise ohu alusel klassifitseerimist juba klassifitseeritud koostisainete kontsentratsioonide summeerimise teel on kokkuvõtlikult selgitatud tabelis 4.1.2.



Tabel 4.1.2 Segude klassifitseerimine pikaajaliste ohtude alusel juba klassifitseeritud koostisosade kontsentratsioonide summeerimise teel Koostisosade summa on klassifitseeritud järgmiselt: Segu on klassifitseeritud järgmiselt: Kroonilise ohu 1. kategooria × M () ≥ 25 % Kroonilise ohu 1. kategooria (M × 10 × kroonilise ohu 1. kategooria) + kroonilise ohu 2. kategooria ≥ 25 % Kroonilise ohu 2. kategooria (M × 100 × kroonilise ohu 1. kategooria) + (10 × kroonilise ohu 2. kategooria) + kroonilise ohu 3. kategooria ≥ 25 % Kroonilise ohu 3. kategooria Kroonilise ohu 1. kategooria + kroonilise ohu 2. kategooria + kroonilise ohu 3. kategooria + kroonilise ohu 4. kategooria ≥ 25 % Kroonilise ohu 4. kategooria (1) Korrutustegurit (M) selgitatakse punktis 4.1.3.5.5.5. 4.1.3.5.5.5. Väga mürgiste koostisosadega segud 4.1.3.5.5.5.1. Ägeda ohu 1. kategooriasse ja kroonilise ohu 1. kategooriasse kuuluvad koostisained, mille mürgisus on alla 1 mg/l ja/või krooniline mürgisus alla 0,1 mg/l (kui ained ei ole kiiresti lagunevad) ja 0,01 mg/l (kui ained on kiiresti lagunevad), suurendavad segu mürgisust isegi väikese kontsentratsiooni juures ning seetõttu suurendatakse klassifitseerimisel tavaliselt nende osakaalu summeerimise teel. Kui segu sisaldab ägeda või kroonilise ohu 1. kategooriasse klassifitseeritud koostisaineid, kohaldatakse üht järgnevatest viisidest: — punktides 4.1.3.5.5.3 ja 4.1.3.5.5.4 kirjeldatud astmelist lähenemisviisi, kasutades kaalutud summat, mille saamiseks ei liideta asjakohaste koostisainete protsendiosi lihtsalt kokku, vaid ägeda ohu 1. kategooria ja kroonilise ohu 1. kategooria koostisainete kontsentratsioone korrutatakse enne liitmist määratud korrutusteguriga. See tähendab, et „ägeda ohu 1. kategooria” kontsentratsiooni tabeli 4.1.1 vasakus tulbas ja „kroonilise ohu 1. kategooria” kontsentratsiooni tabeli 4.1.2 vasakus tulbas korrutatakse asjakohase korrutusteguriga. Nende koostisainete suhtes kohaldatavad korrutustegurid määratakse ohu väärtuse abil, nagu tabelis 4.1.3 on kokkuvõtlikult näidatud. Seepärast on ägeda/kroonilise ohu 1. kategooria koostisainete klassifitseerimiseks vaja teada korrutusteguri väärtust, et saaks kasutada summeerimismeetodit; — summeeritavuse valemit (vt punkt 4.1.3.5.2), tingimusel et mürgisuse andmed on kättesaadavad segu kõikide suure mürgisusega koostisainete kohta ja on olemas veenvad tõendid selle kohta, et kõik muud koostisained, sealhulgas ka need, mille ägeda ja/või kroonilise mürgisuse kohta konkreetsed andmed puuduvad, on vähese mürgisusega või mürgisuseta ega suurenda oluliselt segu keskkonnaohtlikkust.



Tabel 4.1.3 Segu suure mürgisusega koostisainete korrutustegurid Äge mürgisus Korrutustegur Krooniline mürgisus Korrutustegur L(E)C50 väärtus mg/l NOEC väärtusmg/l NRD () koostisained RD () koostisained 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 1 0,01 < NOEC ≤ 0,1 1 — 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 10 0,001 < NOEC ≤ 0,01 10 1 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 100 0,0001 < NOEC ≤ 0,001 100 10 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 1 000 0,00001 < NOEC ≤ 0,0001 1 000 100 0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001 10 000 0,000001 < NOEC ≤ 0,00001 10 000 1 000 (jätka kümnekordse korrutusteguriga) (jätka kümnekordse korrutusteguriga) (1) Koostisained, mis kiiresti ei lagune. (2) Kiiresti lagunevad koostisained.