a) Šarniir on liiga tihke.

c) Piduripedaali libisemisvastane osa puudub, on lahtine või siledaks kulunud.

c) Mitmemähiseline kaitseklapp või rõhualandusventiil ei tööta.

a) Ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu).

c) Ühendused on lahti või süsteem lekib.

a) Käepide on pragunenud, kahjustunud või liigselt kulunud.

d) Tööseade puudub, see on kahjustunud või ei tööta.

c) Kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele.

b) Kangiliigend või lukustusmehhanism on ülemäära kulunud.

c) Klapp/ventiil on ebakindel või valesti paigaldatud.

a) Klapp/ventiil on kahjustunud või õhku lekib liigselt.

c) Ülemäärased lekked.

b) Kraan või klapp on ebakindel või valesti paigaldatud.

a) Kraan või isetihenev ventiil on defektne.

c) Paak on ebakindel või valesti paigaldatud.

a) Paak on kahjustunud, roostes või lekib.

f) Pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne.

c) Peasilinder on ebakindel.

b) Peasilinder on defektne või lekib.

a) Võimendi on defektne või ebatõhus.

d) Torud on paigaldatud valesse kohta.

c) Torud on kahjustunud või ülemäära roostes.

e) Voolikud on poorsed.

d) Voolikud paisuvad rõhu all.

c) Voolikud või ühenduskohad lekivad.

b) Voolikud on kahjustunud, mässitud, väändunud või liiga lühikesed.

c) Katted puuduvad.

b) Katted on määrdunud (õli, määre jne).

a) Katted on ülemääraselt kulunud.

d) Alusplaat on ebakindel.

c) Trumlid või kettad puuduvad.

b) Trumlid või kettad on määrdunud (õli, määre jne).

a) Trumlid või kettad on ülemääraselt kulunud, roostes, kriimustatud või pragunenud, ebakindlad või mõranenud.

e) Pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud.

d) Trossijuhik on defektne.

c) Tross, varras või liitmik on ebakindel.

b) Komponent on ülemääraselt kulunud või roostes.

a) Tross on kahjustunud või sõlmes.

f) Tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud.

d) Tööseade on ülemäära roostes.

c) Tööseade on ebakindel või valesti paigaldatud.

a) Tööseade on mõranenud või kahjustunud.

f) Andmed on loetamatud või ei vasta nõuetele () .

c) Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta.

b) Ühendused on valesti reguleeritud.

a) Ühendused on defektsed.

c) Kompensaator on valesti paigaldatud või asendatud.

b) Kompensaator on defektne.

a) Kompensaator on kahjustunud, kinni kiilunud või liigub valesti, on ülemäärselt kulunud või valesti reguleeritud.

b) Süsteem on ilmselt defektne või puudub.

a) Ühendused või kinnitused on ebakindlad.

1.1.19. Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav)

d) Mis tahes komponenti on sobimatult parandatud või muudetud.

c) Mis tahes komponent on ebakindel või valesti paigaldatud.

a) Muud süsteemi seadmed (näiteks jäätumisvastane pump, õhukuivati jms) on väliselt kahjustatud või ülemäära roostes, nii et see kahjustab pidurisüsteemi.

b) Ühendused on kahjustunud, kasutuskõlbmatud või lekivad.

1.1.22. Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad)

c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine).

b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust.

a) Ühe või enama ratta pidurdusjõud on ebapiisav.

c) N1-kategooria sõidukite puhul 45 %

1.3. Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga)

c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine).

b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust.

a) Ühe või enama ratta pidurdusjõud on ebapiisav.

Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.1 osutatud meetodit.

Pidurdusjõud on väiksem kui 50 % (4) punktis 1.2.2 osutatud sõidupiduri pidurdusjõust registrimassi järgi arvutatuna või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summa järgi arvutatuna.

Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.2 osutatud meetodit.

a) Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad või on ilmselt defektsed.

c) Lambda väärtus ei jää vahemikku 1 ± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga.

b) või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad

a) Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad või on ilmselt defektsed.

c) Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust.

b) kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete () alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis

ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil;

a) Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes () kindlaksmääratud kuupäeva,

5. Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirväärtuse. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt piirväärtusele alla, võttes arvesse asjakohaseid hälbeid.

3. Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit.

2. Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast.

1. Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist.

c) Katsemenetlus:

i) Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal.

1. Sõidukit võib katsetada ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras.

a) Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud.