02011R1343 — ET — 10.07.2019 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1343/2011,

13. detsember 2011,

mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid







I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse Vahemere üldises kalanduskomisjonis („GFCM”) võetavate kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate kaitse-, majandamis-, kasutus-, seire-, turustus- ning jõustamismeetmete kohaldamist liidus.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. ►M2 Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade ja liikmesriikide kodanike igasuguse tööndusliku kalapüügiga ja vesiviljelusega seotud tegevuse, samuti käesolevas määruses sätestatud juhtudel harrastuskalapüügi suhtes GFCMi lepingu piirkonnas. ◄

Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1967/2006 kohaldamist.

2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kelle lipu all laev sõidab, ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute eesmärgil püügitoiminguid teostav liikmesriik teavitab komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteed kogu selliste püügitoimingute käigus püütud saagist.

Artikkel 3

Mõisted

►M2 Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 1 ) artiklis 4, määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 2 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 ( 2 ) artiklis 4 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid: ◄

a) „GFCMi lepingu piirkond” – Vahemeri ja Must meri ning neid ühendavad veed, nagu on kirjeldatud GFCMi lepingus;

b) „püügikoormus” – kalalaeva püügivõimsuse, väljendatud kas kW-des või GT-des (brutotonnaaž), ning merepäevadena väljendatud püügitegevuse korrutis;

c) „merepäev” – kalendripäev, mille kestel laev ei ole sadamas, sõltumata sellest, kui kaua on kõnealune laev kõnealuse päeva jooksul piirkonnas;

d) „ELi laevastikuregistri number” – komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) ( 3 ) I lisas määratletud ühenduse laevastikuregistri number;

▼M2

e) „puhvertsoon“ – kalapüügipiirangutega piirkonda ümbritsev tsoon, mille eesmärk on ära hoida juhuslikku juurdepääsu sellele piirkonnale ja tugevdada selle kaitset;

f) „besuugo püük“ – püügitegevus, mille puhul pardale jäetud või lossitud besuugo kogused ühe püügireisi kohta moodustavad üle 20 % saagi eluskaalust pärast sortimist.

▼B







II

JAOTIS

TEHNILISED MEETMED







I

PEATÜKK

Kalapüügipiirangutega piirkonnad







I

Jagu

Kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes

Artikkel 4

Kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamine

Kalapüügipiirangutega piirkond kehtestatakse Lioni lahe idaosas järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 42° 40′ N, 4° 20′ E

— 42° 40′ N, 5° 00′ E

— 43° 00′ N, 4° 20′ E

— 43° 00′ N, 5° 00′ E.

Artikkel 5

Püügikoormus

Veetavaid võrke, põhjaõngejadasid, pelaagilisi õngejadasid ning põhja kinnitatud võrke kasutavate laevade puhul ei ületa põhjalähedaste kalavarude püügikoormus artiklis 4 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonnas iga liikmesriigi püügikoormust kõnealuses piirkonnas 2008. aastal.

Artikkel 6

Kalapüügi register

Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 16. veebruaril 2012 elektroonilisel kujul nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, kes püüdsid kala 2008. aasta jooksul artiklis 4 osutatud piirkonnas ning I lisas määratletud GFCMi geograafilises alapiirkonnas 7. Selles nimekirjas esitatakse laeva nimi, laeva ELi laevastikuregistri number, ajavahemik, milleks laeval oli püügiluba artiklis 4 osutatud piirkonnas, ning päevade arv, mille iga laev oli 2008. aastal geograafilises alapiirkonnas 7 ning täpsemalt artiklis 4 osutatud piirkonnas.

Artikkel 7

Püügiloaga laevad

1. Laevadele, kellel on lubatud püüda kala artiklis 4 osutatud piirkonnas, annab liikmesriik kalapüügiloa kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) ( 4 ) artiklile 7.

2. Kalalaevadele, kes ei ole püüdnud kala artiklis 4 osutatud piirkonnas enne 31. detsembrit 2008, ei anta luba nimetatud piirkonnas kalapüügiks.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt 16. veebruaril 2012 siseriiklikud õigusaktid, mis olid jõus 31. detsembril 2008 ning mis käsitlevad järgmist:

a) maksimaalne tundide arv päevas, mille kestel on laeval lubatud kala püüda,

b) maksimaalne päevade arv nädalas, mille kestel on laeval lubatud viibida merel ning ära olla sadamast,

c) kalalaevadele registreerimissadamast väljumiseks ja sinna naasmiseks ettenähtud kohustuslik aeg.

Artikkel 8

Tundlike elupaikade kaitse

Liikmesriigid tagavad artiklis 4 osutatud piirkonna kaitsmise mis tahes muu inimtegevuse mõjude eest, mis ohustavad kõnealuse kudemispiirkonna iseloomulike joonte säilimist.

Artikkel 9

Teave

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal enne 1. veebruari elektroonilise aruande artiklis 4 osutatud piirkonnas toimunud püügitegevuse kohta.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte sellise püügitegevuse aruande vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M2







Ia jagu

Kalade oluliste elupaikade ja ohustatud mereökosüsteemide kaitseks loodud kalapüügipiirangutega piirkonnad

Artikkel 9a

Kalapüügipiirangutega piirkond Sitsiilia väinas

Põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmistes piirkondades:

1) kalapüügipiirangutega piirkond „East of Adventure Bank“ järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 37° 23,850′ N, 12° 30,072′ E

— 37° 23,884′ N, 12° 48,282′ E

— 37° 11,567′ N, 12° 48,305′ E

— 37° 11,532′ N, 12° 30,095′ E

2) kalapüügipiirangutega piirkond „West of Gela Basin“ järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 37° 12,040′ N, 13° 17,925′ E

— 37° 12,047′ N, 13° 36,170′ E

— 36° 59,725′ N, 13° 36,175′ E

— 36° 59,717′ N, 13° 17,930′ E

3) kalapüügipiirangutega piirkond „East of Malta Bank“ järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 36° 12,621′ N, 15° 13,338′ E

— 36° 12,621′ N, 15° 26,062′ E

— 35° 59,344′ N, 15° 26,062′ E

— 35° 59,344′ N, 15° 13,338′ E.

Artikkel 9b

Puhvertsoon Sitsiilia väinas

1. Artikli 9a lõikes 1 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonna „East of Adventure Bank“ ümber luuakse järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud puhvertsoon:

— 37° 24,849′ N, 12° 28,814′ E

— 37° 24,888′ N, 12° 49,536′ E

— 37° 10,567′ N, 12° 49,559′ E

— 37° 10,528′ N, 12° 28,845′ E

2. Artikli 9a lõikes 2 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonna „West of Gela Basin“ ümber luuakse järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud puhvertsoon:

— 37° 13,041′ N, 13° 16,672′ E

— 37° 13,049′ N, 13° 37,422′ E

— 36° 58,723′ N, 13° 37,424′ E

— 36° 58,715′ N, 13° 16,682′ E

3. Artikli 9a lõikes 3 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonna „East of Malta Bank“ ümber luuakse järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud puhvertsoon:

— 36° 13,624′ N, 15° 12,102′ E

— 36° 13,624′ N, 15° 27,298′ E

— 35° 58,342′ N, 15° 27,294′ E

— 35° 58,342′ N, 15° 12,106′ E

4. Laevad, mis püüavad kala põhjatraalnootadega käesolevas artiklis osutatud puhvertsoonides, tagavad oma laevaseiresüsteemi signaalide jaoks asjakohase edastussageduse. Laevad, millele ei ole paigaldatud laevaseiresüsteemi ja mis soovivad püüda kala puhvertsoonis põhjatraalnootadega, peavad olema varustatud muu geolokatsioonisüsteemiga, mis võimaldab kontrolliasutustel nende tegevust jälgida.

Artikkel 9c

Püügipiirangud Aadria mere Jabuka/Pomo süviku piirkonnas

1. Harrastuspüük ning kalapüük põhjavõrkudega, põhjatraalnootadega, põhjaõngejadadega ja lõkspüünistega on keelatud järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 43° 32,044′ N, 15° 16,501′ E

— 43° 05,452′ N, 14° 58,658′ E

— 43° 03,477′ N, 14° 54,982′ E

— 42° 50,450′ N, 15° 07,431′ E

— 42° 55,618′ N, 15° 18,194′ E

— 43° 17,436′ N, 15° 29,496′ E

— 43° 24,758′ N, 15° 33,215′ E

2. Igal aastal on 1. septembrist kuni 31. oktoobrini keelatud kalapüük põhjavõrkudega, põhjatraalnootadega, põhjaõngejadadega ja lõkspüünistega järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 43° 03,477′ N, 14° 54,982′ E

— 42° 49,811′ N, 14° 29,550′ E

— 42° 35,205′ N, 14° 59,611′ E

— 42° 49,668′ N, 15° 05,802′ E

— 42° 50,450′ N, 15° 07,431′ E

3. Igal aastal on 1. septembrist kuni 31. oktoobrini keelatud harrastuspüük ning kalapüük põhjavõrkudega, põhjatraalnootadega, põhjaõngejadadega ja lõkspüünistega järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 43° 17,436′ N, 15° 29,496′ E

— 43° 24,758′ N, 15° 33,215′ E

— 43° 20,345′ N, 15° 47,012′ E

— 43° 18,150′ N, 15° 51,362′ E

— 43° 13,984′ N, 15° 55,232′ E

— 43° 12,873′ N, 15° 52,761′ E

— 43° 13,494′ N, 15° 40,040′ E.

Artikkel 9d

Püügiloaga laevad Aadria mere Jabuka/Pomo süviku piirkonnas

1. Ilma et see piiraks artikli 9c lõigete 2 ja 3 kohaldamist, on töönduslik kalapüük põhjavõrkudega, põhjatraalnootadega, põhjaõngejadadega ja lõkspüünistega lubatud üksnes nimetatud lõigetes osutatud piirkondades, kui laeval on eripüügiluba ja kui ta suudab tõendada, et ta on ajalooliselt tegelenud kalapüügiga asjaomastes piirkondades.

2. Artikli 9c lõikes 2 osutatud piirkonnas ei ole püügiloaga kalalaevadel lubatud püüda kala rohkem kui kahel püügipäeval nädalas. Traallaudadega pelaagilisi paarispüügi traale kasutavatel püügiloaga kalalaevadel ei ole lubatud püüda kala rohkem kui ühel püügipäeval nädalas.

3. Artikli 9c lõikes 3 osutatud piirkonnas on püügiloaga laevadel, kes püüavad kala põhjatraalnootadega, lubatud püüda kala üksnes laupäeval ja pühapäeval kl 5.00 kuni 22.00. Püügiloaga laevadel, kes püüavad kala põhjavõrkudega, põhjaõngejadadega ja lõkspüünistega, on lubatud püüda kala esmaspäevast kl 5.00 kuni neljapäevani kl 22.00.

4. Laevadele, kellel on lubatud püüda kala artikli 9c lõigetes 2 ja 3 osutatud piirkondades käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kalapüügivahendiga, annab liikmesriik kalapüügiloa kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7.

5. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal hiljemalt aasta 31. märtsiks nimekirja laevadest, kellele nad on andnud lõikes 1 nimetatud püügiloa. Komisjon edastab GFCMi sekretariaadile hiljemalt iga aasta 30. aprilliks järgmiseks aastaks kehtestatud püügiloaga laevade nimekirja. Iga laeva kohta sisaldab nimekiri järgmist teavet:

a) laeva nimi;

b) laeva registrinumber;

c) GFCMi kordumatu tunnus (riigi kolmetäheline ISO-kood + 9 numbrit, nt xxx000000001);

d) eelmine nimi (kui neid on);

e) eelmine lipuriik (kui neid on);

f) varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on);

g) laeva rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas);

h) laeva tüüp, kogupikkus ja brutotonnaaž (GT) ja/või brutoregistertonnaaž (GRT);

i) omaniku (omanike) ja käitaja(te) nimi ja aadress;

j) peamine püügivahend / peamised püügivahendid, mida kasutatakse kalapüügiks kalapüügipiirangutega piirkonnas;

k) hooaeg, mil on lubatud kalapüügipiirangutega piirkonnas kala püüda;

l) püügipäevade arv, mille jooksul on igal laeval lubatud kala püüda;

m) määratud sadam.

6. Püügiloaga kalalaevad lossivad põhjalähedasi kalavarusid üksnes määratud sadamates. Selleks määrab iga asjaomane liikmesriik sadamad, kus on lubatud lossida Jabuka/Pomo süviku kalapüügipiirangutega piirkonnast püütud saaki. Nende sadamate nimekiri edastatakse GFCMi sekretariaadile ja komisjonile igal aastal 30. aprilliks.

7. Kalalaevad, kellel on lubatud püüda kala artikli 9c lõigetes 2 ja 3 osutatud piirkondades käesoleva artikli lõikes 1 osutatud püügivahendiga, peavad olema varustatud nõuetekohaselt toimiva laevaseiresüsteemi ja/või automaatse identifitseerimissüsteemiga; pardal või kasutuses olevad püügivahendid peavad olema enne püügioperatsioonide või navigeerimise alustamist nendes piirkondades nõuetekohaselt identifitseeritud, nummerdatud ja märgistatud.

8. Põhjavõrkudega, põhjatraalnootadega, põhjaõngejadadega ja lõkspüünistega varustatud püügiloata kalalaevadel on lubatud kalapüügipiirangutega piirkonnast läbi sõita üksnes juhul, kui nad hoiavad otsekurssi ja sõidavad püsikiirusel, mis ei ole väiksem kui seitse sõlme, ning nende pardal on aktiveeritud laevaseiresüsteem ja/või automaatne identifitseerimissüsteem ning nad ei ole hõivatud püügitegevusega.

Artikkel 9e

Keelupiirkonnad ja keeluajad Alboráni merel

1. Kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid arvestades võivad liikmesriigid kehtestada Alboráni merel (GFCMi geograafilised allpiirkonnad 1, 2 ja 3 vastavalt I lisale) ruumilisi ja/või ajalisi piiranguid, keelates või piirates püügitegevust, et kaitsta besuugo noorkalade ja/või kudekalade kogunemispiirkondi.

2. Liikmesriigid teevad kõnealused piirkonnad ja kohaldatavad piirangud GFCM sekretariaadile ja komisjonile teatavaks hiljemalt 11. jaanuariks 2020.

▼B







II

Jagu

Kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitseks

Artikkel 10

Kalapüügipiirangutega piirkondade kehtestamine

Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmistes piirkondades:

a) süvamerepüügi piirangutega piirkond „Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 39° 27,72′ N, 18° 10,74′ E

— 39° 27,80′ N, 18° 26,68′ E

— 39° 11,16′ N, 18° 32,58′ E

— 39° 11,16′ N, 18° 04,28′ E;

b) süvamerepüügi piirangutega piirkond „Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 31° 30,00′ N, 33° 10,00′ E

— 31° 30,00′ N, 34° 00,00′ E

— 32° 00,00′ N, 34° 00,00′ E

— 32° 00,00′ N, 33° 10,00′ E;

c) süvamerepüügi piirangutega piirkond „Eratosthenese veealune mägi” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

— 33° 00,00′ N, 32° 00,00′ E

— 33° 00,00′ N, 33° 00,00′ E

— 34° 00,00′ N, 33° 00,00′ E

— 34° 00,00′ N, 32° 00,00′ E.

Artikkel 11

Tundlike elupaikade kaitse

Liikmesriigid tagavad, et nende pädevate asutuste ülesanne oleks kaitsta süvamere tundlikke elupaiku artiklis 10 osutatud piirkondades, ning tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid kaitstud mis tahes muu tegevuse eest, mis ohustab nende konkreetsete elupaikade iseloomulike joonte säilitamist.

▼M2







III jagu

Püügikeeluajad gabèsi lahes

Artikkel 11a

Püügikeeluajad Gabèsi lahes

Igal aastal on 1. juulist kuni 30. septembrini keelatud kalapüük põhjatraalvõrkudega GFCMi geograafilises allpiirkonnas 14 (I lisas määratletud Gabèsi laht) ranniku ja 200 m samasügavusjoone vahelisel alal.

▼B







II

PEATÜKK

Püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele

Artikkel 12

Püügikeeluaeg

1. Hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püük peibutuspüügivahenditega on keelatud 1. jaanuarist kuni 14. augustini igal aastal.

2. Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi püügipäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega püüdvate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Sellisel juhul esitab liikmesriik enne aasta lõppu komisjonile taotluse kõnealuse arvu püügipäevade ülekandmiseks.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndis.

4. Lõikes 2 osutatud taotluses esitatakse järgmine teave:

a) aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta,

b) laeva nimi ja laeva ELi laevastikuregistri number.

5. Komisjon teeb lõikes 2 osutatud liiki taotluste kohta otsuse kuue nädala jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ning teavitab sellest otsusest liikmesriiki kirjalikult.

6. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 5 kohaselt vastuvõetud otsustest. Liikmesriigid esitavad igal aastal enne 1. novembrit komisjonile aruande eelmisel aastal kaotsiläinud püügipäevade ülekandmise kohta, nagu on osutatud lõikes 2.

7. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte lõikes 4 osutatud taotluse ning lõikes 6 osutatud ülekandmise aruande vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Kalapüügiluba

Kalalaevadele, kellel on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli, antakse kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 ning kõnealuste laevade nimed ja ELi laevastikuregistri numbrid kantakse nimekirja, mille asjaomane liikmesriik esitab komisjonile. Kalapüügiluba peab olema laevadel, mille üldpikkus on alla 10 meetri.

Kõnealust nõuet kohaldatakse ka määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndi suhtes.

Artikkel 14

Andmete kogumine

1. Ilma et see piiraks nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) ( 5 ) kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid asjakohase süsteemi saaki ja püügikoormust käsitlevate andmete kogumiseks ja töötlemiseks.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 15. jaanuariks oma lipu all sõitnud kalalaevade arvu igas I lisas sätestatud GFCMi lepinguga hõlmatud piirkonna geograafilises alapiirkonnas ning samuti eelmisel aastal lossitud ja ümberlaaditud hariliku kuldmakrelli üldkoguse.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte selliste aruannete vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimismenetlusega.

3. Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile.

▼M2







IIA PEATÜKK

Ajutine püügikeeld Mustal merel

Artikkel 14a

Püügikeeluaeg hariliku kammelja kudemisajal Mustal merel

1. Iga aasta aprillist kuni juunini kehtestab iga asjaomane liikmesriik Mustal merel vähemalt kahekuulise püügikeeluaja.

2. Liikmesriigid võivad kehtestada täiendavaid ruumilisi/ajalisi piiranguid, millega võib püügitegevust keelata või piirata, et kaitsta hariliku kammelja noorkalade kogunemise piirkondi.

▼B







III

PEATÜKK

Püügivahendid

Artikkel 15

Võrgusilma miinimumsuurus kalapüügi puhul Mustal merel

1. Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuurus on 40 mm. Noodaosi, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 40 mm, ei tohi kasutada ega pardal hoida.

2. Enne 1. veebruari 2012 asendatakse lõikes 1 osutatud noot ruudukujuliste silmadega noodaga, mille pära silmasuurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noodaga, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus on sama, mis ruudukujuliste silmadega nooda puhul, mille pära silmasuurus on 40 mm, või suurem sellest.

3. Liikmesriigid, kelle kalalaevad tegelevad põhjalähedaste kalavarude traalpüügiga Mustal merel, esitavad komisjonile esimest korda hiljemalt 16. veebruaril 2012 ja seejärel iga kuue kuu tagant kalalaevade nimekirja, kes sellise tegevusega Mustal merel tegelevad ja kes kasutavad ruudukujuliste silmadega nootasid, mille pära silmasuurus on 40 mm, või rombikujuliste silmadega nootasid, mille silmasuurus on vähemalt 50 mm, ning samuti nende osakaalu põhjalähedase traalpüügiga tegelevas liikmesriigi kalalaevastikus.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte käesolevas lõikes osutatud teabe vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4. Komisjon edastab lõikes 3 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile.

▼M1

Artikkel 15a

Traalnootade ja nakkevõrkude kasutamine Musta mere piirkonnas

1. Traalnootade kasutamine on keelatud:

a) kaldast kuni kolme meremiili kaugusel, kui seal ei ületata 50 meetri samasügavusjoont, või

b) kaldale lähemal kui 50 meetri samasügavusjoon, kui see sügavus saavutatakse kaldale lähemal.

2. Liikmesriik võib erandkorras lubada oma kalalaevadel kalastada lõikes 1 osutatud piirkonnas, tehes erandeid kooskõlas soovitusega GFCM/36/2012/3, tingimusel et ta teavitab komisjoni nõuetekohaselt igast sellisest erandist.

3. Kui komisjon on seisukohal, et lõike 2 kohaselt tehtud erand ei vasta kõnealuses lõikes sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda kõnealuse erandi muutmist.

4. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 2 kohaselt tehtud igast erandist.

5. Alates 1. jaanuarist 2015 on keelatud kasutada põhja kinnitatud nakkevõrke, mille monokiu või niidi läbimõõt on suurem kui 0,5 millimeetrit.

▼B

Artikkel 16

Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine

Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine sügavamal kui 1 000 m on keelatud.

▼M1







IV PEATÜKK

Punakoralli kaitse ja säästev kasutamine

Artikkel 16a

Kohaldamisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 2 ja artikli 8 lõike 1 punktide e ja g kohaldamist, või nõukogu direktiivist 92/43/EMÜ ( 6 ) tulenevaid rangemaid meetmeid.

Artikkel 16b

Minimaalne korjesügavus

1. Punakoralli korjamine on keelatud sügavusel alla 50 meetri, kuni GFCM ei teata teisiti.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 27 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 7 ) artikli 18 lõigetega 1–6 vastu delegeeritud õigusakte lõikest 1 erandite tegemiseks.

3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandite tegemiseks esitatavatele ühissoovitustele tuleb lisada:

a) üksikasjalik teave siseriikliku majandamisraamistiku kohta;

b) teaduslikud või tehnilised põhjendused;

c) nende kalalaevade loetelu, kellel on lubatud korjata punakoralli alla 50 meetri sügavusel või vastavate lubade arv, ja

d) nende püügipiirkondade loetelu, kus niisugune korjamine on lubatud ja mis on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatide abil nii maal kui ka merel.

Liikmesriigi iga esimeses lõigus osutatud ühissoovitus tuleb esitada hiljemalt 29. novembril 2018.

4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kehtestatud on sobiv siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava, ning

b) piisavate keelupiirkondade ja -aegade abil on tagatud üksnes piiratud arvu punakoralli kolooniate kasutamine.

5. Olenemata lõigetest 2–4 võivad liikmesriigid üleminekumeetmena võtta soovituse GFCM/35/2011/2 rakendamiseks meetmeid, tingimusel et:

a) kõnealused meetmed moodustavad osa asjakohasest siseriiklikust majandamisraamistikust ning

b) asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni nõuetekohaselt nende meetmete võtmisest.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et ühtegi erandit ei kohaldata enam pärast lõike 2 kohaselt vastu võetud asjakohase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäeva.

6. Kui komisjon on kooskõlas lõike 5 punktiga b asjaomaste liikmesriikide edastatud teadete alusel seisukohal, et pärast 28. novembrit 2015 vastu võetud riiklik meede ei vasta lõikes 4 sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda selle meetme muutmist.

7. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõigete 2 ja 5 kohaselt võetud meetmetest.

Artikkel 16c

Korallikoloonia sarra miinimumläbimõõt

1. Punakoralli kolooniates asuvat punakoralli, mille sarra läbimõõt on alla 7 millimeetri, mõõdetuna koloonia alusest ühe sentimeetri kõrgusel, ei tohi korjata, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda kui töötlemata toodet.

2. Komisjonil on käesoleva määruse artikli 27 ning määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigete 1–6 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lubada erandina lõikest 1 kohaldada alamõõduliste (< 7 mm) punakoralli kolooniate suhtes maksimaalset ületamismäära 10 % eluskaalust.

3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandi tegemiseks esitatavatele ühissoovitustele tuleb lisada erandi tegemise teaduslikud või tehnilised põhjendused.

Liikmesriigi iga esimeses lõigus osutatud ühissoovitus tuleb esitada hiljemalt 29. novembril 2018.

4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kehtestatud on siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava;

b) kehtestatud on konkreetsed järelevalve- ja kontrolliprogrammid.

5. Olenemata lõigetest 2–4 võivad liikmesriigid võtta üleminekumeetmena soovituse GFCM/36/2012/1 rakendamiseks vastu meetmeid, tingimusel et:

a) kõnealused meetmed moodustavad osa asjakohasest siseriiklikust majandamisraamistikust ning

b) asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni nõuetekohaselt nende meetmete võtmisest.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et ühtegi tehtud erandit ei kohaldata enam pärast lõike 2 kohaselt vastu võetud asjakohase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäeva.

6. Kui komisjon on kooskõlas lõike 5 punktiga b asjaomaste liikmesriikide edastatud teadete alusel seisukohal, et pärast 28. novembrit 2015 võetud riiklik meede ei vasta lõikes 4 sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda selle meetme muutmist.

7. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõigete 2 ja 5 kohaselt võetud meetmetest.

▼M2

Artikkel 16ca

Alade sulgemine punakoralli kaitseks kehtestatud ettevaatusabinõuna

1. Kui lõigetes 2 ja 3 osutatud punakoralli püügi piirmäära tase on saavutatud, keelavad liikmesriigid asjaomase piirkonna sulgemisega ajutiselt punakoralli korjamise.

2. Püügi piirmäära tase loetakse saavutatuks, kui alla 7-millimeetrise sarra läbimõõduga punakoralli kolooniad moodustavad üle 25 % kogusaagist, mis on korjatud teatavalt punakoralli madalikult konkreetsel aastal.

3. Kui korallimadalikke ei ole veel täpselt kindlaks määratud, kohaldatakse lõikes 1 sätestatud püügi piirmäära ja alade sulgemist GFCMi statistiliste ruutude piires.

4. Liikmesriigid määravad lõikes 1 osutatud alade sulgemist käsitlevas otsuses kindlaks asjaomase geograafilise piirkonna, sulgemise kestuse ja kõnealuses piirkonnas keeluajal püüki reguleerivad tingimused.

5. Liikmesriigid, kes alad sulgevad, teatavad sellest viivitamata GFCMi sekretariaadile ja komisjonile.

Artikkel 16cb

Keelupiirkonnad ja -ajad

Liikmesriigid, kes tegelevad aktiivselt punakoralli korjamisega, kehtestavad kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal ja hiljemalt 11. jaanuaril 2020 punakoralli kaitseks täiendavad keelud.

▼M1

Artikkel 16d

Vahendid ja -seadmed

1. Punakoralli puhul on ainsaks lubatud korjevahendiks pädeva siseriikliku asutuse tegevusloaga või selle poolt tunnustatud kalurite akvalangiga sukeldumisel kasutatav käsihaamer.

2. Kaugjuhitavate allveesõidukite (ROVide) kasutamine punakoralli korjamiseks on keelatud.

3. Erandina lõikest 2 on liikmesriigilt enne 30. septembrit 2011 jälgimise ja uurimise eesmärgil loa saanud ROVide kasutamine jätkuvalt lubatud kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates püügipiirkondades, tingimusel et asjaomased ROVid ei ole varustatud robotkäte või muu punakoralli lõikamist ja korjamist võimaldava seadmega.

Sellised load kaotavad kehtivuse või need tühistatakse 31. detsembril 2015, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on saanud teadustulemusi, mis näitavad, et ROVide kasutamine pärast 2015. aastat ei avalda negatiivset mõju punakoralli säästvale kasutamisele.

4. Erandina lõikest 2 võib liikmesriik lubada ilma robotkäteta ROVide kasutamist jälgimise ja uurimise eesmärgil kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates püügipiirkondades, tingimusel et seoses siseriikliku majandamisraamistikuga on saadud teadustulemusi, mis ei näita negatiivset mõju punakoralli säästvale kasutamisele.

Sellised load kaotavad kehtivuse või need tühistatakse 31. detsembril 2015, välja arvatud juhul, kui GFCM esimeses lõigus osutatud teadustulemused kinnitab.

5. Erandina lõikest 2 võib liikmesriik piiratud aja jooksul kuni 31. detsembrini 2015 lubada ROVide kasutamist teaduslike katsete eesmärgil, mis hõlmab nii punakoralli vaatlusi kui ka korjamist, tingimusel et need tegevused toimuvad siseriikliku uurimisasutuse järelevalve all või koostöös pädevate siseriiklike või rahvusvaheliste teadusasutuste või mõne muu asjaomase sidusrühmaga.

▼M2







IVA PEATÜKK

Mustal merel hariliku ogahai varude kaitseks kehtestatud alammõõt

Artikkel 16da

Mustal merel hariliku ogahai varude kaitseks kehtestatud alammõõt

Vähem kui 90 cm pikkusi hariliku ogahai isendeid on keelatud pardal hoida, ümber laadida, lossida, säilitada, müüa või müügiks välja panna või pakkuda. Selliste hariliku ogahai isendite juhupüügi korral tuleb nad võimalust mööda viivitamatult elusalt ja vigastamatult vabadusse lasta. Laevakaptenid kannavad hariliku ogahai juhupüügi, vabaks laskmise ja/või merre tagasiheitmise juhtumid püügipäevikusse. Liikmesriigid esitavad selle teabe teaduslikule nõuandekomiteele edastatavates aastaaruannetes ja GFCMi andmekogumissüsteemi kaudu GFCMile ja komisjonile.

▼M1







V PEATÜKK

Püügitegevuse mõju vähendamine teatavate mereliikide puhul

Artikkel 16e

Kohaldamisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse, ilma et see piiraks direktiivist 92/43/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2009/147/EÜ ( 8 ) ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1185/2003 ( 9 ) tulenevaid rangemaid meetmeid.

Artikkel 16f

Merelindude juhupüük kalapüügivahenditesse

1. Kalalaevade kaptenid peavad juhuslikult kalapüügivahenditesse sattunud merelinnud viivitamata vabadusse laskma.

2. Kalalaevad ei tohi merelinde kaldale tuua, välja arvatud merelindude riiklike kaitsekavade raames või üksikute viga saanud lindude paranemisele kaasaaitamiseks ning tingimusel, et pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase kalalaeva sadamasse tagasipöördumist selliste merelindude kaldaletoomise kavatsusest nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud.

Artikkel 16g

Merikilpkonnade juhupüük kalapüügivahenditesse

1. Niivõrd kui see on võimalik, käsitsetakse juhuslikult kalapüügivahenditesse püütud merikilpkonni ettevaatlikult ning vabastatakse nad vigastusi tekitamata ja elusalt.

2. Kalalaevade kaptenid ei tohi tuua kaldale merikilpkonni, välja arvatud juhul, kui tegemist on konkreetse päästeprogrammi või riikliku kaitsekavaga või kui see on vajalik üksikute vigastatud ja komatoossete merikilpkonnade päästmiseks ja abistamiseks ning tingimusel, et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase kalalaeva sadamasse tagasipöördumist nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud.

3. Kalalaevad, mis kasutavad väikeste pelaagiliste liikide püügiks seinnoota või pelaagiliste liikide püügiks kokkuveotrossideta haardnoota, väldivad nii palju kui võimalik merikilpkonnade nootadega sisse piiramist.

4. Põhjaõngejada ja põhja kinnitatud nakkevõrku kasutavate kalalaevade pardal peab olema asjakohane varustus merikilpkonnade ohutuks käsitsemiseks, võrgust vabastamiseks ja vettelaskmiseks, et tagada merikilpkonnade käsitsemine ja nende vabastamine viisil, mis võimaldab neil kõige suurema tõenäosusega ellu jääda.

Artikkel 16h

Munkhüljeste (Monachus monachus) juhupüük

1. Kalalaevade kaptenid ei tohi võtta pardale või ümber laadida või lossida munkhülgeid, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nende päästmiseks ja konkreetse vigastatud isendi paranemisele kaasa aitamiseks, tingimusel et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke asutusi on enne asjaomase kalalaeva sadamasse tagasipöördumist nõuetekohaselt ja ametlikult teavitatud.

2. Kalapüügivahenditesse juhuslikult püütud munkhülged vabastatakse vigastusi tekitamata ja elusalt. Munkhüljeste surnukehad tuleb lossida ning need konfiskeeritakse teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või hävitatakse pädevate siseriiklike asutuste poolt.

Artikkel 16i

Vaalaliste juhupüük

Niivõrd kui see on võimalik, peavad kalalaevad juhuslikult kalapüügivahenditesse sattunud ja laevaga kaasa toodud vaalalised vigastusi tekitamata ja elusalt ning viivitamata merre tagasi laskma.

Artikkel 16j

Kaitsealused haid ja raid

1. Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli ( 10 ) (edaspidi „Barcelona konventsiooni protokoll”) II lisas loetletud liiki haisid ja raisid ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda.

2. Niivõrd kui see on võimalik, peavad kalalaevad, mille püügivahenditesse on juhuslikult sattunud Barcelona konventsiooni protokolli II lisas loetletud liiki haid ja raid, need vigastusi tekitamata ja elusalt ning viivitamata vabaks laskma.

Artikkel 16k

Haide identifitseerimine

Haide pea maharaiumine ja nende nülgimine pardal ning enne lossimist on keelatud. Maharaiutud peadega nülitud haide turustamine esmamüügil pärast lossimist on keelatud.







VI PEATÜKK

Aadria meres väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes kohaldatavad meetmed

Artikkel 16l

Püügivõimsuse haldamine

1. Käesoleva artikli kohaldamisel on väikeste pelaagiliste liikide varude püügivõimsuse sihttaseme kehtestamisel lähtutud asjaomaste liikmesriikide esitatud kalalaevade loetelust, mis on edastatud GFCMi sekretariaadile vastavalt soovituse GFCM/37/2013/1 punktile 22. Kõnealused loetelud sisaldavad kõiki traalnootade, seinnootade või muud liiki kokkuveotrossideta haarnootadega varustatud kalalaevu, millel on väikeste pelaagiliste liikide püüdmise luba ning mis on registreeritud käesoleva määruse I lisas osutatud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 asuvates sadamates, või mida, ehkki nad olid 31. oktoobril 2013 registreeritud väljaspool geograafilist alapiirkonda asuvas sadamas, käitatakse geograafilises alapiirkonnas 17 või 18 või mõlemas.

2. Traalnootade ja seinnootadega varustatud kalalaevad liigitatakse olenemata asjaomase laeva kogupikkusest väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate laevade hulka, kui sardiin ja anšoovis moodustavad vähemalt 50 % saagi eluskaalust.

3. Liikmesriigid tagavad, et geograafilises alapiirkonnas 17 väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate ning traalnootade või seinnootadega varustatud kalalaevade üldine püügivõimsus (väljendatuna brutotonnaažis (GT) või brutoregistertonnaažis (GRT) ning siseriikliku ja ELi laevastikuregistri kohases mootori võimsuse (kW) näitajas) ei ületa ühelgi ajahetkel väikeste pelaagiliste liikide püügivõimsuse sihttaset, millele on osutatud lõikes 1.

4. Liikmesriigid tagavad, et väikeste pelaagiliste liikide püügiga tegelevad traalnootade ja seinnootadega varustatud kalalaevad, millele on osutatud lõikes 2, ei püüa kala rohkem kui 20 päeva kuus või 180 päeva aastas.

5. Sellistel kalalaevadel, mis on püügireisil geograafilises alapiirkonnas 17 või 18 või mõlemas, kuid mis ei ole kantud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud püügiloaga laevade loetellu, on keelatud püüda või, erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1, hoida pardal või lossida anšoovise- või sardiinikogust või nii anšoovise- kui ka sardiinikogust, mis moodustab rohkem kui 20 % kogupüügist.

6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast lõikes 1 osutatud püügiloaga kalalaevade loetelus tehtud täiendusest, kustutamisest või muudatusest kohe pärast sellise täienduse, kustutamise või muudatuse tegemist. Need muudatused ei mõjuta lõikes 1 osutatud püügivõimsuse sihttaset. Komisjon edastab kõnealuse teabe GFCMi täitevsekretärile.

▼M2







IIA JAOTIS

PÜÜGIVÕIMSUS JA KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 16m

Punakoralli püügi piirnormid

Iga liikmesriik võib kehtestada Vahemerel punakoralli jaoks individuaalse päevase ja/või aastase püügi piirnormide süsteemi.

Artikkel 16n

Kalalaevastiku püügivõimsus või püügikoormus seoses Alboráni mere besuugoga

Liikmesriigid peavad hiljemalt 2020. aastal hoidma kalalaevastiku püügivõimsuse või püügikoormuse tasemel, mida on viimastel aastatel lubatud ja kasutatud Alboráni mere besuugo püügi puhul (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 1, 2 ja 3).

▼B







III

JAOTIS

KONTROLLIMEETMED







I

PEATÜKK

Laevade register

Artikkel 17

Püügiloaga laevade register

1. Iga liikmesriik saadab igal aastal enne 1. detsembrit komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil ajakohastatud nimekirja tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise üldpikkusega laevade kohta, kellel liikmesriik lubab püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas, väljastades talle selleks püügiloa.

2. Lõikes 1 osutatud nimekirjas esitatakse järgmine teave:

a) laeva ELi laevastikuregistri number ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele;

b) ajavahemik, mille jooksul püük ja/või ümberlaadimine on lubatud;

c) kasutatavad püügivahendid.

3. Komisjon saadab igal aastal enne 1. jaanuari ajakohastatud nimekirja GFCMi täitevsekretariaadile, et asjakohased laevad kantaks GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 m üldpikkusega laevu, kellel on lubatud püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas („GFCMi register”).

4. Lõikes 1 osutatud nimekirja muudatused saadetakse komisjonile edastamiseks GFCMi täitevsekretariaadile tavapärase andmeedastussüsteemi abil vähemalt kümme tööpäeva enne seda, kui laev alustab püüki GFCMi lepingu piirkonnas.

5. ELi kalalaevad, mille üldpikkus on üle 15 meetri ja mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei tohi GFCMi lepingu piirkonnas püüda, pardal hoida, ümber laadida ega lossida ühtegi liiki kalu ega karpe.

6. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega nad tagavad, et:

a) ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas;

b) püügiluba ei väljastata laevadele, kes on GFCMi lepingu piirkonnas või mujal tegelenud ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud;

c) liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi lepingu piirkonnas, ja seotus sellise tegevusega;

d) liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud;

e) liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid.

7. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi lepingu piirkonnas ning nimetatud piirkonnast pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.

8. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi lepingu piirkonnas.

▼M1







PEATÜKK Ia

Andmete registreerimise kohustus

▼M2 —————

▼M1

Artikkel 17b

Teatavate mereliikide juhupüük

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 15 lõike 5 kohaldamist, registreerivad kalalaevade kaptenid kõnealuse määruse artiklis 14 osutatud püügipäevikus järgmise teabe:

a) kõik merelindude juhupüügi ja vabastamise juhtumid;

b) kõik merikilpkonnade juhupüügi ja vabastamise juhtumid;

c) kõik munkhüljeste juhupüügi ja vabastamise juhtumid;

d) kõik vaalaliste juhupüügi ja vabastamise juhtumid;

e) kõik Barcelona konventsiooni protokolli II ja III lisas loetletud liiki haide ja raide juhupüügi ning, kui seda on nõutud, vabastamise juhtumid.

2. Teaduslikule nõuandekomiteele analüüsiks esitatavad riiklikud aruanded peaksid lisaks logiraamatusse kantud teabele sisaldama ka:

a) järgmist teavet seoses merikilpkonnade juhupüügiga:

— püügivahendi tüüp,

— vahejuhtumi aeg,

— püügivahendite veesoleku aeg,

— sügavus ja asukoht,

— sihtliigid,

— merikilpkonlaste liigid ning

— kas merikilpkonnad lasti vette tagasi surnult või vabastati elusalt;

b) järgmist teavet seoses vaalaliste juhupüügiga:

— püügivahendi tüübi iseloomustus,

— vahejuhtumi aeg,

— asukoht (kas geograafiliste alapiirkondade või käesoleva määruse I lisas kirjeldatud statistiliste ruutude abil) ning

— kas asjaomase vaalalise puhul on tegemist delfiini või muu vaalaliste liigiga.

3. Liikmesriigid kehtestavad 31. detsembriks 2015 eeskirjad lõikes 1 osutatud juhupüügi registreerimise kohta selliste kalalaevade kaptenite poolt, kelle suhtes ei kohaldata püügipäeviku pidamise kohustust määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikkel 14 alusel.

▼B







II

PEATÜKK

Sadamariigi meetmed

Artikkel 18

Reguleerimisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes.

Artikkel 19

Eelteade

Erandina määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikest 1 on etteteatamisaeg vähemalt 72 tundi enne sadamasse saabumise kavandatud aega.

Artikkel 20

Inspekteerimine sadamas

1. Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 1, inspekteerivad liikmesriigid oma määratud sadamates igal aastal vähemalt 15 % lossimisest ja ümberlaadimisest.

2. Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 2, inspekteeritakse igal juhul selliseid kalalaevu, kes sisenevad liikmesriigi sadamasse ilma eelneva loata.

Artikkel 21

Inspekteerimismenetlus

Lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 10 sätestatud nõuetele peab sadamas tehtav inspekteerimine vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 22

Sadama kasutamise keelamine

1. Liikmesriigid ei luba kolmanda riigi laeval kasutada oma sadamat GFCMi lepingu piirkonnas püütud kalatoodete lossimiseks, ümberlaadimiseks ega töötlemiseks ning keelavad sellel sadamateenuste kasutamise, muu hulgas kütuse- ja muude varude täiendamise, juhul kui laev:

a) ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele või

b) on piirkondliku kalandusorganisatsiooni koostatud nimekirjas, millesse on kantud laevad, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või aitavad sellele kaasa, või

c) on ilma kehtiva loata tegeleda kalapüügi või sellega seonduva tegevusega GFCMi lepingu piirkonnas.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lubada kolmandate riikide laevadel oma sadamat kasutada vääramatu jõu või merehätta sattumise korral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ( 11 ) artikli 18 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks tingimata vajalikke teenuseid.

2. Lõiget 1 kohaldatakse lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 2 ning artikli 37 lõigete 5 ja 6 sätetele, milles on käsitletud sadama kasutamise keelamist.

3. Kui liikmesriik on lõigete 1 või 2 kohaselt keelanud kolmanda riigi laeval oma sadamate kasutamise, teavitab ta sellest viivitamata asjaomase kalalaeva kaptenit, lipuriiki, komisjoni ning GFCMi täitevsekretäri.

4. Kui lõigetes 1 või 2 osutatud põhjused keelustamiseks enam ei kehti, tühistab liikmesriik oma keelu ja teavitab sellest tühistamisest lõikes 3 osutatud isikuid.

▼M2







III PEATÜKK

Kontroll koralli püügi üle

Artikkel 22a

Punakoralli püügiload

1. Laevadel või kaluritel, kellel on lubatud Vahemeres punakoralli korjata, peab olema kehtiv luba, milles täpsustatakse tehnilised tingimused, mille alusel võib korjamist teostada.

2. Lõikes 1 osutatud loa puudumisel on keelatud punakoralli korjata, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa või müügiks välja panna või pakkuda.

3. Liikmesriigid peavad lõikes 1 osutatud lubade ajakohastatud registrit ning saadavad komisjonile igal aastal 31. märtsiks nende laevade nimekirja, kellele on lõikes 1 osutatud load välja antud. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal hiljemalt 30. aprilliks GFCMi sekretariaadile. Nimekiri sisaldab iga laeva kohta järgmist teavet:

a) laeva nimi;

b) laeva registrinumber (lepinguosalise määratud kood);

c) GFCMi registreerimisnumber (riigi kolmetäheline ISO-kood + 9 numbrit, nt xxx000000001);

d) registreerimissadam (sadama täisnimi);

e) eelmine nimi (kui neid on);

f) eelmine lipuriik (kui neid on);

g) varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on);

h) laeva rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas);

i) laevaseiresüsteemi või muude laeva asukohta tuvastavate seadmete olemasolu (JAH/EI);

j) laeva tüüp, kogupikkus ja brutotonnaaž (GT) ja/või brutoregistertonnaaž (GRT) ning mootori võimsus kilovattides;

k) vaatleja(te) pardale võtmiseks vajaliku ohutus- ja turvavarustuse olemasolu (JAH/EI);

l) ajavahemik, mil punakoralli korjamine on lubatud;

m) piirkonnad, kus punakoralli korjamine on lubatud: GFCMi geograafilised allpiirkonnad ja GFCMi statistilise ruudustiku ruudud;

n) osalemine riiklike/rahvusvaheliste teadusasutuste juhitavates uurimisprogrammides (JAH/EI; kirjeldada).

4. Liikmesriigid ei suurenda lubade arvu enne, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et punakoralli populatsiooni seisund on hea.

Artikkel 22b

Punakoralli saagi registreerimine

1. Kalurid või nende laevade kaptenid, kellel on lubatud punakoralli korjata, registreerivad saagi eluskaaluna ja võimaluse korral kolooniate arvu pärast püügioperatsioone või ühepäevaste püügireiside korral hiljemalt siis, kui saak sadamas lossitakse.

2. Kalalaevad, kellel on lubatud punakoralli korjata, peavad pardal püügipäevikut, kus registreeritakse iga päev punakorallisaak olenemata selle eluskaalust ja kalasaak püügipiirkondade ja sügavuste kaupa, samuti võimaluse korral püügipäevade ja sukeldumiste arv. See teave edastatakse pädevatele siseriiklikele asutustele määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul.

Artikkel 22c

Etteteatamine punakoralli puhul

Kahe kuni nelja tunni jooksul enne sadamasse saabumise kavandatud aega edastavad kalalaevade kaptenid või nende esindajad pädevatele asutustele järgmise teabe:

a) sadamasse saabumise kavandatud aeg;

b) kalalaeva pardatähis ja nimi;

c) pardal hoitava punakoralli hinnanguline kogus eluskaaluna ja võimaluse korral kolooniate arv;

d) teave geograafilise piirkonna kohta, kust saak korjati.

Artikkel 22d

Punakoralli lossimiseks määratud sadamad

Loa saanud kalurid või kalalaevad lossivad punakoralli saaki üksnes määratud sadamates. Selleks määravad liikmesriigid sadamad, kus on lubatud punakoralli lossida, ja edastavad kõnealuste määratud sadamate nimekirja GFCMi sekretariaadile ja komisjonile igal aastal hiljemalt 30. aprilliks, välja arvatud juhul, kui juba varem teatatud määratud sadamad ei ole muutunud.

Artikkel 22e

Punakoralli lossimise kontroll

Iga liikmesriik kehtestab riskianalüüsil põhineva kontrolliprogrammi eelkõige lossimise kontrollimiseks ja püügipäeviku kinnitamiseks.

Artikkel 22f

Punakoralli ümberlaadimine

Punakoralli ümberlaadimine merel on keelatud.

Artikkel 22g

Teadusteave punakoralli kohta

Liikmesriigid, kelle kalalaevastikud tegelevad punakoralli korjamisega, tagavad nõuetekohaselt kehtestatud mehhanismi püügi ja saagi asjakohaseks teaduslikuks seireks, et GFCMi teaduslik nõuandekomitee saaks anda kirjeldavat teavet ja nõuandeid vähemalt järgmise kohta:

a) kasutatud püügikoormus (nt sukeldumiste arv nädalas) ja üldised püügi piirmäärad kohaliku, riigi või riigiülese tasandi varude lõikes;

b) kaitse ja majandamise piirväärtused piirkondliku majandamiskava parandamiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja madala varude hävimise riski eesmärgiga;

c) alternatiivsete majandamisstsenaariumide bioloogiline ja sotsiaal-majanduslik mõju, sealhulgas sisendite/väljundite kontroll ja/või tehnilised meetmed vastavalt GFCMi lepingu osaliste kavandatule;

d) keeluajad ja -piirkonnad, mis võidakse kehtestada püügipiirkondade jätkusuutlikkuse säilitamiseks.







IV peatükk

Teatavate GFCMi geograafiliste allpiirkondadega seotud kontrollimeetmed







1. jagu

Besuugo püügi kontroll Alboráni merel

Artikkel 22h

Besuugo päevasest püügist ja kaaspüügist teatamine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid mehhanismi, tagamaks et teatatakse kõigist besuugo päevastest töönduslikest püükidest ja kaaspüükidest Alboráni merel (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 1, 2 ja 3). Harrastuskalapüügi puhul püüavad liikmesriigid kõnealuse liigi püügi registreerida või esitavad selle hinnangulise suuruse.

Artikkel 22i

Kalapüügiload ja kalapüük

1. Liikmesriigid loovad selliste kalalaevade registri, millel on lubatud pardal hoida või lossida Alboráni merel püütud besuugo koguseid, mis moodustavad üle 20 % iga püügireisi sorditud saagi eluskaalust. Registrit hallatakse ja ajakohastatakse.

2. Besuugot püüdvatel kalalaevadel on lubatud tegeleda üksnes sellise püügitegevusega, mis on märgitud pädeva asutuse väljastatud kehtivale püügiloale, milles näidatakse ära sellise tegevuse tehnilised tingimused. Luba peab sisaldama VIII lisas esitatud andmeid.

3. Liikmesriigid

a) edastavad komisjonile igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks nimekirja tegutsevatest laevadest, kellele on välja antud luba käimasolevaks või järgmis(t)eks aasta(te)ks. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal veebruari lõpuks GFCMi sekretariaadile. Nimekiri peab sisaldama VIII lisas esitatud andmeid;

b) edastavad komisjonile ja GFCMi sekretariaadile igal aastal novembri lõpuks alates 30. novembrist 2018 ja hiljemalt 30. novembrist 2020 lõikes 1 osutatud laevade püügitegevuse aruande kokkuvõtlikul kujul, sealhulgas vähemalt järgmise teabe:

i) püügipäevade arv,

ii) püügipiirkond,

iii) besuugo saak.

4. Kõik üle 12-meetrise kogupikkusega laevad, millel on lubatud püüda besuugot, peavad olema varustatud laevaseiresüsteemiga või muu geolokatsioonisüsteemiga, mis võimaldab kontrolliasutustel nende tegevust jälgida.

Artikkel 22j

Teaduslik seire

Liikmesriigid, kelle kalalaevastikud püüavad besuugot, tagavad nõuetekohaselt kehtestatud mehhanismi püügi ja saagi asjakohaseks seireks, et GFCMi teaduslik nõuandekomitee saaks anda kirjeldavat teavet ja nõuandeid vähemalt järgmise kohta:

a) kalapüügivahendi omadused, muu hulgas õngejada ja seisevvõrgu maksimaalne pikkus ning konksude arv, tüüp ja suurus;

b) kasutatud püügikoormus (nt püügipäevade arv nädalas) ja üldine püügi piirmäär tööndusliku püügiga tegelevate kalalaevastike kaupa; esitada tuleks ka harrastuskalapüügi saagi hinnangulised andmed;

c) kaitse ja majandamise piirväärtused säästva kalapüügiga seotud mitmeaastaste majandamiskavade kehtestamiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja madala varude hävimise riski eesmärgiga;

d) alternatiivsete majandamisstsenaariumide sotsiaal-majanduslik mõju, sealhulgas sisendite/väljundite kontroll ja/või tehnilised meetmed, nagu on kindlaks määranud GFCM ja/või lepinguosalised;

e) keelupiirkonnad/-ajad, mis võidakse kehtestada püügipiirkondade jätkusuutlikkuse säilitamiseks;

f) harrastuskalapüügi võimalik mõju besuugovaru(de) seisundile.







II jagu

Sitsiilia väin

Artikkel 22k

Load põhjalähedaste kalavarude põhjatraaliga püügiks Sitsiilia väinas

1. Laevadel, kes püüavad põhjatraaliga Sitsiilia väinas (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16) põhjalähedasi kalavarusid, on lubatud tegelda üksnes eriotstarbelise püügitegevusega, mis on märgitud pädeva asutuse väljastatud kehtivale püügiloale, milles on ära näidatud sellise tegevuse tehnilised tingimused.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügiload peavad lisaks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/218 ( 12 ) I lisas määratletud andmetele sisaldama ka järgmisi andmeid:

a) GFCMi registreerimisnumber;

b) eelmine nimi (kui neid on);

c) eelmine lipuriik (kui neid on);

d) varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on).

3. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal 31. oktoobriks nimekirja laevadest, millele nad on andnud lõikes 1 nimetatud püügiloa. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal hiljemalt 30. novembriks tema määratud asutusele ja GFCMi sekretariaadile.

4. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja GFCMi sekretariaadile igal aastal hiljemalt 31. augustiks lõikes 1 osutatud laevade püügitegevuse aruande kokkuvõtlikul kujul, sealhulgas vähemalt järgmise teabe:

i) püügipäevade arv,

ii) püügipiirkond ja

iii) euroopa merluusi ja roosa süvahännaku saak.

Artikkel 22l

Määratud sadamad

1. Iga asjaomane liikmesriik määrab vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 43 lõikele 5 lossimissadamad, kus võib lossida Sitsiilia väinas püütud euroopa merluusi ja roosat süvahännakut. Liikmesriigid edastavad määratud lossimissadamate nimekirja GFCMi sekretariaadile ja komisjonile hiljemalt 30. novembriks 2018. Kõigist nimekirja hilisematest muudatustest teatatakse viivitamata GFCMi sekretariaadile ja komisjonile.

2. Sitsiilia väinas püütud euroopa merluusi ja roosa süvahännaku mis tahes koguseid on keelatud lossida või kalalaevadelt ümber laadida mujal kui liikmesriikide määratud lossimissadamates.

Artikkel 22m

Rahvusvaheline ühisinspekteerimis- ja -järelevalvekava

1. Liikmesriigid võivad korraldada inspekteerimist ja järelevalvet rahvusvahelise ühisinspekteerimis- ja järelevalvekava (edaspidi „kava“) raames; kavaga on hõlmatud riikide jurisdiktsioonist väljapoole jäävad veed I lisas määratletud GFCMi geograafilistes allpiirkondades 12, 13, 14, 15 ja 16 (edaspidi „inspekteerimis- ja järelevalvepiirkond“).

2. Liikmesriigid võivad vastavalt kavale inspektoreid ja inspekteerimisvahendeid määrata ja inspekteerimisi läbi viia. Komisjon või tema määratud asutus võib samuti kava rakendamiseks inspektoreid määrata.

3. Komisjon või tema määratud asutus koordineerib liidu kontrolli- ja järelevalvetegevust ning koostab igal aastal asjaomaste liikmesriikidega kooskõlastatult kavast tulenevate liidu kohustuste täitmiseks ühise rakenduskava. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nende kavade elluviimist, eriti seoses vajalike inim- ja materiaalsete ressursside ning nende rakendamise tähtaegade ja piirkondadega.

4. Iga liikmesriik edastab igal aastal hiljemalt 31. oktoobriks komisjonile või tema määratud asutusele nende inspektorite nimekirja, kellel on lubatud teostada lõikes 1 osutatud piirkonnas inspekteerimisi ja järelevalvet, samuti nende inspekteerimise ja järelevalve jaoks kasutatavate laevade ja õhusõidukite nimed, mille nad plaanivad järgmiseks aastaks kava täitmiseks määrata. Komisjon või tema määratud asutus saadab selle teabe GFCMi sekretariaadile igal aastal 1. detsembriks või võimalikult aegsasti enne inspekteerimiste alustamist.

5. Kava raames tegutsevatel inspektoritel peavad olema pädevate asutuste väljaantud GFCMi inspektori kaardid, mis peavad vastama IV lisas esitatud vormile.

6. Kava kohaselt pardalemineku ja inspekteerimise ülesandeid täitvad laevad heiskavad V lisas kirjeldatud erilipu või -vimpli.

7. Iga liikmesriik tagab, et iga lõikes 1 osutatud piirkonnas tegutsev inspekteerimisalus, millel on õigus tema lipu alla sõita, peab võimaluse korral iga päev turvalist sidet kõigi teiste selles piirkonnas tegutsevate inspekteerimisalustega, et vahetada tegevuse kooskõlastamiseks vajalikku teavet.

8. Iga lõikes 1 osutatud piirkonnas inspekteerimise või järelevalvega tegelev liikmesriik esitab igale piirkonda sisenevale inspekteerimisalusele VII lisa kohaselt koostatud loetelu eelnenud 10 päeva jooksul tehtud vaatlustest, pardaleminekutest ja inspekteerimistest, sealhulgas kuupäevad, koordinaadid ja muu asjakohase teabe.

Artikkel 22n

Inspekteerimise korraldamine

1. Kava täitmiseks määratud inspektorid:

a) teatavad enne pardaleminekut kalalaevale inspekteerimislaeva nime;

b) heiskavad inspekteerimislaeval ja inspekteeritaval laeval V lisas kirjeldatud vimpli;

c) piiravad inspekteerimismeeskondade suuruse kõige enam kolme inspektoriga.

2. Kalalaeva pardale minnes esitavad inspektorid selle kaptenile IV lisas kirjeldatud isikutunnistuse. Inspekteerimine toimub ühes GFCMi ametlikus keeles ja võimaluse korral keeles, mida räägib kalalaeva kapten.

3. Inspektorid koostavad inspekteerimisaruande vastavalt VI lisas esitatud vormile.

4. Inspektorid allkirjastavad aruande laeva kapteni juuresolekul; kaptenil on õigus lisada aruandesse kõik tema arvates sobivad tähelepanekud ja ta peab samuti aruande allkirjastama.

5. Aruande koopiad antakse laeva kaptenile ja inspekteerimismeeskonna ametiasutustele, kes edastavad koopiad inspekteeritud laeva lipuriigi ametiasutustele ning komisjonile ja/või tema määratud asutusele. Komisjon edastab aruande koopia GFCMi sekretariaadile.

6. Inspekteerimismeeskonna suuruse ja inspekteerimise kestuse määrab kindlaks inspekteerimislaeva kapten, võttes arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid.

Artikkel 22o

Rikkumised

1. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse rikkumisteks järgmised tegevused:

a) määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 3 lõike 1 punktides a, b, c, e, f, g ja h osutatud tegevused,

b) laevaseire satelliitsüsteemi häirimine ning

c) tegutsemine ilma laevaseiresüsteemita.

2. Kui inspektorid avastavad kalalaeva pardale minekul või inspekteerimisel rikkumise, teatavad inspekteerimislaeva lipuliikmesriigi ametiasutused sellest viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, kes omakorda teatab sellest inspekteeritud kalalaeva lipuriigile nii otse kui ka GFCMi sekretariaadi kaudu. Lisaks teavitavad nad kõiki teadaolevalt lähikonnas viibivaid asjaomase kalalaeva lipuriigi inspekteerimislaevu.

3. Laeva lipuliikmesriik tagab, et pärast inspekteerimist, mille käigus rikkumine avastati, lõpetab asjaomane kalalaev igasuguse püügitegevuse. Lipuliikmesriik nõuab, et asjaomane kalalaev suunduks 72 tunni jooksul lipuliikmesriigi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine.

4. Kui inspekteerimise käigus avastatakse rikkumine, teatatakse lipuliikmesriigi võetud meetmetest ja järelmeetmetest komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus teatab võetud meetmetest ja järelmeetmetest GFCMi sekretariaadile.

5. Liikmesriikide ametiasutused rakendavad artikli 22n lõikes 3 osutatud inspekteerimisaruannete ja dokumente kontrollinud inspektorite avalduste alusel meetmeid samal viisil, nagu nad teevad seda riiklike inspektorite esitatud aruannete ja avalduste puhul.







III jagu

Must meri

Artikkel 22p

Meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustal merel

1. Iga liikmesriik saadab igal aastal 20. jaanuariks komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil nimekirja põhjanakkevõrke kasutavatest laevadest, kellel on lubatud püüda Mustal merel (I lisas määratletud GFCMi geograafiline allpiirkond 29) harilikku kammeljat. Komisjon edastab selle teabe GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. jaanuariks.

2. Lõikes 1 osutatud nimekiri peab lisaks määruse (EL) 2017/218 I lisas esitatud andmetele sisaldama ka järgmisi andmeid:

a) GFCMi registreerimisnumber;

b) eelmine nimi (kui neid on);

c) eelmine lipuriik (kui neid on);

d) varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on);

e) peamised sihtliigid;

f) peamine püügivahend / peamised püügivahendid, mida kasutatakse hariliku kammelja püügiks, laevastiku segment ja tegevusüksus vastavalt III lisa C osas esitatud statistilise maatriksi ülesandele 1;

g) ajavahemik, mille jooksul on lubatud püüda nakkevõrguga või muu hariliku kammelja püügiks sobiva vahendiga (kui selleks on luba).

3. Liikmesriigid annavad GFCMi taotluse korral teavet kalalaevade kohta, kellel on lubatud kõnealusel ajavahemikul kala püüda. Eelkõige teatavad liikmesriigid asjaomaste kalalaevade nimed, nende pardatähised ja nendele eraldatud kalapüügivõimalused.

4. Merelt leitud hariliku kammelja püügiks kasutatud märgistamata mahajäetud nakkevõrkude kokkukogumine on rannikuäärsete liikmesriikide pädevate asutuste ülesanne. Seejärel hoitakse neid võrke seni, kuni nende omanik on nõuetekohaselt kindlaks tehtud, või hävitatakse, kui omanikku ei ole võimalik kindlaks teha.

5. Iga asjaomane liikmesriik määrab vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 43 lõikele 5 lossimiskohad, kus Mustal merel püütud harilikku kammeljat lossitakse ja ümber laaditakse. Selliste kohtade nimekiri edastatakse GFCMi sekretariaadile ja komisjonile igal aastal hiljemalt 30. novembriks.

6. Mustal merel püütud hariliku kammelja mis tahes koguste lossimine või ümberlaadimine kalalaevadelt mujal kui lõikes 5 osutatud kohtades on keelatud.

Artikkel 22q

Hariliku kammelja püügi seire, kontroll ja järelevalve Mustal merel

1. Liikmesriigid kehtestavad riiklikud seire-, kontrolli- ja järelevalvekavad (edaspidi „riiklikud kavad“), et kohaldada artikli 22p sätteid, tagades muu hulgas igakuise püügi ja/või püügikoormuse nõuetekohase ja täpse seire ja registreerimise.

2. Riiklikud kavad peavad sisaldama järgmisi elemente:

a) kontrollivahendite selge määratlus koos riiklike kavade rakendamiseks kättesaadavate inim-, tehniliste ja rahaliste ressursside kirjeldusega;

b) inspekteerimisstrateegia (sh inspekteerimisprotokollide) selge määratlus, keskendudes kalalaevadele, kes püüavad tõenäoliselt harilikku kammeljat ja kaasnevaid liike;

c) turgude ja transpordi kontrolli käsitlevad tegevuskavad;

d) inspekteerimisülesannete ja -menetluste määratlus, sealhulgas proovivõtustrateegia, mida kohaldatakse saagi kaalumise kontrollimiseks esmamüügi korral, ja proovivõtustrateegia nende laevade puhul, kelle suhtes ei kohaldata püügipäeviku/lossimisdeklaratsiooni eeskirju;

e) inspektoritele, tootjaorganisatsioonidele ja kaluritele mõeldud selgitavad juhised eeskirjade kohta, mis kehtivad kalapüügil, mille käigus võidakse püüda harilikku kammeljat, sealhulgas:

i) dokumentide, sealhulgas inspekteerimisaruannete, püügipäevikute, ümberlaadimisdeklaratsioonide, lossimis- ja üleandmisdeklaratsioonide, transpordidokumentide ja müügiteatiste täitmise eeskirjad;

ii) kehtivad tehnilised meetmed, sealhulgas võrgusilma suurus ja/või võrgu mõõdud, saagi alammõõt, ajutised piirangud;

iii) proovivõtustrateegiad;

iv) ristkontrolli mehhanism;

f) riiklike inspektorite koolitamine II lisas osutatud ülesannete täitmise eesmärgil.

3. Liikmesriigid esitavad igal aastal hiljemalt 20. jaanuariks komisjonile või tema määratud asutusele riiklikud kavad. Komisjon või tema määratud asutus edastab need kavad igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks GFCMi sekretariaadile.

Artikkel 22r

Hariliku kammelja püügi teaduslik seire Mustal mere

Liikmesriigid edastavad teaduslikule nõuandekomiteele ja komisjonile igal aastal hiljemalt 30. novembriks kogu lisateabe, et toetada hariliku kammelja püügi teaduslikku seiret Mustal merel.

▼B







IV

JAOTIS

KOOSTÖÖ, TEAVITAMINE JA ARUANDLUS

Artikkel 23

Koostöö ja teavitamine

1. Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd ning vahetavad teavet GFCMi täitevsekretäriga, eelkõige:

a) asjaomastest andmebaasidest teavet nõutades ja seda sinna edastades;

b) taotledes ja tehes koostööd, et toetada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

2. Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud kalandusega seotud teabesüsteemid võimaldavad vahetada otse elektroonilisel teel andmeid GFCMi täitevsekretäriga III jaotises osutatud sadamariigi inspekteerimise kohta, võttes piisavalt arvesse asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.

3. Liikmesriigid võtavad meetmed teabe vahendamiseks asjaomastele riiklikele ametiasutustele elektrooniliselt ja nende asutuste tegevuse koordineerimiseks III jaotise II peatükis esitatud meetmete rakendamisel.

4. Liikmesriigid koostavad käesoleva määruse kohaldamisel kontaktisikute nimekirja, mis saadetakse viivitamata elektrooniliselt komisjonile, GFCMi täitevsekretärile ja GFCMi lepingu osalistele.

5. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte koostöö ja teabe vahetamise üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M1

Artikkel 23a

Asjakohaste andmete edastamine komisjonile

1. Iga aasta 15. detsembriks edastavad asjaomased liikmesriigid komisjonile järgmised andmed:

▼M2

a) andmed artiklis 22b osutatud punakoralli kohta ja

▼M1

b) elektroonilises vormis andmed merelindude, merikilpkonnade, munkhüljeste, vaalaliste ning haide ja raide juhupüügi ning vabastamise kohta, samuti mis tahes asjakohased andmed, millest artikli 17b lõike 1 punktide a, b, c, d ja e kohaselt tuleb teatada.

2. Komisjon edastab lõikes 1 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile iga aasta 31. detsembriks.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt soovituse GFCM/36/2012/1 punktile 5 kõikidest muudatustest punakoralli lossimiseks määratud sadamate loetelus.

4. Liikmesriigid seavad sisse nõuetekohased järelevalvesüsteemid, et koguda usaldusväärset teavet selle kohta, missugune on põhja kinnitatud nakkevõrkude abil hariliku ogahai püügiga tegelevate kalalaevade mõju vaalaliste populatsioonide Musta mere piirkonnas, ja esitavad selle teabe komisjonile.

5. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest muudatustest munkhüljeste koobaste geograafilisi asukohti kirjeldavatel kaartidel ja asjakohastes loeteludes, millele on osutatud soovituse GFCM/35/2011/5 punktis 6.

6. Komisjon edastab lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud teabe viivitamata GFCMi täitevsekretärile.

7. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte lõigetes 1, 3, 4 ja 5 osutatud teabe vormi ja edastamise kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M2

8. Iga liikmesriik esitab GFCMi sekretariaadile ja komisjonile igal aastal 30. juuniks üksikasjaliku aruande oma punakoralli püügi kohta. See aruanne sisaldab vähemalt teavet kogupüügi ja püügipiirkondade kohta ning võimaluse korral sukeldumiste arvu ja keskmist saaki ühe sukeldumise kohta.

▼M1

Artikkel 23b

Väikeste pelaagiliste liikide kontroll, seire ja järelevalve Aadria meres

1. Liikmesriigid esitavad iga aasta 1. oktoobriks komisjonile oma kavad ja programmid, millega tagatakse artikli 16l järgimine nõuetekohase seire ja aruandluse, eelkõige igal kuul toimunud püüki ja püügikoormust käsitleva seire ja aruandluse kaudu.

2. Komisjon esitab lõikes 1 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile hiljemalt iga aasta 30. oktoobriks.

▼B

Artikkel 24

Statistiliste maatriksite andmete teatamine

1. Liikmesriigid edastavad igal aastal enne 1. maid GFCMi täitevsekretärile GFCMi statistilise maatriksi ülesannete 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 andmed vastavalt III lisa C osale.

2. Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks GFCMi andmesisestuse süsteemi või mis tahes muud sobivat GFCMi täitevsekretäri poolt ettenähtud andmeedastusstandardit ja -protokolli, mis on kättesaadav GFCMi veebilehel.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni andmetest, mida nad käesoleva artikli alusel on edastanud.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte käesolevas artiklis osutatud andmete vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.







V

JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee, mis on loodud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 26

Volituste delegeerimine

Ulatuses, mis on vajalik, et rakendada liidu õiguses juba liidu õiguses rakendatud kehtivate GFCMi meetmete muudatused, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, antakse komisjonile volitused võtta artikli 27 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte eesmärgiga muuta käesoleva määruse sätteid seoses järgmisega:

a) teabe edastamine GFCMi täitevsekretärile kooskõlas artikli 15 lõikega 4;

b) GFCMi täitevsekretärile püügiloaga laevade nimekirja edastamine kooskõlas artikliga 17;

c) sadamariigi meetmed kooskõlas artiklitega 18–22;

d) koostöö, teavitamine ja aruandlus kooskõlas artiklitega 23 ja 24;

e) GFCMi geograafiliste alapiirkondade tabel, kaart ja geograafilised koordinaadid kooskõlas I lisaga;

f) laevade inspekteerimismenetlus sadamariigis kooskõlas II lisaga ning

g) GFCMi statistiliste maatriksite andmed kooskõlas III lisaga.

Artikkel 27

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. ►M1 Artiklites 16b, 16c ja 26 ◄ osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks alates ►M1 28. novembrist 2015 ◄ . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad ►M1 artiklites 16b, 16c ja 26 ◄ osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. ►M1 Artiklites 16b, 16c ja 26 ◄ alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 28

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse järgmiselt:

1) artikli 4 lõige 3 jäetakse välja;

2) artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3. Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud:

a) ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või

b) laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest.

Kalalaevad tohivad kasutada ja pardal hoida ainult ühte kahest nimetatud võrguliigist.

Komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon esitab vajadusel nimetatud aruande ja liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku nõuetekohaste muudatuste tegemiseks.”;

3) artikkel 24 jäetakse välja;

4) artiklist 27 jäetakse välja lõiked 1 ja 4.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

A) GFCMi (GAPid) tabel







FAO ALAPIIRKOND FAO STATISTILISED RAJOONID GAPid LÄÄNEOSA 1.1. BALEAARID 1 Alboráni mere põhjaosa 2 Alboráni saar 3 Alboráni mere lõunaosa 4 Alžeeria 5 Baleaarid 6 Põhja-Hispaania 11.1 Lääne-Sardiinia 1.2. LIONI LAHT 7 Lioni laht 1.3. SARDIINIA 8 Korsika 9 Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa 10 Türreeni mere lõunaosa 11.2 Ida-Sardiinia 12 Põhja-Tuneesia KESKOSA 2.1. AADRIA MERI 17 Aadria mere põhjaosa 18 Aadria mere lõunaosa (osa) 2.2. JOONIA MERI 13 Hammameti laht 14 Qābise laht 15 Malta 16 Lõuna-Sitsiilia 18 Aadria mere lõunaosa (osa) 19 Joonia mere lääneosa 20 Joonia mere idaosa 21 Joonia mere lõunaosa IDAOSA 3.1. EGEUSE MERI 22 Egeuse meri 23 Kreeta 3.2. LEVANT 24 Põhja-Levant 25 Küpros 26 Lõuna-Levant 27 Levant MUST MERI 4.1. MARMARA 28 Marmara meri 4.2. MUST MERI 29 Must meri 4.3. AASOVI MERI 30 Aasovi meri

B) GFCMi GAPide kaart (GFCM, 2009)

— FAO statistilised rajoonid (punasega) — GFCMi GAPid (mustaga)

01 – Alboráni mere põhjaosa

02 – Alboráni saar

03 – Alboráni mere lõunaosa

04 – Alžeeria

05 – Baleaari saared

06 – Põhja-Hispaania

07 – Lioni laht

08 – Korsika

09 – Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa

10 – Türreeni mere lõuna- ja keskosa

11.1 – Lääne-Sardiinia

11.2 – Ida-Sardiina

12 – Põhja-Tuneesia

13 – Hammameti laht

14 – Qābise laht

15 – Malta

16 – Lõuna-Sitsiilia

17 – Aadria mere põhjaosa

18 – Aadria mere lõunaosa

19 – Joonia mere lääneosa

20 – Joonia mere idaosa

21 – Joonia mere lõunaosa

22 – Egeuse meri

23 – Kreeta

24 – Põhja-Levant

25 – Küpros

26 – Lõuna-Levant

27 – Levant

28 – Marmara meri

29 – Must meri

30 – Aasovi meri

C) GFCMi GAPide geograafilised koordinaadid (GFCM, 2009)







GAPid PIIRID 1 Rannajoon 36° N 5° 36′ W 36° N 3° 20′ W 36° 05′ N 3° 20′ W 36° 05′ N 2° 40′ W 36° N 2° 40′ W 36° N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° W 37° 36′ N 1° W 2 36° 05′ N 3° 20′ W 36° 05′ N 2° 40′ W 35° 45′ N 3° 20′ W 35° 45′ N 2° 40′ W 3 Rannajoon 36° N 5° 36′ W 35° 49′ N 5° 36′ W 36° N 3° 20′ W 35° 45′ N 3° 20′ W 35° 45′ N 2° 40′ W 36° N 2° 40′ W 36° N 1° 13′ W Maroko-Alžeeria piir 4 Rannajoon 36° N 2° 13′ W 36° N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° 30′ W 36° 30′ N 1° W 37° N 1° W 37° N 0° 30′ E 38° N 0° 30′ E 38° N 8° 35′ E Alžeeria-Tuneesia piir Maroko-Alžeeria piir 5 38° N 0° 30′ E 39° 30′ N 0° 30′ E 39° 30′ N 1° 30′ W 40° N 1° 30′ E 40° N 2° E 40° 30′ N 2° E 40° 30′ N 6° E 38° N 6° E 6 Rannajoon 37° 36′ N 1° W 37° N 1° W 37° N 0° 30′ E 39° 30′ N 0° 30′ E 39° 30′ N 1° 30′ W 40° N 1° 30′ E 40° N 2° E 40° 30′ N 2° E 40° 30′ N 6° E 41° 47′ N 6° E 42° 26′ N 3° 09′ E 7 Rannajoon 42° 26′ N 3° 09′ E 41° 20′ N 8° E Prantsusmaa-Itaalia piir 8 43° 15′ N 7° 38′ E 43° 15′ N 9° 45′ E 41° 18′ N 9° 45′ E 41° 20′ N 8° E 41° 18′ N 8° E 9 Rannajoon Prantsusmaa-Itaalia piir 43° 15′ N 7° 38′ E 43° 15′ N 9° 45′ E 41° 18′ N 9° 45′ E 41° 18′ N 13° E 10 Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia) 41° 18′ N 13° E 41° 18′ N 11° E 38° N 11° E 38° N 12° 30′ E 11 41° 47′ N 6° E 41° 18′ N 6° E 41° 18′ N 11° E 38° 30′ N 11° E 38° 30′ N 8° 30′ E 38° N 8° 30′ E 38° N 6° E 12 Rannajoon Alžeeria-Tuneesia piir 38° N 8° 30′ E 38° 30′ N 8° 30′ E 38° 30′ N 11° E 38° N 11° E 37° N 12° E 37° N 11° 04′ E 13 Rannajoon 37° N 11° 04′ E 37° N 12° E 35° N 13° 30′ E 35° N 11° E 14 Rannajoon 35° N 11° E 35° N 15° 18′ E Tuneesia-Liibüa piir 15 36° 30′ N 13° 30′ E 35° N 13° 30′E 35° N 15° 18′ E 36° 30′ N 15° 18′ E 16 Rannajoon 38° N 12° 30′ E 38° N 11° E 37° N 12° E 35° N 13° 30′ E 36° 30′ N 13° 30′ E 36° 30′ N 15° 18′ E 37° N 15° 18′ E 17 Rannajoon 41° 55′ N 15° 08′ E Horvaatia-Montenegro piir 18 Rannajooned (mõlemad pooled) 41° 55′ N 15° 08′ E 40° 04′ N 18° 29′ E Horvaatia-Montenegro piir Albaania-Kreeka piir 19 Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia) 40° 04′ N 18° 29′ E 37° N 15° 18′ E 35° N 15° 18′ E 35° N 19° 10′ E 39° 58′ N 19° 10′ E 20 Rannajoon Albaania-Kreeka piir 39° 58′ N 19° 10′ E 35° N 19° 10′ E 35° N 23° E 36° 30′ N 23° E 21 Rannajoon Tuneesia-Liibüa piir 35° N 15° 18′ E 35° N 23° E 34° N 23° E 34° N 25° 09′ E Liibüa-Egiptuse piir 22 Rannajoon 36° 30′ N 23° E 36° N 23° E 36° N 26° 30′ E 34° N 26° 30′ E 34° N 29° E 36° 43′ N 29° E 23 36° N 23° E 36° N 26° 30′ E 34° N 26° 30′ E 34° N 23° E 24 Rannajoon 36° 43′ N 29° E 34° N 29° E 34° N 32° E 35° 47′ N 32° E 35° 47′ N 35° E Türgi-Süüria piir 25 35° 47′ N 32° E 34° N 32° E 34° N 35° E 35° 47′ N 35° E 26 Rannajoon Liibüa-Egiptuse piir 34° N 25° 09′ E 34° N 34° 13′ E Egiptuse – Gaza sektori piir 27 Rannajoon Egiptuse – Gaza sektori piir 34° N 34° 13′ E 34° N 35° E 35° 47′ N 35° E Türgi-Süüria piir 28 29 30









II LISA

Laevade inspekteerimismenetluse kord sadamariigis

1. Laeva andmed

Sadamainspektorid:

a) kontrollivad, et pardal hoitavad ametlikud dokumendid on kehtivad, võttes vajaduse korral ühendust asjaomase lipuriigiga või rahvusvaheliste laevaregistritega;

b) korraldavad vajaduse korral dokumentide ametliku tõlkimise;

c) kontrollivad, et laeva nimi, lipp, pardatähis ja tähistused (samuti laeva Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number, kui see on olemas) ning rahvusvaheline raadiokutsung on õiged;

d) uurivad võimaluse korral, kas laev on muutnud nime ja/või lippu, ning märgivad sel juhul üles varasema(d) nime(d) ja lipu(d);

e) märgivad üles registreerimissadama, laeva omaniku (ning käitaja ja tegeliku tulusaaja, kui see erineb omanikust), esindaja ja kapteni nime ja aadressi, sh ettevõtte identifitseerimisnumbri ja registreeritud omaniku, kui see on olemas, ning

f) märgivad üles varasemate omanike nimed ja aadressid eelneva viie aasta jooksul.

2. Püügiload

Sadamainspektorid kontrollivad, et kalapüügiluba või kalade ja kalatoodete transpordiluba vastab punkti 1 alusel saadud teabele, ning kontrollivad lubade kehtivusaega ja nende kohaldamist piirkondade, liikide ja püügivahendite suhtes.

3. Muud dokumendid

Sadamainspektorid vaatavad läbi kõik asjakohased dokumendid, sh elektroonilised dokumendid. Asjaomased dokumendid võivad hõlmata logiraamatuid, eelkõige kalapüügipäevikuid, ja ka munsterrolli, lastiplaane ning olemasolu korral kalatrümmide jooniseid või kirjeldusi. Nimetatud hoiuruume või -alasid võidakse kontrollida, et teha kindlaks, kas nende suurus ja koosseis vastab joonistele või kirjeldustele ning kas last on paigutatud lastiplaanide kohaselt. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused dokumendid ka piirkondliku kalandusorganisatsiooni väljastatud püügi- või kaubandusdokumente.

4. Püügivahendid

a) Sadamainspektorid kontrollivad, et pardal olevad püügivahendid vastavad püügilubade tingimustele. Püügivahendeid võidakse kontrollida, et kindlaks teha, kas sellised tunnused nagu võrgusilma suurus (ja võimalikud seadised), võrkude pikkus, õngekonksu suurus jne vastavad kehtivatele õigusaktidele ning kas püügivahendite märgised vastavad nendele, mida laeval on lubatud kasutada.

b) Sadamainspektorid võivad laeva ka läbi otsida, veendumaks et laeval ei ole peidetud või ebaseaduslikke püügivahendeid.

5. Kala ja kalatooted

a) Sadamainspektorid kontrollivad, kuivõrd see on võimalik, kas pardal olevad kalad ja kalatooted on püütud kehtivate lubade tingimuste kohaselt. Selleks kontrollivad sadamainspektorid vajaduse korral kalapüügipäevikut ja esitatud aruandeid, sh neid, mis on edastatud laevaseiresüsteemi kaudu.

b) Pardal hoitavate koguste ja liikide kindlaksmääramiseks võivad sadamainspektorid kontrollida kas trümmis olevat kala või kala lossimise ajal. Seda tehes võivad sadamainspektorid avada karpe, millesse kala on pakendatud, ja liigutada kala või karpe, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust.

c) Mahalaadimisel võivad sadamainspektorid kontrollida lossitud liike ja koguseid. Kõnealune kontroll võib hõlmata toote liiki, eluskaalu (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused) ja ümberarvestustegurit, mida kasutati, et arvutada kaal pärast töötlemist ümber eluskaaluks. Sadamainspektorid võivad kontrollida ka võimalikke pardale jäetud koguseid.

d) Sadamainspektorid võivad kontrollida kogu pardal oleva saagi kogust ja koostist, sh proovivõtu teel.

6. Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kontrollimine

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklit 11.

7. Aruanne

Pärast inspekteerimist koostab ja allkirjastab inspektor kirjaliku aruande ning esitab laeva kaptenile selle koopia.

8. Sadamariigi inspekteerimise tulemused

Sadamariigi inspekteerimise tulemused hõlmavad vähemalt järgmist teavet:

1. Inspekteerimise andmed:

— inspekteerimise eest vastutav asutus (inspekteerimise eest vastutava asutuse nimi või asutuse määratud muu asutuse nimi),

— inspektori nimi,

— inspekteerimise kuupäev ja kellaaeg,

— inspekteerimissadam (koht, kus laeva on inspekteeritud) ning

— kuupäev (aruande koostamise kuupäev).

2. Laeva andmed:

— laeva nimi,

— laeva tüüp,

— püügivahendite liik,

— laeva pardatähis (laeva pardanumber) ja IMO number (kui on olemas) ja vajaduse korral muud numbrid,

— rahvusvaheline raadiokutsung,

— MMSI number (liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood), kui on olemas,

— lipuriik (riik, kus laev on registreeritud),

— olemasolu korral eelmised nimed ja lipuriigid,

— kodusadam (sadam, kus laev on registreeritud) ja varasemad kodusadamad,

— laeva omanik (nimi, aadress, kontaktandmed),

— tegelik tulusaaja, kui erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),

— laeva käitaja, kes vastutab laeva kasutamise eest, kui see erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),

— laeva esindaja (nimi, aadress, kontaktandmed),

— olemasolu korral eelmiste omanike nimi ja aadress,

— kapteni ja püügimeistri nimi, kodakondsus ja merendusalane kvalifikatsioon ning

— munsterroll.

3. Kalapüügiluba (litsentsid/load):

— laevale antud load püüda kala või transportida kala ja kalatooteid,

— loa väljastanud riik,

— lubade tingimused, sh piirkonnad ja kehtivusaeg,

— asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon,

— lubade piirkonnad, reguleerimisala ja kehtivusaeg,

— lubatud eraldiste üksikasjad – kvoodid, püügikoormus või muu,

— lubatud liigid, kaaspüük ja püügivahendid ning

— ümberlaadimise andmed ja dokumendid (vajaduse korral).

4. Püügireisi andmed:

— püügireisi alguse kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja koht,

— külastatud piirkonnad (sisenemine ja väljumine erinevatest piirkondadest),

— ümberlaadimistoimingud merel (kuupäev, liigid, koht, ümberlaaditud kala kogus),

— viimasena külastatud sadam,

— käimasoleva püügireisi lõpu kuupäev ja kellaaeg ning

— järgmine kavandatav külastatav sadam, vajaduse korral.

5. Saagi inspekteerimise tulemused:

— lossimise algus ja lõpp (kellaajad ja kuupäev),

— kalaliigid,

— tooteliik,

— eluskaal (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused),

— asjaomane ümberarvestustegur,

— kaal pärast töötlemist (lossitud kogused liikide kaupa ja kirjeldused),

— vastav eluskaal (lossitud kogustele vastav eluskaal, toote mass korrutatud ümberarvestusteguriga),

— kontrollitud kala ja kalatoodete kavandatav sihtkoht ning

— vajaduse korral pardal hoitava kala kogus ja liigid.

6. Püügivahendite inspekteerimise tulemused:

— püügivahendite liikide üksikasjad.

7. Järeldused:

— inspekteerimise järeldused, sh arvatavate rikkumiste kirjeldus ja viited asjaomastele eeskirjadele ja meetmetele. Sellekohased tõendid lisatakse inspekteerimisaruandele.









III LISA

A) GFCM/SAC laevastiku osadeks liigitamine







Rühmad < 6 meetrit 6–12 meetrit 12–24 meetrit Üle 24 meetri 1. Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad A 2. Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad B C 3. Traalerid D E F 4. Seinerid G H 5. Õngejadakalapüügi laevad I 6. Pelaagilise traalpüügi laevad J 7. Tuunipüügiseinerid K 8. Tragipüügilaevad L 9. Mitmeotstarbelised laevad M

Laevastiku osade kirjeldus

A Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad – kõik mootorita (tuule jõul või käituriga liikuvad) laevad, mille üldpikkus on alla 12 m.

B Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad, mille pikkus on alla 6 m – kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on alla 6 m.

C Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad, mille pikkus on 6–12 m – kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.

D Traalerid, mille pikkus on alla 12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on alla 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

E Traalerid, mille pikkus on 12–24 m – kõik laevad, mille üldpikkus on 12–24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

F Traalerid, mille pikkus on üle 24 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

G Seinerid, mille pikkus on 6–12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga.

H Seinerid, mille pikkus on üle 12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga, välja arvatud laevad, millel kasutatakse seinnoota tuunipüügiks mis tahes ajal aasta jooksul.

I Õngejadakalapüügi laevad, mille pikkus on üle 6 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük õngejadadega.

J Pelaagilise traalpüügi laevad, mille pikkus on üle 6 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük pelaagilise traaliga.

K Tuunipüügiseinerid – kõik laevad, millel kasutatakse tuunipüügiks seinnoota mis tahes ajavahemiku jooksul aastas.

L Tragipüügilaevad, mille pikkus on üle 6 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjavõrkudega.

M Mitmeotstarbelised laevad, mille pikkus on üle 12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.

Märkus: kõikidesse lahtritesse võib lisada teavet. Eespool esitatud tabeli tühjad lahtrid tähendavad seda, et asjaomaseid laevu ei ole palju. Vajaduse korral on siiski soovitav liita „tühja lahtri” teave kõige sobivama kõrvaloleva „halli lahtri” teabele.

B) Nominaalse püügikoormuse mõõtmist käsitlev tabel







Püügivahend Skaala ja mõõtmed Võimsus Tegevus Nominaalne püügikoormus (1) Tragi (molluskite püüdmiseks) Avatud võrgusuu, võrgusuu laius GT Kalapüügi aeg Selle ala pindala, kus kasutati tragisid (2) Traal (sh põhjavõrgud lestaliste püüdmiseks) Traali liik (pelaagiline, põhja-) GT ja/või GRT Mootori võimsus Võrgusilma suurus Võrgu suurus (võrguava laius) Kiirus GT Kalapüügi aeg GT × päevade arv GT × tundide arv kW × päevade arv Seinnoot Võrgu pikkus ja sügavus GT Valguse tugevus Väikepaatide arv GT Võrgu pikkus ja sügavus Otsingu aeg Pardale hiivamine GT × vettelaskmiste arv Võrgu pikkus × pardalehiivamiste arv Võrgud Võrgu tüüp (nt abar, nakkevõrk) Võrgu pikkus (määrustega ette nähtud) GT Võrgu pindala Võrgusilma suurus Võrgu pikkus ja sügavus Kalapüügi aeg Võrgu pikkus × päevade arv Pindala × päevade arv Õngejadad Konksude arv GT Õngejadade arv Konksude omadused Sööt Konksude arv Õngejadade arv Kalapüügi aeg Konksude arv × tundide arv Konksude arv × päevade arv Õngejadade arv × päevade/tundide arv Lõkspüünised GT Lõkspüüniste arv Kalapüügi aeg Lõkspüüniste arv × päevade arv Seinerid/ peibutuspüügivahendid Peibutuspüügivahendite arv Number of FADs Püügireiside arv Peibutuspüügivahendite arv × püügireiside arv (1) Püügikoormust käsitlevad meetmed, mis ei hõlma ajaliselt kindlaksmääratud tegevust, tuleks ajaliselt määratleda (nt aasta). (2) Kalapüügi intensiivsuse arvutamiseks (püügikoormus/km2) ning püügikoormuse sidumiseks püütud liikidega tuleks viidata konkreetsele piirkonnale (märkida pindala).

C) GFCMi 1. ülesanne – tegevusüksused

▼M2









IV LISA







GFCMi INSPEKTORI ISIKUTUNNISTUSE NÄIDIS Vahemere üldine kalanduskomisjon GFCM GFCM Selle inspektori isikutunnistuse omanik on GFCMi inspektor, kes on ametisse nimetatud Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) rahvusvahelise ühisinspekteerimis- ja järelevalvekava tingimuste alusel ning kellel on volitused tegutseda GFCMi eeskirjade alusel. INSPEKTORI ISIKUTUNNISTUS Foto Lepinguosaline Inspektori nimi: Kaardi nr …… Väljaandev asutus …… Inspektor Koostamise kuupäev: Kehtib viis aastat









V LISA

GFCMi INSPEKTSIOONI VIMPLI NÄIDIS









VI LISA

GFCMi INSPEKTEERIMISARUANNE

1. INSPEKTOR(ID)

Nimi … Lepinguosaline … GFCMi isikutunnistuse number …

Nimi … Lepinguosaline … GFCMi isikutunnistuse number …

Nimi … Lepinguosaline … GFCMi isikutunnistuse number …

2. LAEV, MILLEL INSPEKTOR(ID) ASUB (ASUVAD)

2.1 Nimi ja registrinumber …

2.2 Lipuriik …

3. TEAVE INSPEKTEERITAVA LAEVA KOHTA

3.1 Nimi ja registrinumber …

3.2 Lipuriik …

3.3 Kapten (nimi ja aadress) …

3.4 Laeva omanik (nimi ja aadress) …

3.5 GFCMi registri number …

3.6 Laeva tüüp …

4. ASUKOHT

4.1 Inspekteeriva laeva kapteni poolt kindlaks tehtud asukoht kl … UTC Laiuskraad … Pikkuskraad …

4.2 Kalalaeva kapteni poolt kindlaks tehtud asukoht kl … UTC Laiuskraad … Pikkuskraad …

5. INSPEKTEERIMISE ALGUSE JA LÕPU KUUPÄEV JA KELLAAEG

5.1 Kuupäev … Pardaletuleku kellaaeg … UTC – Lahkumise aeg … UTC

6. PARDAL OLEVATE PÜÜGIVAHENDITE LIIK







Traallaudadega põhjatraal – OTB Traallaudadega pelaagiline traal – OTM Krevetitraal – TBS Seinnoot – PS Ankurdatud nakkevõrgud (kinnitatud) – GNS Põhjaõngejadad – LLS Harrastuspüügivahendid – RG Muu (täpsustada)

7. VÕRGUSILMA SUURUS – MILLIMEETRITES

7.1 Lubatud võrgusilma suurus: … mm

7.2 Keskmise võrgusilma suuruse mõõtmise tulemus: … mm

7.3 Rikkumine: JAH  – EI  … Kui JAH, siis viide õigusnormile:

8. PARDAL OLEVA SAAGI INSPEKTEERIMINE

8.1 Pardal oleva saagi inspekteerimise tulemused:







LIIK (FAO kolmetäheline kood) Kokku (kg) Esitusviis Inspekteeritud valim Alamõõduliste kalade %

8.2 Rikkumine: JAH  – EI  … Kui JAH, siis viide õigusnormile:

9. PARDAL OLEVATE DOKUMENTIDE JA LAEVASEIRESÜSTEEMI INSPEKTEERIMINE

9.1 Püügipäevik: JAH  – EI 

9.2 Rikkumine: JAH  – EI  … Kui JAH, siis viide õigusnormile:

9.3 Püügilitsents: JAH  – EI 

9.4 Rikkumine: JAH  – EI  … Kui JAH, siis viide õigusnormile:

9.5 Eripüügiluba: JAH  – EI 

9.6 Rikkumine: JAH  – EI  … Kui JAH, siis viide õigusnormile:

9.7 Laevaseiresüsteem: JAH  – EI  …töökorras: JAH  – EI 

9.8 Rikkumine: JAH  – EI  … Kui JAH, siis viide õigusnormile:

10. RIKKUMISTE NIMEKIRI

 Kalapüük ilma lepinguosalise lipuriigi väljaantud litsentsi või loata – viide õigusnormile:

 GFCMi aruandlusnõuete kohaste püügiandmete ja püügiga seotud andmete kohta piisava arvestuse pidamata jätmine või selliste püügi- ja/või püügiga seotud andmete kohta valeandmete esitamine – viide õigusnormile:

 Kalapüük keelualal – viide õigusnormile:

 Kalapüük keeluajal – viide õigusnormile:

 Keelatud püügivahendite kasutamine – viide õigusnormile:

 Kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või tahtlik varjamine – viide õigusnormile:

 Rikkumise uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine – viide õigusnormile:

 Arvukad rikkumised, mis üheskoos moodustavad GFCMi eeskirjade kohaselt kehtivate meetmete tõsise eiramise.

 Volitatud inspektori solvamine, talle vastu hakkamine, hirmutamine, seksuaalne ahistamine, sekkumine tema töösse või selle põhjuseta takistamine või viivitamine.

 Laevaseire satelliitsüsteemide häirimine ja/või ilma laevaseiresüsteemita töötamine – viide õigusnormile:

11. PARDAL KOPEERITUD DOKUMENTIDE NIMEKIRI

……

……

……

……

……

……

……

……

12. LAEVA KAPTENI MÄRKUSED JA ALLKIRI

……

……

……

……

……

……

……

……

Kapteni allkiri: …

13. INSPEKTORI(TE) MÄRKUSED JA ALLKIRI (ALLKIRJAD):

……

……

……

……

……

……

……

……

Inspektori(te) allkiri (allkirjad): …









VII LISA

GFCMi VAATLUSARUANNE

1. Vaatluste kuupäev: ……/……/…… Kellaaeg: … UTC

2. Vaadeldud laeva asukoht:

Laiuskraad … – Pikkuskraad …

3. Kurss: … – Kiirus …

4. Vaadeldud laeva nimi:

5. Vaadeldud laeva lipuriik:

6. Pardanumber/-tähis:

7. Laeva tüüp:

 Kalalaev

 Kaubalaev

 Külmutuslaev

 Muu (täpsustada)

8. Rahvusvaheline raadiokutsung:

9. IMO number (kui on olemas):

10. Tegevus(ed):

 Kalapüük

 Navigeerimine

 Triivpüük

 Ümberlaadimine

11. Raadioside:  JAH –  EI

12. Vaadeldud laeva kapteni nimi ja kodakondsus: …

13. Vaadeldud laeva pardal olevate inimeste arv: …

14. Vaadeldud laeva pardal olev saak: …

15. Teabe koguja:

Inspektori nimi:

Lepinguosaline:

GFCMi isikutunnistuse number:

Patrull-laeva nimi:









VIII LISA

BESUUGOT PÜÜDVATE LAEVADE NIMEKIRJA KANTAVAD ANDMED

Artiklis 22i osutatud nimekiri sisaldab iga laeva kohta järgmist teavet:

— laeva nimi;

— laeva registrinumber (lepinguosaliste määratud kood);

— GFCMi registreerimisnumber (riigi kolmetäheline ISO-kood + 9 numbrit, nt xxx000000001);

— registreerimissadam (sadama täisnimi);

— eelmine nimi (kui neid on);

— eelmine lipuriik (kui neid on);

— varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on);

— rahvusvaheline raadiokutsung (kui on);

— laevaseiresüsteem (JAH/EI);

— laeva tüüp, kogupikkus ja brutotonnaaž (GT) ja/või brutoregistertonnaaž (GRT) ning mootori võimsus kilovattides;

— omaniku (omanike) ja käitaja(te) nimi ja aadress;

— peamine püügivahend / peamised püügivahendid, mida kasutatakse besuugo püügiks ning laevastiku segment ja tegevusüksus vastavalt andmete kogumise võrdlusraamistikule (DCRF);

— hooaeg, mil on lubatud besuugot püüda.