02006L0043 — ET — 05.01.2023 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/43/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 157 9.6.2006, lk 87)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/43/EÜ,

17. mai 2006,

mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ

(EMPs kohaldatav tekst)







I PEATÜKK

SISU JA MÕISTED

▼M4

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse normid, mis käsitlevad raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M3

1) kohustuslik audit – raamatupidamise aastaaruanne või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete audit, mida: a) nõutakse liidu õigusega; b) nõutakse siseriikliku õigusega väikeste ettevõtjate puhul; c) väikeste ettevõtjate taotlusel tehakse vabatahtlikult ning see vastab siseriiklike õigusaktide nõuetele, mis on samaväärsed punktis b sätestatud auditi suhtes kehtestatud nõuetega, juhul kui siseriiklikus õiguses on sellised auditid määratletud kohustuslike audititena;

▼M4

2) vandeaudiitor – füüsiline isik, keda liikmesriigi pädevad asutused tunnustavad vastavalt käesolevale direktiivile tegema kohustuslikke auditeid ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli;

3) audiitorühing – mis tahes õigusliku vormiga juriidiline isik või muu üksus, keda liikmesriigi pädevad asutused tunnustavad vastavalt käesolevale direktiivile tegema kohustuslikke auditeid ja, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli;

4) kolmanda riigi auditeeriv üksus – mis tahes õiguslikus vormis üksus, kes teeb kolmandas riigis asutatud äriühingu raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditeid, või, kui see on kohaldatav, teeb kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, ning ei ole seejuures üheski liikmesriigis artikli 3 kohase tunnustamise tulemusena audiitorühinguna registreeritud üksus;

5) kolmanda riigi audiitor – füüsiline isik, kes teeb kolmandas riigis asutatud äriühingu raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete auditeid või, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruannete audiitorkontrolli ning kes on muu kui mis tahes liikmesriigis artiklite 3 ja 44 kohase tunnustamise tulemusena vandeaudiitorina registreeritud isik;

6) kontserni audiitor – vandeaudiitor või audiitorühing, kes teeb konsolideeritud aastaaruande kohustuslikke auditeid või, kui see on kohaldatav, teeb konsolideeritud kestlikkusaruannete audiitorkontrolli;

▼B

7) võrgustik – laiem struktuur, — mille eesmärgiks on koostöö ja millesse vannutatud audiitor või audiitorühing kuulub ning — mille selgeks eesmärgiks on jagada kasumit või kulusid või millel on ühised omanikud, kontroll või juhtimine, ühine kvaliteedikontrollipoliitika ja -menetlused, ühine äristrateegia, ühine kaubamärk või märkimisväärse osa ühiseid professionaalseid ressursse;

8) audiitorühingu sidusettevõtja – mis tahes õigusliku vormiga ettevõtja, mis on audiitorühinguga seotud ühtse omandi, kontrolli või juhtimise kaudu;

9) auditi aruanne – direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 51a ja direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 37 märgitud aruanne, mille on väljastanud vannutatud audiitor või audiitorühing;

▼M3

10) pädev asutus – õigusaktiga määratud asutus, kes vastutab vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tegevuse reguleerimise ja/või järelevalve või nendega seotud konkreetsete aspektide eest; viide pädevale asutusele konkreetses artiklis on viide asutusele, kes vastutab kõnealuses artiklis osutatud ülesannete täitmise eest;

▼M3 —————

▼B

12) rahvusvahelised raamatupidamisstandardid – rahvusvahelised raamatupidamisstandardid (IAS), rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS) ja nendega seotud tõlgendused (SIC-IFRIC tõlgendused), hilisemad nende standardite muudatused ja nendega seotud tõlgendused, tulevased standardid ja nendega seotud tõlgendused, mille on välja andnud või vastu võtnud rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB);

▼M3

13) avaliku huvi üksus: a) liikmesriigi õigusega reguleeritud üksus, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda mis tahes liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses; b) krediidiasutus, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL ( 1 ) artikli 3 lõike 1 punktis 1, välja arvatud kõnealuse direktiivi artiklis 2 osutatud krediidiasutused; c) kindlustusandja direktiivi 91/674/EMÜ artikli 2 lõike 1 tähenduses või d) üksus, kes on liikmesriikide poolt nimetatud avaliku huvi üksuseks, näiteks ettevõtja, kes on olulise ühiskondliku tähtsusega selle tegevuse iseloomu, suuruse või töötajate arvu tõttu;

▼B

14) ühistu – Euroopa ühistu nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) ( 2 ) artikli 1 tähenduses või mis tahes muu ühistu, mille puhul on ühenduse õiguse alusel nõutav kohustuslik audit, nagu näiteks krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 punkti 1 tähenduses ning kindlustusseltsid direktiivi 91/674/EMÜ artikli 2 lõike 1 tähenduses;

▼M3

15) mittepraktiseeriv isik – füüsiline isik, kes ei ole avaliku järelevalve süsteemi juhtimises osalemise ajal või vähemalt kolm aastat enne avaliku järelevalve süsteemi juhtimises osalemist teinud kohustuslikke auditeid, omanud hääleõigust audiitorühingus, olnud audiitorühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liige ega töötanud audiitorühingus või olnud sellega seotud mingil muul viisil;

▼B

16) võtmetähtsusega auditeerimispartner(id): a) vannutatud audiitor(id), kelle audiitorühing on määranud teatud auditi töövõtu puhul peamiseks/peamisteks vastutaja(te)ks ning kes seega vastutab/vastutavad kohustusliku auditi tegemise eest audiitorühingu nimel; b) kontserni auditi puhul vähemalt vannutatud audiitor(id), kelle audiitorühing on määranud peamiseks/peamisteks vastutaja(te)ks kontserni kohustusliku auditeerimise eest, ning vannutatud audiitor(id), kes on määratud peamiseks/peamisteks vastutaja(te)ks oluliste tütarettevõtjate puhul, või c) vannutatud audiitor(id), kes allkirjastavad auditi aruande;

▼M4

16a) võtmetähtsusega kestlikkuspartner – a) vandeaudiitor, kelle audiitorühing on määranud audiitorühingu nimel konkreetseks kindlust andvaks töövõtuks ja kes on peamine vastutaja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest, või b) kui tegemist on konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, siis vähemalt vandeaudiitor, kelle audiitorühing on määranud peamiseks vastutajaks kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest kontserni tasandil, ja vandeaudiitor, kes on määratud peamiseks vastutajaks oluliste tütarettevõtjate tasandil, või c) vandeaudiitor, kes allkirjastab artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande;

▼M3

17) keskmise suurusega ettevõtjad – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL ( 3 ) artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 3 osutatud ettevõtjad;

18) väikesed ettevõtjad – direktiivi 2013/34/EL artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 2 osutatud ettevõtjad;

19) päritoluliikmesriik – liikmesriik, kus vannutatud audiitor või audiitorühing on tunnustatud vastavalt artikli 3 lõikele 1;

20) vastuvõttev liikmesriik – liikmesriik, kus päritoluliikmesriigi poolt tunnustatud vannutatud audiitor taotleb tunnustamist ka vastavalt artiklile 14, või liikmesriik, kus päritoluliikmesriigi poolt tunnustatud audiitorühing taotleb registreerimist või kus ta registreeritakse vastavalt artiklile 3a;

▼M4

21) „kestlikkusaruandlus“ või „kestlikkusaruanne“ – direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 18 määratletud kestlikkusaruandlus;

22) „kestlikkusaruannete audiitorkontroll“ või „kestlikkusaruandluse audiitorkontroll“ – selliste toimingute tegemine, mille tulemusena vandeaudiitor või audiitorühing koostab arvamuse kooskõlas direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktiga aa ja artikli 34 lõikega 2;

23) sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja – vastavushindamisasutus, kes on akrediteeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 ( 4 ) konkreetseks vastavushindamistegevuseks, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa.

▼B







II PEATÜKK

TUNNUSTAMINE, JÄTKUÕPE JA VASTASTIKUNE TUNNUSTAMINE

Artikkel 3

Vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamine

1. Kohustuslikke auditeid teevad ainult vannutatud audiitorid või audiitorühingud, keda on tunnustanud kohustuslikku auditit nõudev liikmesriik.

2. ►M3 ◄ Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise eest.

▼M3 —————

▼B

3. Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, võivad liikmesriikide pädevad asutused vannutatud audiitoritena tunnustada ainult neid füüsilisi isikuid, kes täidavad vähemalt artiklites 4 ja 6–10 sätestatud tingimusi.

4. Liikmesriikide pädevad asutused võivad tunnustada audiitorühingutena üksnes selliseid üksusi, kes täidavad järgmisi tingimusi: a) füüsilised isikud, kes teevad kohustuslikke auditeid audiitorühingu nimel, peavad täitma vähemalt artiklites 4 ja 6–12 sätestatud tingimusi ning peavad olema asjaomases liikmesriigis vannutatud audiitoritena tunnustatud; ▼M3 ►C1 b) enamus üksuse häältest peab kuuluma audiitorühingutele, kes on tunnustatud mis tahes liikmesriigis, või füüsilistele isikutele, kes täidavad vähemalt artiklites 4 ja 6–12 sätestatud tingimusi. ◄ Liikmesriigid võivad sätestada, et need füüsilised isikud peavad olema tunnustatud ka mõnes teises liikmesriigis. Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 45 osutatud ühistute, hoiupankade ja samalaadsete üksuste ning nende tütarettevõtjate või õigusjärglaste kohustusliku auditi eesmärgil võivad liikmesriigid sätestada muid hääleõigust käsitlevaid erinorme; ▼B c) kuni 75 % enamus üksuse haldus- või juhtimisorgani liikmetest peavad olema mis tahes liikmesriigis tunnustatud audiitorühingud või füüsilised isikud, kes täidavad vähemalt artiklites 4 ja 6–12 kehtestatud tingimusi. Liikmesriigid võivad sätestada, et need füüsilised isikud peavad olema tunnustatud ka mõnes teises liikmesriigis. Kui organis ei ole üle kahe liikme, peab üks neist täitma vähemalt käesolevas punktis sätestatud tingimusi; d) audiitorühing täidab artiklis 4 kehtestatud tingimust.

Liikmesriigid võivad kehtestada täiendavaid tingimusi ainult seoses punktiga c. Nimetatud tingimused peavad olema proportsionaalsed taotletava eesmärgiga ning ei tohi minna vältimatult vajalikust kaugemale.

▼M3

Artikkel 3a

Audiitorühingute tunnustamine

1. Erandina artikli 3 lõikest 1 on liikmesriigis tunnustatud audiitorühingul õigus teha kohustuslikke auditeid teises liikmesriigis, tingimusel et võtmetähtsusega auditeerimispartner, kes viib audiitorühingu nimel läbi kohustuslikku auditit, tegutseb vastuvõtvas liikmesriigis kooskõlas artikli 3 lõike 4 punktiga a.

2. Audiitorühing, kes soovib teha kohustuslikke auditeid teises liikmesriigis kui tema päritoluliikmesriik, registreerib end vastuvõtvas liikmesriigis pädeva asutuse juures vastavalt artiklitele 15 ja 17.

3. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus registreerib audiitorühingu, kui ta on veendunud, et audiitorühing on registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures. Kui vastuvõttev liikmesriik kavatseb tugineda tõendile, mis tõendab audiitorühingu registreerimist päritoluliikmesriigis, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuda, et päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud tõend ei tohi olla vanem kui kolm kuud. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teavitab päritoluliikmesriigi pädevat asutust audiitorühingu registreerimisest.

▼B

Artikkel 4

Hea maine

Liikmesriigi pädevad asutused võivad tunnustada ainult hea mainega füüsilisi isikuid või äriühinguid.

Artikkel 5

Tunnustamise kehtetuks tunnistamine

1. Vannutatud audiitori või audiitorühingu tunnustamine tunnistatakse kehtetuks, kui selle isiku või äriühingu hea maine on tõsiselt kahjustada saanud. Siiski võivad liikmesriigid määrata mõistliku ajavahemiku hea mainega seotud nõudmiste täitmiseks.

2. Audiitorühingu tunnustamine tunnistatakse kehtetuks, kui vähemalt ühte artikli 3 lõike 4 punktides b ja c kehtestatud tingimustest enam ei täideta. Siiski võivad liikmesriigid määrata mõistliku ajavahemiku nende tingimuste täitmiseks.

▼M3

3. Kui vannutatud audiitori või audiitorühingu tunnustamine tunnistatakse mingil põhjusel kehtetuks, teavitab tunnustamise kehtetuks tunnistanud päritoluliikmesriigi pädev asutus kõnealusest otsusest ja selle põhjustest nende vastuvõtvate liikmesriikide asjaomaseid pädevaid asutusi, kus vannutatud audiitor või audiitorühing on samuti registreeritud kooskõlas artikliga 3a, artikli 16 lõike 1 punktiga c ning artikli 17 lõike 1 punktiga i.

▼M4

Artikkel 6

Haridusalane kvalifikatsioon

1. Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, võidakse füüsilist isikut tunnustada kohustusliku auditi läbiviijana üksnes siis, kui ta on saavutanud ülikooli astuja või muu samaväärse taseme, seejärel läbinud teoreetilise õppe, praktilise koolituse ning sooritanud ülikooli lõpueksami või muul samaväärsel tasemel kutsealase pädevuse eksami, mille asjaomane liikmesriik on korraldanud või mida ta tunnustab.

2. Füüsilisele isikule võib lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kohustusliku auditi läbiviimise loale anda loa ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemiseks, kui on täidetud käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud täiendavad erinõuded.

3. Artiklis 32 osutatud pädevad asutused teevad omavahel koostööd, et saavutada käesolevas artiklis sätestatud nõuete ühtlustamine. Sellise koostöö puhul võtavad pädevad asutused arvesse auditeerimise ja audiitori kutseala arengut ning eelkõige lähenemist, mis selle kutseala puhul on juba toimunud. Nad teevad koostööd Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komiteega (CEAOB) ja määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 20 osutatud pädevate asutustega, kui selline lähenemine on seotud avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga.

Artikkel 7

Kutsealase pädevuse eksam

1. Artiklis 6 osutatud kutsealase pädevuse eksam tagab vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ainetes, mis on olulised kohustusliku auditi tegemiseks, ning suutlikkuse neid teadmisi praktikas rakendada. Vähemalt osa sellest eksamist peab olema kirjalik.

2. Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, tagatakse artiklis 6 osutatud kutsealase pädevuse eksamiga vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ainetes, mis on olulised kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemiseks, ning suutlikkuse neid teadmisi praktikas rakendada. Vähemalt osa sellest eksamist peab olema kirjalik.

▼B

Artikkel 8

Teoreetiliste teadmiste kontroll

1. Eksami käigus läbiviidav teoreetiliste teadmiste kontroll hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: a) üldine raamatupidamisteooria ja raamatupidamise põhimõtted; b) raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete koostamisega seotud õigusaktid ja standardid; c) rahvusvahelised raamatupidamisstandardid; d) finantsanalüüs; e) kulu- ja juhtimisarvestus; f) riskijuhtimine ja sisekontroll; g) auditeerimine ja kutseoskused; h) kohustusliku auditi ja vannutatud audiitoritega seotud õigusaktid ja kutsestandardid; ▼M3 i) artiklis 26 osutatud rahvusvahelised auditeerimisstandardid; ▼B j) kutse-eetika ja sõltumatus.

2. See hõlmab ka vähemalt järgmisi teemasid auditeerimisega seotud ulatuses: a) äriühinguõigus ja hea ühingujuhtimise tava; b) pankrotiõigus ja samalaadsed menetlused; c) maksuõigus; d) tsiviil- ja kaubandusõigus; e) sotsiaalkindlustusõigus ja tööõigus; f) infotehnoloogia ja arvutisüsteemid; g) äri-, üld- ja finantsmajandus; h) matemaatika ja statistika; i) äriühingu finantsjuhtimise üldpõhimõtted.

▼M3 —————

▼M4

3. Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, hõlmab lõikes 1 osutatud teoreetiliste teadmiste eksam ka vähemalt järgmisi teemasid: a) aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruande koostamisega seotud õiguslikud nõuded ja standardid; b) kestlikkusanalüüs; c) kestlikkusaspektidega seotud hoolsuskohustuse täitmise menetlused; d) artiklis 26a osutatud kestlikkusaruandluse õiguslikud nõuded ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid.

▼B

Artikkel 9

Erandid

1. Erandina artiklitest 7 ja 8 võib liikmesriik sätestada, et isik, kes on sooritanud ülikooli- või samaväärse eksami või kellel on ülikoolidiplom või samaväärne kvalifikatsioon ühes või mitmes artiklis 8 osutatud ainetest, võidakse vabastada teoreetiliste teadmiste kontrollist selle eksami või diplomiga hõlmatud ainetes.

2. Erandina artiklist 7, võib liikmesriik sätestada, et isik, kellel on ülikoolidiplom või samaväärne kvalifikatsioon ühes või mitmes artiklis 8 osutatud ainetest, võidakse nimetatud ainetes vabastada teoreetiliste teadmiste praktikas rakendamise oskuse kontrollist, kui ta on läbinud nendes ainetes praktilise koolituse, mis on kinnitatud riigis tunnustatud eksami või diplomiga.

Artikkel 10

Praktiline koolitus

▼M3

1. Selleks et tagada teoreetiliste teadmiste praktikas rakendamise oskus, mille kontrollimist eksam sisaldab, peab koolitatav isik läbima vähemalt kolmeaastase praktilise väljaõppe, mis muu hulgas hõlmab raamatupidamise aastaaruannete, konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete või samalaadsete raamatupidamise aruannete auditeerimist. Vähemalt kaks kolmandikku sellest praktilisest väljaõppest tuleb läbida ükskõik millises liikmesriigis tunnustatud vannutatud audiitori või audiitorühingu juures.

▼M4

Et tunnustada vandeaudiitorit või koolitatavat isikut ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, peab vähemalt kaheksa kuud esimeses lõigus osutatud praktilisest koolitusest moodustama aruandeaasta ja konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontroll või muud kestlikkusega seotud teenused.

▼B

2. Liikmesriigid peavad tagama, et koolituse viivad läbi isikud, kelle puhul on tagatud, et nad on võimelised praktilist koolitust läbi viima.

Artikkel 11

Pikaajalisest praktilisest kogemusest saadud kvalifikatsioon

Liikmesriik võib tunnustada vannutatud audiitorina isikut, kes ei täida artiklis 6 sätestatud tingimusi, kui ta suudab tõestada ühte järgmistest:

a) et ta on 15 aastat tegelenud kutsealaga, mis on võimaldanud tal omandada küllaldased teadmised rahanduse, õiguse ja raamatupidamise valdkonnas, ning et ta on sooritanud artiklis 7 märgitud kutsealase pädevuse eksami või

b) et ta on seitse aastat tegelenud kutseala nende valdkondadega ning on lisaks läbinud artiklis 10 märgitud praktilise koolituse ning sooritanud artiklis 7 märgitud kutsealase pädevuse eksami.

▼M4

Artikkel 12

Tööpraktika ja teoreetilise õppe ühitamine

1. Liikmesriigid võivad otsustada, et teoreetilise õppe aeg artikli 8 lõigetes 1 ja 2 märgitud teemadel läheb arvesse artiklis 11 märgitud kutsetegevuse perioodina, eeldusel et sellest õppest annab tunnistust liikmesriigis tunnustatud eksam. Sellise õppe kestus peab olema vähemalt aasta ning sellega ei saa vähendada kutsetegevuse perioodi rohkem kui nelja aasta võrra.

2. Kutsetegevuse ega praktilise koolituse periood ei tohi olla lühem kui nõutav teoreetilise õppe programm koos artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus nõutava praktilise koolitusega.

▼M3

Artikkel 13

Jätkuõpe

Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitorid võtavad osa asjakohastest jätkuõppe programmidest, et hoida teoreetiliste teadmiste, kutseoskuste ja -väärtuste kõrget taset, ning et jätkuõppe nõudest mittekinnipidamine toob kaasa artiklis 30 märgitud asjakohased karistused.

Artikkel 14

Teise liikmesriigi vannutatud audiitorite tunnustamine

1. Pädevad asutused kehtestavad menetlused teistes liikmesriikides tunnustatud vannutatud audiitorite tunnustamiseks. Kõnealused menetlused piirduvad nõudega läbida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ ( 5 ) artikli 3 lõike 1 punktis g määratletud kohanemisaeg või punktis h määratletud sobivustest.

2. Vastuvõttev liikmesriik otsustab, kas tunnustamise taotlejalt nõutakse direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis g määratletud kohanemisaja või kõnealuse sätte punktis h määratletud sobivustesti läbimist.

Kohanemisaeg ei ole pikem kui kolm aastat ning taotleja suhtes toimub hindamine.

Sobivustest viiakse läbi ühes sellistest keeltest, mis on vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavate keelenõuete kohaselt lubatud. Sobivustest hõlmab vannutatud audiitori teadmisi asjaomase vastuvõtva liikmesriigi õigusnormide kohta ainult sellisel määral, mis on vajalik kohustusliku auditi teostamiseks.

▼M4

Et tunnustada vandeaudiitorit ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana, kontrollitakse esimeses lõigus osutatud sobivustestiga vandeaudiitori teadmisi asjaomase vastuvõtva liikmesriigi õigusnormide kohta üksnes sellisel määral, mis on kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli jaoks vajalik.

▼M3

3. Pädevad asutused teevad koostööd CEAOBi raames, et saavutada kohanemisaja ja sobivustesti nõuete ühtlustamine. Nad peavad parandama nõuete läbipaistvust ja prognoositavust. Nad teevad koostööd CEAOBga ning määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 20 osutatud pädevate asutustega, kui selline ühtlustamine on seotud avaliku huvi üksuste kohustuslike audititega.

▼M4

Artikkel 14a

Enne 1. jaanuari 2024 tegevusloa või tunnustuse saanud vandeaudiitorid ja isikud, kes 1. jaanuari 2024 seisuga läbivad vandeaudiitori tunnustamisprotsessi

Liikmesriigid tagavad, et vandeaudiitorite suhtes, kes on saanud tegevusloa või tunnustuse kohustusliku auditi tegemiseks enne 1. jaanuari 2024, ei kohaldata artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud nõudeid.

Liikmesriigid tagavad, et isikute suhtes, kes 1. jaanuari 2024 seisuga läbivad artiklites 6–14 ette nähtud tunnustamisprotsessi, ei kohaldata käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3, artikli 10 lõike 1 teises lõigus ja artikli 14 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud nõudeid, tingimusel et nende tunnustamisprotsess lõppeb 1. jaanuariks 2026.

Liikmesriigid tagavad, et enne 1. jaanuari 2026 tegevusloa saanud vandeaudiitorid, kes soovivad teha kestlikkusaruannete audiitorkontrolli, omandavad artiklis 13 osutatud jätkuõppe nõude kaudu vajalikud teadmised kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta, sealhulgas artikli 8 lõikes 3 loetletud teemade kohta.

▼B







III PEATÜKK

REGISTRISSE KANDMINE

Artikkel 15

Avalik register

▼M3

1. Iga liikmesriik tagab vannutatud audiitorite ja audiitorühingute avalikku registrisse kandmise kooskõlas artiklitega 16 ja 17. Erakorralistel asjaoludel võivad liikmesriigid teha erandeid käesolevas artiklis ja artiklis 16 sätestatud avalikustamise nõuetest ulatuses, mis on vajalik, et leevendada otsest ja märkimisväärset ohtu mis tahes isiku isiklikule julgeolekule.

▼B

2. Liikmesriigid tagavad, et iga vannutatud audiitor ja audiitorühing on avalikus registris tähistatud individuaalse numbriga. Registreeringute teavet hoitakse registris elektroonilisel kujul ning see on avalikkusele elektrooniliselt kättesaadav.

3. Avalik register sisaldab ka artiklis 3 nimetatud tunnustamise ja artiklis 29 nimetatud kvaliteeditagamise eest vastutavate pädevate asutuste nimesid ja aadresse, vannutatud audiitorite ja audiitorfirmade suhtes rakendatavaid artiklis 30 osutatud uurimisi ja sanktsioone ning artiklis 32 nimetatud avalikku järelevalvet.

4. Liikmesriigid tagavad, et avalik register toimib täies mahus hiljemalt 29 juuniks 2009.

Artikkel 16

Vannutatud audiitorite registreerimine

▼M4

1. Vandeaudiitorite kohta peab avalik register sisaldama vähemalt järgmist teavet: a) nimi, aadress ja registreerimisnumber; b) kui see on kohaldatav, selle audiitorühingu nimi, aadress, veebilehe aadress ja registreerimisnumber, kelle heaks vandeaudiitor töötab või kellega ta on seotud partnerina või muul viisil; c) kas vandeaudiitoril on ka kestlikkusaruannete audiitorkontrolli tegemise õigus; d) kõik teised registreeringud vandeaudiitorina teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja audiitorina kolmandates riikides, sealhulgas registreerimisasutuse nimi ning, kui see on kohaldatav, ka registreerimisnumber ning märge selle kohta, kas registreerimine puudutab kohustuslikku auditit, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlemat.

▼B

2. Kooskõlas artikliga 45 registreeritud kolmandate riikide audiitorid peaksid selliselt olema ka registrisse kantud (st mitte vannutatud audiitoritena).

▼M4

Registris märgitakse, kas esimeses lõigus osutatud kolmandate riikide audiitorid on registreeritud kohustusliku auditi, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlema tegijana.

▼B

Artikkel 17

Audiitorühingute registreerimine

1. Audiitorühingute kohta peab avalik register sisaldama vähemalt järgmist teavet: a) nimi, aadress ja registreerimisnumber; b) õiguslik vorm; c) kontaktandmed, esmane kontaktisik ja võimaluse korral veebilehe aadress; d) kõigi büroode aadressid asjaomases liikmesriigis; ▼M4 e) kõigi audiitorühingus töötavate või sellega partnerina või muul viisil seotud vandeaudiitorite nimed ja registreerimisnumbrid ning märge selle kohta, kas nad on tunnustatud ka kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegijana; ▼B f) kõigi omanike ja osanike või aktsionäride nimed ja tegevuskoha aadressid; g) kõigi haldus- või juhtimisorganite liikmete nimed ja tegevuskoha aadressid; h) võimalusel liikmelisus võrgustikus ja liikmeks olevate äriühingute ja sidusüksuste nimede ja aadresside nimekiri või viide kohale, kus see teave on avalikult kättesaadav; ▼M4 i) kõik teised registreeringud audiitorühinguna teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja registreeringud auditeeriva üksusena kolmandates riikides, sealhulgas registreerimisasutuse nimi ning, kui see on kohaldatav, ka registreerimisnumber ning märge selle kohta, kas registreerimine puudutab kohustuslikku auditit, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlemat; ▼M3 j) võimaluse korral see, kas audiitorühing on registreeritud vastavalt artikli 3a lõikele 3. ▼B

2. Kooskõlas artikliga 45 registreeritud kolmandate riikide auditeerivad üksused peaksid selliselt olema ka registrisse kantud (st mitte audiitorühingutena).

▼M4

Registris märgitakse, kas esimeses lõigus osutatud kolmandate riikide auditeerivad üksused on registreeritud kohustusliku auditi, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või mõlema tegijana.

▼B

Artikkel 18

Registris sisalduva teabe ajakohastamine

Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitorid ja audiitorühingud teavitavad avaliku registri eest vastutavaid pädevaid asutusi põhjendamata viivituseta avalikus registris sisalduva teabe mis tahes muutumisest. Registrit ajakohastatakse põhjendamata viivituseta pärast teate saamist.

Artikkel 19

Vastutus registris sisalduva teabe eest

Vannutatud audiitor või audiitorühing allkirjastavad vastavalt artiklitele 16, 17 ja 18 asjaomastele pädevatele asutustele esitatud teabe. Kui pädev asutus on näinud ette teabe kättesaadavaks tegemise elektrooniliselt, saab seda teha näiteks elektroonilise allkirjaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ (elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta) ( 6 ) artikli 2 punkti 1 tähenduses.

Artikkel 20

Keel

1. Avalikku registrisse kantav teave koostatakse ühes neist keeltest, mis on lubatud asjaomases liikmesriigis kehtivate keelenõuete järgi.

2. Liikmesriigid võivad täiendavalt lubada teabe sisestamist avalikku registrisse teistes ühenduse ametlikes keeltes. Liikmesriigid võivad nõuda, et tõlked oleksid kinnitatud.

Kõigil juhtudel tagab asjaomane liikmesriik, et registris viidataks, kas tõlge on kinnitatud või mitte.







IV PEATÜKK

KUTSE-EETIKA, SÕLTUMATUS, OBJEKTIIVSUS, KONFIDENTSIAALSUS JA KUTSESALADUS

Artikkel 21

▼M3

Kutse-eetika ja kutsealane skeptitsism

▼B

1. Liikmesriigid tagavad, et kõigile vannutatud audiitoritele ja audiitorühingutele kehtivad kutse-eetika põhimõtted, mis hõlmavad vähemalt nende avaliku huvi funktsiooni, usaldusväärsuse ja objektiivsuse ning nende kutsealase pädevuse ja nõuetekohase hoolsuse.

▼M3

2. Liikmesriigid tagavad, et kohustusliku auditi tegemisel säilitab vannutatud audiitor või audiitorühing kogu auditi kestel kutsealase skeptitsismi, tunnistades võimalust, et aruannetes võib esineda olulisi väärkajastamisi seoses faktide või käitumisega, mis viitavad õigusnormide rikkumisele, sealhulgas pettusele või veale, olenemata vannutatud audiitori või audiitorühingu varasemast kogemusest, et auditeeritava üksuse juhtkond ja selle juhtimise eest vastutavad isikud on olnud ausad ja siirad.

Eelkõige säilitab vannutatud audiitor või audiitorühing kutsealase skeptitsismi siis, kui ta vaatab läbi juhtkonna esitatud hinnanguid õiglaste väärtuste, vara väärtuse languse ning eraldiste ja tulevase rahavoo halvenemise kohta, mis on üksuse tegevuse jätkuvuse seisukohast olulised.

Kutsealase skeptitsismi all mõistetakse käesoleva artikli kohaldamisel suhtumist, mis kätkeb kahtlevat meelt ning valvsust tingimuste suhtes, mis võivad viidata võimalikele väärkajastamistele vigade esinemise või pettuse tõttu, ning auditi tõendusmaterjali kriitilist hindamist.

▼B

Artikkel 22

Sõltumatus ja objektiivsus

▼M3

1. Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühing ning mis tahes füüsiline isik, kel on võimalik kohustusliku auditi tulemusi otseselt või kaudselt mõjutada, on kohustusliku auditi tegemisel auditeeritavast üksusest sõltumatu ja ei osale auditeeritava üksuse otsuste vastuvõtmises.

Sõltumatus on nõutav vähemalt ajavahemikul, mis hõlmab auditeeritavaid raamatupidamise aruandeid ja kohustusliku auditi tegemist.

Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühing teeb kõik vajaliku tagamaks, et kohustusliku auditi läbiviimisel ei mõjutaks tema sõltumatust ükski olemasolev või võimalik huvide konflikt ega äri- või muu otsene või kaudne suhe, mille üheks osapooleks on kohustuslikku auditit tegev vannutatud audiitor või audiitorühing või, lähtuvalt olukorrast, selle võrgustik, juhid, audiitorid, töötajad, mis tahes muud füüsilised isikud, kelle teenuseid sellel vannutatud audiitoril või audiitorühingul on võimalik kasutada või kontrollida, ega mis tahes selle vannutatud audiitori või audiitorühinguga kontrollsuhte kaudu otseselt või kaudselt seotud isik.

Vannutatud audiitor või audiitorühing ei tee kohustuslikku auditit, kui alljärgnevate isikute vahel on finants-, isiklik, äri-, tööalane või muu suhe, millest tingituna võib tekkida oht, et esineb eneseülevaatust, omahuvi, eestkostet, familiaarsust või hirmutamist:

— vannutatud audiitor, audiitorühing, selle võrgustik ning mis tahes füüsiline isik, kel on võimalik kohustusliku auditi tulemusi mõjutada, ning

— auditeeritav üksus,

mille tulemusel objektiivne, mõistlik ja informeeritud kolmas isik järeldaks, võttes arvesse kohaldatud kaitsemeetmeid, et vannutatud audiitori või audiitorühingu sõltumatus on ohustatud.

2. Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor, audiitorühing, nende võtmetähtsusega auditeerimispartnerid, nende töötajad ega mis tahes muud füüsilised isikud, kelle teenuseid vannutatud audiitor või audiitorühing saab kasutada või kes osutab teenuseid tema kontrolli all ning kes on otseselt seotud kohustusliku auditi toimingutega, ning nendega komisjoni direktiivi 2004/72/EÜ ( 7 ) artikli 1 lõike 2 tähenduses lähedalt seotud isikud ei valda või oma olulist ja otsest kasutoovat huvi üheski finantsinstrumendis, mis on emiteeritud, garanteeritud või muul viisil toetatud mis tahes auditeeritava üksuse poolt, kelle suhtes nad teevad kohustusliku auditi toiminguid, ega tee selliste finantsinstrumentidega mis tahes tehinguid, välja arvatud kaudsed huvid hajutatud ühisinvesteerimiskavade kaudu, sealhulgas valitsetavad fondid, nagu pensionifondid ja elukindlustus.

▼B

3. Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühing dokumenteerib auditeerimise tööpaberites kõik tema või nende sõltumatust ähvardavad märkimisväärsed ohud, samuti nende ohtude vähendamiseks võetud kaitsemeetmed.

▼M3

4. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud isikud ega ettevõtjad ei osale üheski konkreetse auditeeritava üksuse kohustuslikus auditis ega mõjuta muul viisil selle tulemust, kui nad: a) omavad auditeeritava üksuse finantsinstrumente, välja arvatud kaudsed huvid hajutatud ühisinvesteerimiskavade kaudu; b) omavad auditeeritava üksusega seotud mis tahes üksuse finantsinstrumente, mille omamine võib põhjustada või võib üldise arusaama kohaselt põhjustada huvide konflikti, välja arvatud kaudsed huvid hajutatud ühisinvesteerimiskavade kaudu; c) on lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul olnud auditeeritava üksusega töö-, äri või muudes suhetes, mis võivad põhjustada või võivad üldise arusaama kohaselt põhjustada huvide konflikti.

▼M3

5. Lõikes 2 osutatud isikud ega ühingud ei tohi paluda ega võtta vastu rahalisi ega mitterahalisi kingitusi ega teeneid auditeeritavalt üksuselt või auditeeritava üksusega seotud mis tahes üksuselt, v.a juhul, kui objektiivne, mõistlik ja informeeritud kolmas isik peaks nende väärtust vähe- või ebatähtsaks.

6. Kui auditeeritav üksus raamatupidamise aruande perioodi jooksul omandatakse, ühineb või omandab mõne muu üksuse, teeb vannutatud audiitor või audiitorühing kindlaks kõik praegused või hiljutised huvid või suhted, sh kõnealusele üksusele osutatud auditivälised teenused, mis olemasolevaid kaitsemeetmeid arvesse võttes võiksid seada ohtu audiitori või audiitorühingu sõltumatuse ja võime kohustuslikku auditit pärast ühinemise või omandamise jõustumise kuupäeva jätkata, ja hindab neid huvisid.

Vannutatud audiitor või audiitorühing peab nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul kolme kuu jooksul võtma vastavalt vajadusele kõik meetmed, et kaotada mis tahes praegused huvid või katkestada suhted, mis ohustaksid tema sõltumatust, ning võtma võimalusel vastu kaitsemeetmed, et minimeerida mis tahes ohtu tema sõltumatusele, mis tuleneb varasematest ja praegustest huvidest ja suhetest.

Artikkel 22a

Endiste vannutatud audiitorite või vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajate tööle võtmine auditeeritavate üksuste poolt

1. Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühingu nimel kohustuslikku auditit teostav võtmetähtsusega auditeerimispartner ei tee enne vähemalt ühe aasta möödumist sellest, kui ta astus tagasi auditi teinud vannutatud audiitori või võtmetähtsusega auditeerimispartneri kohalt, või avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi puhul enne vähemalt kahe aasta möödumist järgmist: a) asuda auditeeritavas üksuses võtmetähtsusega juhtivale ametikohale; b) kui see on kohaldatav, saada auditeeritava üksuse auditikomitee liikmeks ning kui sellist komiteed ei ole, siis auditikomitee ülesannetega samaväärseid ülesandeid täitva organi liikmeks; c) saada auditeeritava üksuse tegevjuhtkonda mittekuuluvaks haldusorgani liikmeks või järelevalveorgani liikmeks.

2. Liikmesriigid tagavad, et kohustuslikku auditit tegeva vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajad ja partnerid, kes ei ole võtmetähtsusega partnerid, ning mis tahes muud füüsilised isikud, kelle teenuseid asjaomane vannutatud audiitor või audiitorühing saab kasutada või juhtida — juhul kui need töötajad, partnerid või muud füüsilised isikud on ise nimetatud vannutatud audiitoriks –, ei tohi asuda enne vähemalt ühe aasta möödumist sellest, kui nad olid isiklikult otseselt seotud kohustusliku auditiga, ühelegi lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ametikohale.

Artikkel 22b

Kohustuslikuks auditiks ettevalmistamine ja sõltumatust ohustavate ohtude hindamine

Liikmesriigid tagavad, et enne kohustusliku auditi läbiviimiseks või jätkamiseks nõusoleku andmist hindab vannutatud audiitor või audiitorühing järgmisi asjaolusid ning dokumenteerib need:

— kas ta vastab käesoleva direktiivi artiklis 22 sätestatud nõuetele;

— kas tema sõltumatus ja ohtude leevendamiseks võetud kaitsemeetmed on ohustatud;

— kas tal on kohustusliku auditi nõuetekohaseks tegemiseks olemas vajalikud pädevad töötajad, aeg ja ressursid;

— kui tegu on audiitorühinguga, siis kas võtmetähtsusega auditeerimispartner on tunnustatud vannutatud audiitorina liikmesriigis, kus kohustuslik audit peaks läbi viidama.

Liikmesriigid võivad esitada artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud audititele lihtsustatud nõudeid.

▼B

Artikkel 23

Konfidentsiaalsus ja kutsesaladuse hoidmise kohustus

1. Liikmesriigid tagavad, et kogu teave ja dokumendid, millele vannutatud audiitor või audiitorühing kohustusliku auditi käigus juurde pääseb, on kaitstud adekvaatsete konfidentsiaalsuse ja kutsesaladuse eeskirjadega.

▼M3

2. Konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmisega seotud eeskirjad vannutatud audiitorite ja audiitorühingute kohta ei takista käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr 537/2014 sätete rakendamist.

3. Kui vannutatud audiitor või audiitorühing vahetatakse välja teise vannutatud audiitori või audiitorühingu vastu, võimaldab endine vannutatud audiitor või audiitorühing järgmisele vannutatud audiitorile või audiitorühingule juurdepääsu kogu auditeeritavat üksust ja tema kõige viimast auditit käsitlevale asjakohasele teabele.

▼B

4. Konkreetse auditeerimisülesandega enam mitteseotud vannutatud audiitori või audiitorühingu ja endise vannutatud audiitori või audiitorühingu suhtes kohaldatakse selle auditeerimisülesande puhul siiski lõigete 1 ja 2 sätteid.

▼M3

5. Kui vannutatud audiitor või audiitorühing teeb kohustuslikku auditit ettevõtjas, mis on osa kontsernist, mille emaettevõtja asub kolmandas riigis, ei tohi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise eeskirjad takistada vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt teostatud auditit käsitlevate asjakohaste dokumentide üleandmist kolmandas riigis asuvale kontserni audiitorile, kui need dokumendid on vajalikud emaettevõtja konsolideeritud raamatupidamise aruannete auditi läbiviimiseks.

Vannutatud audiitor või audiitorühing, kes teeb kohustuslikku auditit ettevõtjas, mis on emiteerinud väärtpabereid kolmandas riigis või moodustab osa kontsernist, mis esitab vastavalt seadusele konsolideeritud raamatupidamise aruandeid kolmandas riigis, võib edastada auditi töödokumendid või muud tema valduses olevad selle üksuse auditiga seotud dokumendid asjaomase kolmanda riigi pädevatele asutustele ainult vastavalt artiklis 47 sätestatud tingimustele.

Teabe edastamine kolmandas riigis asuvale kontserni audiitorile peab olema kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ IV peatükiga ning kohaldatavate siseriiklike isikuandmete kaitse eeskirjadega.

▼B

Artikkel 24

Audiitorühingute nimel kohustuslikku auditit tegevate vannutatud audiitorite sõltumatus ja objektiivsus

Liikmesriigid tagavad, et audiitorühingu omanikud või osanikud või aktsionärid, samuti selle äriühingu või sidusettevõtja haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmed ei sekku kohustuslikku auditisse moel, mis ohustaks kohustuslikku auditit audiitorühingu huvides tegeva vannutatud audiitori sõltumatust ja objektiivsust.

▼M3

Artikkel 24a

Vannutatud audiitorite ja audiitorühingute sisemine töökorraldus

1. Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühing täidab järgmisi töökorralduslikke nõudeid: a) audiitorühing kehtestab asjakohased tegevuspõhimõtted ja korra tagamaks, et selle omanikud või aktsionärid ega audiitorühingu või selle sidusettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorganite liikmed ei sekkuks kohustusliku auditi läbiviimisse viisil, mis ohustab audiitorühingu nimel kohustuslikku auditit läbi viiva vannutatud audiitori sõltumatust ja objektiivsust; b) vannutatud audiitoril või audiitorühingul on kehtestatud usaldusväärne haldus- ja raamatupidamiskord, sisemise kvaliteedikontrolli toimimise kord, tõhus riskide hindamise kord ning tõhus kord infotöötlussüsteemide kontrollimiseks ja kaitsmiseks. Nimetatud sisekontrolli toimimise kord töötatakse välja selleks, et tagada otsuste ja protseduuride järgimine kõigil audiitorühingu või vannutatud audiitori toimimisstruktuuri tasanditel; c) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohased tegevuspõhimõtted ja korra tagamaks, et tema töötajatel ja kõigil teistel füüsilistel isikutel, kelle teenuseid ta saab kasutada või kontrollida ning kes on otseselt seotud kohustusliku auditi toimingute läbiviimisega, oleksid neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud teadmised ja kogemused; d) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohased tegevuspõhimõtted ja korra tagamaks, et oluliste auditiülesannete allhanget ei teostataks nii, et see kahjustab vannutatud audiitori või audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrolli või pädevate asutuste võimet teostada järelevalvet selle üle, kuidas vannutatud audiitor või audiitorühing täidab käesolevas direktiivis ja, kui see on kohaldatav siis, määruses (EL) nr 537/2014 sätestatud kohustusi; e) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra artiklites 22, 22a ja 22b osutatud sõltumatusele tekkivate ohtude välistamiseks, tuvastamiseks, kõrvaldamiseks või juhtimiseks ja avalikustamiseks; f) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab asjakohased tegevuspõhimõtted ja korra kohustusliku auditi läbiviimiseks, töötajate juhendamiseks ning nende tegevuse järelevalveks ja kontrollimiseks ning artikli 24b lõikes 5 osutatud audititoimiku struktuuri korraldamiseks; g) vannutatud audiitor või audiitorühing kehtestab sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi, et tagada kohustusliku auditi kvaliteet. Kvaliteedikontrolli süsteem peab hõlmama vähemalt punktis f kirjeldatud tegevuspõhimõtteid ja korda. Audiitorühingu puhul vastutab sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi eest isik, kes on kvalifitseeritud vannutatud audiitorina; h) vannutatud audiitor või audiitorühing kasutab asjakohaseid süsteeme, ressursse ja korda, et tagada oma kohustusliku auditi toimingute teostamisel pidevus ja regulaarsus; i) samuti kehtestab vannutatud audiitor või audiitorühing asjakohase ja tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra tegelemiseks juhtumitega, millel on või võivad olla tõsised tagajärjed tema kohustusliku auditi toimingute usaldusväärsusele, ning selliste juhtumite dokumenteerimiseks; j) vannutatud audiitoril või audiitorühingul on asjakohased tasustamise, sealhulgas kasumi jaotamise põhimõtted, mis pakuvad piisavalt stiimuleid tulemuste saavutamiseks, et tagada auditi kvaliteet. Eelkõige ei tohi tulu, mida vannutatud audiitor või audiitorühing auditeeritavalt üksuselt kutsetegevusväliseid teenuseid osutades teenib, võtta arvesse ühegi sellise isiku töö hindamisel või tasustamisel, kes on auditeerimisse kaasatud või kes suudab mõjutada selle läbiviimist; k) vannutatud audiitor või audiitorühing jälgib ja hindab oma käesoleva direktiivi ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 kohaselt kehtestatud süsteemide ning sisemise kvaliteedikontrolli korra asjakohasust ja tulemuslikkust ning võtab asjakohased meetmed mis tahes puuduste kõrvaldamiseks. Eelkõige teeb vannutatud audiitor või audiitorühing kord aastas punktis g osutatud sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi hindamise. Vannutatud audiitor või audiitorühing säilitab andmed selle hindamise tulemuste ning väljapakutud meetmete kohta sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi muutmiseks.

Esimeses lõigus osutatud tegevuspõhimõtted ja kord dokumenteeritakse ning neist teavitatakse vannutatud audiitori või audiitorühingu töötajaid.

Liikmesriigid võivad esitada artikli 2 punkti 1 alapunktides b ja c osutatud audititele lihtsustatud nõudeid.

Auditiülesannete allhange vastavalt käesoleva lõike punktile d ei mõjuta vannutatud audiitori või audiitorühingu vastutust auditeeritava üksuse ees.

2. Kõnealuste nõuete täitmisel seoses käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kohustustega võtab vannutatud audiitor või audiitorühing arvesse oma tegevuse ulatust ja keerukust.

Vannutatud audiitor või audiitorühing peab olema suuteline tõestama pädevale asutusele, et nõuete täitmiseks mõeldud tegevuspõhimõtted ja kord on asjakohased, arvestades vannutatud audiitori või audiitorühingu tegevuse ulatust ja keerukust.

Artikkel 24b

Töökorraldus

▼M4

1. Liikmesriigid tagavad, et kui kohustuslikku auditit teeb audiitorühing, määrab audiitorühing vähemalt ühe võtmetähtsusega auditipartneri. Audiitorühing annab võtmetähtsusega auditipartneri käsutusse piisavad ressursid ja töötajad, kellel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalik pädevus ja võimekus.

Liikmesriigid tagavad, et kui kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teeb audiitorühing, määrab see audiitorühing vähemalt ühe peamise võtmetähtsusega kestlikkuspartneri, kes võib olla võtmetähtsusega auditipartner või üks võtmetähtsusega auditipartneritest. Audiitorühing annab võtmetähtsusega kestlikkuspartneri käsutusse piisavad ressursid ja töötajad, kellel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalik pädevus ja võimekus.

Ametisse määratava võtmetähtsusega auditipartneri ja, kui see on kohaldatav, ka võtmetähtsusega kestlikkuspartneri valimisel lähtub audiitorühing peamiselt auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kvaliteedi tagamise, sõltumatuse ning pädevuse kriteeriumidest.

Võtmetähtsusega auditipartner osaleb aktiivselt finantsaruannete kohustusliku auditi tegemises. Võtmetähtsusega kestlikkuspartner kaasatakse aktiivselt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisse.

▼M3

2. Kohustusliku auditi tegemisel pühendab vannutatud audiitor auditiülesandele piisavalt aega ning tagab piisavad ressursid oma ülesande korrektseks täitmiseks.

▼M4

2a. Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel peab vandeaudiitor pühendama oma ülesandele piisavalt aega ning tagama piisavad vahendid, et seda korrektselt täita.

▼M3

3. Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühing dokumenteerib kõik käesoleva direktiivi ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 sätete rikkumised. Liikmesriigid võivad vabastada vannutatud audiitorid ja audiitorühingud sellest kohustustest väiksemate õigusrikkumiste puhul. Samuti dokumenteerivad vannutatud audiitorid ja audiitorühingud kõik selle tagajärjed, sealhulgas õigusrikkumiste käsitlemiseks ja sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi muutmiseks võetud meetmed. Nad koostavad aastaaruande ülevaatega kõigist sellistest võetud meetmetest ning edastavad selle oma töötajatele.

Juhul kui vannutatud audiitor või audiitorühing küsib nõu välistelt ekspertidelt, dokumenteerib ta esitatud päringu ning saadud nõuande.

4. Vannutatud audiitor või audiitorühing säilitab kliendikonto dokumendid. Nimetatud dokumendid peavad sisaldama iga auditikliendi kohta järgmisi andmeid: a) nimi, aadress ja tegevuskoht; ▼M4 b) audiitorühingu puhul võtmetähtsusega auditipartnerite nimed ja, kui see on kohaldatav, ka võtmetähtsusega kestlikkuspartnerite nimed; c) igal majandusaastal kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli eest võetud tasud ning muude teenuste eest võetud tasud. ▼M3

5. Vannutatud audiitor või audiitorühing koostab iga kohustusliku auditi kohta auditi toimiku.

Vannutatud audiitor või audiitorühing dokumenteerib ka vähemalt käesoleva direktiivi artikli 22b lõike 1 ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 artiklite 6–8 kohaselt saadud andmed.

Vannutatud audiitor või audiitorühing säilitab kõik muud andmed ja dokumendid, mis on olulised toetamaks käesoleva direktiivi artiklis 28 ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 artiklites 10 ja 11 osutatud aruandeid ning jälgimaks vastavust käesolevale direktiivile ja muudele kohaldatavate õigusnormidele.

Audititoimik suletakse hiljemalt 60 päeva pärast käesoleva direktiivi artiklis 28 ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 10 osutatud auditiaruande allkirjastamise kuupäeva.

▼M4

5a. Vandeaudiitor või audiitorühing koostab iga kestlikkusaruandluse kindlust andva töövõtu kohta kindlust andva töövõtu toimiku.

Vandeaudiitor või audiitorühing dokumenteerib vähemalt artikli 22b kohaselt registreeritud andmed kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta.

Vandeaudiitor või audiitorühing säilitab kõik muud andmed ja dokumendid, mis on olulised artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande toetamiseks ning selleks, et jälgida käesoleva direktiivi ja muude kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegemisel kohaldatavate õiguslike nõuete täitmist.

Kindlust andva töövõtu toimik suletakse hiljemalt 60 päeva pärast artiklis 28a osutatud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande allkirjastamise kuupäeva.

Kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, võib kindlust andva töövõtu toimiku lisada audititoimikusse.

▼M3

6. ►M4 ◄ Vandeaudiitor või audiitorühing registreerib kõik kirjalikult esitatud kaebused kohustuslike auditite tegemise kohta ja iga kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kindlust andva töövõtu kohta.

7. Liikmesriigid võivad seoses lõigetega 3 ja 6 esitada artikli 2 lõike 1 punktides b ja c osutatud audititele lihtsustatud nõudeid.

▼M4

Artikkel 25

Kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasud

Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse asjakohased normid, millega nähakse ette, et kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasud:

a) ei ole mõjutatud ega tingitud lisateenuste pakkumisest üksusele, kelle suhtes tehakse kohustuslikku auditit või kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, ja

b) ei põhine mitte mingisugusel tingimuslikkusel.

▼M3

Artikkel 25a

Kohustusliku auditi ulatus

Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi artiklis 28 ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 artiklites 10 ja 11 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamist, ei hõlma kohustuslik audit kinnitava avalduse esitamist auditeeritava üksuse majandustegevuse jätkusuutlikkuse kohta tulevikus ega selle kohta, kui tõhusalt või tulemuslikult üksuse juhtkond või haldusorgan üksuse tegevust on juhtinud või edaspidi juhib.

▼M4

Artikkel 25b

Kutse-eetika, sõltumatus, objektiivsus, konfidentsiaalsus ja ametisaladus seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga

Artiklites 21–24a finantsaruannete kohustusliku auditi kohta sätestatud nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli suhtes.

Artikkel 25c

Keelatud auditivälised teenused, kui vandeaudiitor teeb avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli

1. Kui tegemist on avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, ei osuta vandeaudiitor või audiitorühing ega ükski võrgustiku liige, millesse vandeaudiitor või audiitorühing kuulub, kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohustusega avaliku huvi üksusele, tema emaettevõtjale ega tema kontrollitavatele ettevõtjatele liidus otseselt ega kaudselt keelatud auditiväliseid teenuseid, millele on osutatud määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teise lõigu punktides b ja c ning puntides e–k: a) alates kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli perioodi algusest kuni kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande esitamiseni, ja b) käesoleva lõike punktis a osutatud perioodile vahetult eelneval majandusaastal seoses määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teise lõigu punktis e loetletud teenustega.

2. Kui vandeaudiitor või audiitorühing, kes tegeleb avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, kuulub võrgustikku, siis tohib selle võrgustiku iga liige osutada asjaomasele avaliku huvi üksusele, kelle kestlikkusaruannetele tehakse audiitorkontrolli, tema emaettevõtjale või tema kontrollitavatele ettevõtjatele muid auditiväliseid teenuseid kui keelatud auditivälised teenused, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1, või, kui see on asjakohane, keelatud auditivälised teenused, millele on osutatud määruse (EL) nr 537/2014 artikli 5 lõike 1 teises lõigus, või sama määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud teenused, mis võivad liikmesriikide hinnangul ohustada sõltumatust, tingimusel et auditikomitee on selle heaks kiitnud, olles igakülgselt hinnanud ohtu sõltumatusele ja kohaldatavaid ettevaatusabinõusid kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 22b.

3. Juhul kui selle võrgustiku liige, millesse avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegev vandeaudiitor või audiitorühing kuulub, osutab mõnda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud auditivälist teenust kolmandas riigis asutatud ettevõtjale, keda kontrollib avaliku huvi üksus, kelle suhtes kohaldatakse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, või kes on sellise üksuse kontrolli all, hindab asjaomane vandeaudiitor või audiitorühing, kas selline teenuste osutamine võrgustiku liikme poolt võib ohtu seada tema sõltumatuse.

Juhul kui selline teenuste osutamine mõjutab tema sõltumatust, rakendab vandeaudiitor või audiitorühing kaitsemeetmeid, et leevendada ohtusid, mida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud keelatud auditiväliste teenuste osutamine kolmandas riigis põhjustab. Vandeaudiitor või audiitorühing võib jätkata avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ainult juhul, kui ta suudab artikli 22b kohaselt põhjendada, et selliste teenuste osutamine ei mõjuta tema professionaalset hinnangut ega kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruannet.

Artikkel 25d

Rikkumised

Määruse (EL) nr 537/2014 artiklit 7 kohaldatakse mutatis mutandis vandeaudiitori või audiitorühingu suhtes, kes teeb avaliku huvi üksuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga.

▼B







V PEATÜKK

AUDITEERIMISSTANDARDID JA AUDITIARUANDLUS

▼M3

Artikkel 26

Auditeerimisstandardid

1. Liikmesriigid nõuavad vannutatud audiitoritelt ja audiitorühingutelt kohustuslike auditite tegemist kooskõlas komisjoni poolt lõike 3 kohaselt vastuvõetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega.

Liikmesriigid võivad kohaldada riigisiseseid auditeerimisstandardeid, menetlusi või nõudeid seni, kuni komisjon ei ole võtnud vastu sama valdkonda hõlmavat rahvusvahelist auditeerimisstandardit.

2. Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „rahvusvahelised auditeerimisstandardid” rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid (ISAd), rahvusvahelist kvaliteedikontrolli standardit (ISQS 1) ning muid seotud standardeid, mille on välja andnud Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) rahvusvahelise auditeerimis- ja kindlustusstandardite nõukogu (IAASB) kaudu niivõrd, kuivõrd need on kohustusliku auditi seisukohast olulised.

3. Komisjonile antakse õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kooskõlas artikliga 48a vastu lõikes 1 osutatud rahvusvahelised auditeerimisstandardid auditeerimistavade, vannutatud audiitorite ja audiitorühingute sõltumatuse ja sisemise kvaliteedikontrolli valdkonnas nende standardite liidus kohaldamise eesmärgil.

Komisjon võib rahvusvahelised auditeerimisstandardid vastu võtta üksnes juhul, kui need:

a) on välja töötatud nõuetekohase menetluse teel avaliku järelevalve ja läbipaistvuse tingimustes ja on rahvusvaheliselt üldtunnustatud;

b) aitavad kaasa raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kõrge usaldusväärsuse ja kvaliteedi tagamisele vastavalt direktiivi 2013/34/EL artikli 4 lõikes 3 sätestatud põhimõtetele;

c) edendavad liidus üldist heaolu ning

d) ei muuda ühtegi käesoleva direktiivi nõuet ega täienda selle nõudeid, välja arvatud IV peatükis ning artiklites 27 ja 28 sätestatud nõuded.

4. Olenemata lõike 1 teisest lõigust, võivad liikmesriigid kehtestada auditimenetlusi või nõudeid lisaks komisjoni poolt vastu võetud rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele üksnes järgmistel juhtudel: a) kõnealused auditimenetlused või nõuded on vajalikud selleks, et täita siseriiklikke õigusnorme seoses kohustuslike auditite ulatusega, või b) niivõrd, kuivõrd see on vajalik raamatupidamise aruannete usaldusväärsuse ja kvaliteedi suurendamiseks.

Liikmesriigid teatavad kõnealused auditimenetlused ja nõuded komisjonile vähemalt kolm kuud enne nende jõustumist või juhul, kui nõuded on rahvusvahelise auditeerimisstandardi vastuvõtmisel juba olemas, hiljemalt kolme kuu jooksul alates asjaomase rahvusvahelise auditeerimisstandardi vastuvõtmisest.

5. Juhul kui liikmesriik nõuab väikeste ettevõtjate kohustuslikku auditit, võib ta ette näha, et lõikes 1 osutatud auditeerimisstandardite kohaldamine on proportsionaalne kõnealuste ettevõtjate tegevuse ulatuse ja keerukusega. Liikmesriigid võivad võtta meetmeid, et tagada auditeerimisstandardite proportsionaalne kohaldamine väikeste ettevõtjate kohustuslike auditite suhtes.

▼M4

Artikkel 26a

Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli standardid

1. Liikmesriigid nõuavad vandeaudiitoritelt ja audiitorühingutelt kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kooskõlas kindlust andvate standarditega, mille komisjon on lõike 3 kohaselt vastu võtnud.

2. Liikmesriigid võivad kohaldada riiklikke kindlust andvaid standardeid, menetlusi või nõudeid seni, kuni komisjon ei ole võtnud vastu sama valdkonda hõlmavat kindlust andvat standardit.

Liikmesriigid edastavad komisjonile teabe oma kindlust andvate standardite, menetluste ja nõuete kohta vähemalt kolm kuud enne nende jõustumist.

3. Komisjon võtab hiljemalt 1. oktoobriks 2026 kooskõlas artikliga 48a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi piiratud kindlust andvate standardite sätestamiseks, milles määratakse kindlaks menetlused, mida audiitor peab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kokkuvõtte tegemiseks rakendama, sealhulgas töövõtu kavandamine, riskide kaalumine ja nendele reageerimine ning kokkuvõtte liik, mis tuleb lisada kestlikkusaruannete audiitorkontrolli aruandesse või, kui see on asjakohane, ühte üldisesse auditiaruandesse.

Komisjon võtab hiljemalt 1. oktoobriks 2028 kooskõlas artikliga 48a vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva direktiivi täiendamiseks, et näha ette piisavat kindlust andvad standardid, olles eelnevalt hinnanud, kas piisav kindlus on audiitorite ja ettevõtjate jaoks teostatav. Kui see on hindamise tulemuste põhjal vajalik, täpsustatakse delegeeritud õigusaktides kuupäev, millest alates peab artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamus põhinema piisavat kindlust andval töövõtul kooskõlas nimetatud kindlust andvate standarditega.

Komisjon võib esimeses ja teises lõigus osutatud kindlust andvate standardid vastu võtta üksnes juhul, kui need:

a) on välja töötatud nõuetekohase menetluse käigus avaliku järelevalve ja läbipaistvuse tingimustes;

b) aitavad saavutada aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandluse usaldusväärsuse ja kvaliteedi kõrget taset ning

c) edendavad liidus üldist heaolu.

▼M3

Artikkel 27

Konsolideeritud raamatupidamise aruannete kohustuslikud auditid

1. Liikmesriigid tagavad, et kontserni konsolideeritud raamatupidamise aruande kohustusliku auditi tegemisel: a) kontserni audiitor kannab seoses konsolideeritud raamatupidamise aruandega täielikku vastutust käesoleva direktiivi artiklis 28 ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 artiklis 10 osutatud auditiaruande eest ning vajaduse korral kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud auditikomiteele esitatava täiendava aruande eest; b) kontserni audiitor hindab kontserni auditi jaoks kolmanda riigi audiitori(te) või vannutatud audiitori(te) ja kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) poolt teostatud audititööd ning dokumenteerib nende audiitorite töö iseloomu, ajastuse ja ulatuse, sh võimalusel kontserni audiitori ülevaate nende audiitorite auditidokumentide asjakohaste osade kohta; c) kontserni audiitor vaatab üle kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e ja audiitorühingu(te) poolt kontserni auditi jaoks tehtud audititöö ja dokumenteerib selle.

Dokumendid, mida kontserni audiitor säilitab, peavad olema koostatud nii, et asjakohasel pädeval asutusel oleks võimalik kontserni audiitori tööd üle vaadata.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti c täitmiseks peab kontserni audiitor taotlema kolmanda riigi audiitori(te)lt, vannutatud audiitori(te)lt, kolmanda riigi auditeeriva(te)lt üksus(t)elt või audiitorühingu(te)lt nõusolekut asjakohaste dokumentide üleandmiseks konsolideeritud raamatupidamise aruande auditi läbiviimise ajal, mis on tingimuseks, et kontserni audiitor võib selle (nende) kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) tööd usaldada.

2. Juhul kui kontserni audiitoril ei ole võimalik lõike 1 esimese lõigu punkti c täita, võtab ta asjakohaseid meetmeid ning teavitab sellest asjakohast pädevat asutust.

Sellised meetmed hõlmavad vastavalt vajadusele täiendava kohustusliku auditi tegemist asjaomases tütarettevõtjas, tehes seda otseselt ise või tellides sellise teenuse.

3. Kui kontserni audiitori suhtes kohaldatakse kvaliteeditagamise ülevaatust või uurimist seoses sellise ettevõtjate kontserni konsolideeritud raamatupidamise aruannete kohta teostatud kohustusliku auditiga, teeb kontserni audiitor pädevale asutusele viimase taotluse korral kättesaadavaks kontserni audiitori poolt säilitatavad dokumendid audititöö kohta, mis on tehtud kolmanda riigi audiitori(te), vannutatud audiitori(te), asjaomase kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e või audiitorühingu(te) poolt kontserni auditi eesmärgil, sealhulgas kontserni auditi seisukohast olulised mis tahes töödokumendid.

Pädev asutus võib paluda asjaomastelt pädevatelt asutustelt täiendavaid dokumente audititöö kohta, mis on tehtud vannutatud audiitori(te) või audiitorühingu(te) poolt kontserni auditi läbiviimiseks artikli 36 kohaselt.

Kui ettevõtjate kontserni emaettevõtjat või tütarettevõtjat auditeerib (auditeerivad) kolmanda riigi audiitor(id) või auditeeriv(ad) üksus(ed), võib pädev asutus paluda täiendavaid dokumente audititöö kohta, mis on tehtud kolmanda riigi audiitori(te) või kolmanda riigi auditeeriva(te) üksus(t)e poolt, asjaomastelt kolmanda riigi pädevatelt asutustelt vastavalt artiklis 47 sätestatud töökorraldusele.

Erandina kolmandast lõikest, kui ettevõtete kontserni emaettevõtjat või tütarettevõtjat auditeerib audiitor või auditeeriv üksus kolmandast riigist, kus puudub artiklis 47 osutatud töökorraldus, tagab kontserni audiitor vastava taotluse korral ka täiendavate dokumentide nõuetekohase esitamise audititöö kohta, mis on teostatud kolmanda riigi audiitori(te) või auditeeriva(te) üksus(t)e poolt, sealhulgas kontserni auditi seisukohast oluliste töödokumentide esitamise. Et tagada nimetatud dokumentide esitamine, jätab kontserni audiitor endale kõnealustest dokumentidest koopia või alternatiivina lepib kolmanda riigi audiitori või auditeeriva üksusega kokku, et talle võimaldatakse taotluse korral neile dokumentidele lubatud ja piiramatu juurdepääs, või rakendab muid asjakohaseid meetmeid. Kui auditi töödokumente ei ole võimalik õiguslikel või muudel põhjustel kolmandast riigist kontserni audiitorile edastada, peab kontserni audiitor säilitama oma dokumentide hulgas ka tõendusmaterjali selle kohta, et ta on läbinud asjakohased protseduurid auditi dokumentidele juurdepääsu saamiseks, ning muude kui vastava kolmanda riigi õigusaktidest tulenevate õiguslike takistuste korral tõendid selliste takistuste esinemise kohta.

▼M4

Artikkel 27a

Konsolideeritud kestlikkusaruandluse audit

1. Liikmesriigid tagavad, et kontserni konsolideeritud kestlikkusaruandluse kindlust andva töövõtu korral: a) kannab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandlusega seoses täielikku vastutust artiklis 28a osutatud audiitorkontrolli aruande eest; b) hindab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori, vandeaudiitori, kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu poolt audiitorkontrolli käigus tehtud tööd ning dokumenteerib nende audiitorite töö iseloomu, ajastuse ja ulatuse, sealhulgas, kui see on kohaldatav, kontserni audiitori ülevaate nende audiitorite auditidokumentide asjakohaste osade kohta, ja c) vaatab kontserni audiitor konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli puhul läbi sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori või vandeaudiitori ja kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu audiitorkontrolli käigus tehtud töö ja dokumenteerib selle.

Dokumendid, mida kontserni audiitor säilitab, peavad olema koostatud nii, et asjaomasel pädeval asutusel oleks võimalik kontserni audiitori tööd üle vaadata.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti c täitmiseks peab kontserni audiitor taotlema sõltumatult kindlust andvate teenuste osutajalt, kolmanda riigi asjaomaselt audiitorilt, vandeaudiitorilt, kolmanda riigi auditeerivalt üksuselt või audiitorühingult nõusolekut asjakohaste dokumentide üleandmiseks konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ajal, mis on tingimuseks, et kontserni audiitor võib selle sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori, vandeaudiitori, kolmanda riigi auditeeriva üksuse või audiitorühingu tööd usaldada.

2. Juhul kui kontserni audiitoril ei ole võimalik lõike 1 esimese lõigu punkti c täita, võtab ta vajalikke meetmeid ning teavitab sellest asjaomast pädevat asutust.

Sellised meetmed hõlmavad kohasel juhul täiendavaid audiitorkontrolliga seotud tegevusi asjaomases tütarettevõtjas, tehes seda ise või tellides sellise teenuse.

3. Kui kontserni audiitori suhtes kohaldatakse kvaliteeditagamise ülevaatust või uurimist seoses ettevõtjate kontserni konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga, teeb kontserni audiitor pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavaks kontserni audiitori poolt säilitatavad sellise audiitorkontrolli dokumendid, mille on läbi viinud sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitor, vandeaudiitor, asjaomase kolmanda riigi auditeeriv üksus või audiitorühing konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli käigus, sealhulgas mis tahes töödokumendid, mis on konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli seisukohast olulised.

Pädev asutus võib nõuda asjaomastelt pädevatelt asutustelt artikli 36 kohaselt täiendavaid sellise audiitorkontrolli dokumente, mille on läbi viinud vandeaudiitor või audiitorühing konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tarvis.

Kui ettevõtjate kontserni emaettevõtja või tütarettevõtja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teeb kolmanda riigi audiitor või auditeeriv üksus, võib pädev asutus paluda asjaomastelt kolmanda riigi pädevatelt asutustelt vastavalt töökorraldusele täiendavaid audiitorkontrolli dokumente, mille on läbi viinud kolmanda riigi audiitor või kolmanda riigi auditeeriv üksus.

Erandina kolmandast lõigust, kui sõltumatud kindlust andvate teenuste osutajad, kolmanda riigi audiitor või audiitorid või auditeeriv üksus või auditeerivad üksused, kellel ei ole töökorraldust, tegi ettevõtjate kontserni emaettevõtja või tütarettevõtja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, vastutab kontserni audiitor taotluse korral ka sellise sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori või auditeeriva üksuse tehtud audiitorkontrolli täiendavate dokumentide nõuetekohase esitamise eest, sealhulgas konsolideeritud kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli töödokumentide nõuetekohase esitamise eest. Et tagada nimetatud dokumentide esitamine, jätab kontserni audiitor endale kõnealustest dokumentidest koopia või alternatiivina lepib sõltumatu kindlust andvate teenuste osutaja, kolmanda riigi audiitori või auditeeriva üksusega kokku, et talle võimaldatakse taotluse korral neile dokumentidele lubatud ja piiramatu juurdepääs, või rakendab muid asjakohaseid meetmeid. Kui audiitorkontrolli töödokumente ei ole võimalik õiguslikel või muudel põhjustel kolmandast riigist kontserni audiitorile edastada, peab kontserni audiitor säilitama oma dokumentide hulgas ka tõendusmaterjali selle kohta, et ta on läbinud asjakohased menetlused audiitorkontrolli dokumentidele juurdepääsu saamiseks, ning muude kui vastava kolmanda riigi õigusaktidest tulenevate õiguslike takistuste korral tõendid selliste takistuste esinemise kohta.

▼M3

Artikkel 28

Auditiaruanne

1. Vannutatud audiitor või audiitorühing esitab kohustusliku auditi tulemused auditiaruandes. Aruanne koostatakse kooskõlas liidu või asjaomase liikmesriigi vastu võetud auditeerimisstandardite nõuetega, nagu on osutatud artiklis 26.

2. Auditiaruanne on kirjalik ning sisaldab järgmist: a) üldandmed üksuse kohta, mille raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande suhtes kohustuslikku auditit tehakse; raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande pealkiri, kuupäev ja aruandega hõlmatud periood; raamatupidamise aruande õigusraamistik, mida aruande koostamisel kohaldati; b) kohustusliku auditi ulatuse kirjeldus, milles märgitakse vähemalt auditeerimisstandardid, mille kohaselt kohustuslik audit läbi viidi; c) auditiarvamus, mis on kas märkusteta, märkustega või vastupidine ning milles on selgelt märgitud vannutatud audiitori või audiitorühingu arvamus seoses järgmisega: i) kas raamatupidamise aastaaruanne annab õige ja õiglase ülevaate kooskõlas raamatupidamise aruannete koostamise õigusraamistikuga, ning ii) vajaduse korral see, kas raamatupidamise aastaaruanne vastab põhikirjajärgsetele nõuetele. Kui vannutatud audiitoril või audiitorühingul ei ole võimalik auditiarvamust avaldada, siis peab aruanne sisaldama arvamuse avaldamisest loobumist; d) viited mis tahes muudele küsimustele, millele vannutatud audiitor või audiitorühing soovib erilist tähelepanu juhtida, lisamata auditiarvamusele märkusi; ▼M4 e) arvamus ja avaldus, mis põhinevad auditi käigus tehtud tööl, millele on osutatud direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktides a ja b; ▼M3 f) avaldus mis tahes oluliste ebakindlust põhjustavate asjaolude kohta, mis on seotud sündmuste või olukordadega, mis võivad seada märkimisväärse kahtluse alla üksuse suutlikkuse tegevust jätkata; g) vannutatud audiitori tegevuskoht või audiitorühingu asutamise koht.

Liikmesriigid võivad sätestada auditiaruande sisu käsitlevaid lisanõudeid.

3. Kui kohustusliku auditi on viinud läbi rohkem kui üks vannutatud audiitor või audiitorühing, lepivad vannutatud audiitorid või audiitorühingud kokku kohustusliku auditi tulemustes ning esitavad ühise aruande ja arvamuse. Erimeelsuste korral esitab iga vannutatud audiitor või audiitorühing oma arvamuse auditiaruande eraldi lõigus ning märgib ära lahkarvamuse põhjuse.

4. Vannutatud audiitor allkirjastab ja kuupäevastab auditiaruande. Kui kohustusliku auditi teostab audiitorühing, siis peab auditiaruanne olema alla kirjutatud vähemalt audiitorühingu nimel kohustusliku auditi teostanud vannutatud audiitori(te) poolt. Kui töövõttu on samal ajal teostanud rohkem kui üks vannutatud audiitor või audiitorühing, allkirjastavad auditiaruande kõik vannutatud audiitorid või vähemalt iga audiitorühingu nimel auditit läbi viivad vannutatud audiitorid. Erandjuhtudel võivad liikmesriigid ette näha, et selliseid allkirju ei pea avalikustama, kui selline avalikustamine võib otseselt ja oluliselt ohustada mis tahes isiku isiklikku julgeolekut.

Igal juhul peavad asjaga seotud isikute nimed olema teada asjaomastele pädevatele asutustele.

5. Vannutatud audiitori või audiitorühingu aruanne konsolideeritud raamatupidamise aruannete kohta peab vastama lõigetes 1–4 sätestatud nõuetele. Tegevusaruande ja raamatupidamise aruande kooskõla hindamisel vastavalt lõike 2 punktile e võtab vannutatud audiitor või audiitorühing arvesse konsolideeritud raamatupidamise aruannet ja konsolideeritud tegevusaruannet. Kui emaettevõtja raamatupidamise aastaaruanne on lisatud konsolideeritud raamatupidamise aruandele, võib käesoleva artikliga nõutavad vannutatud audiitorite või audiitorühingute aruanded ühendada.

▼M4

Artikkel 28a

Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne

1. Vandeaudiitor või audiitorühing esitab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemused kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandes. Nimetatud aruanne koostatakse kooskõlas kindlust andvate standardite nõuetega, mille komisjon on vastu võtnud artikli 26a lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega, või kuni komisjon need standardid vastu võtab, kooskõlas artikli 26a lõikes 2 osutatud riiklike kindlust andvate standarditega.

2. Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne on kirjalik ja selles: a) nimetatakse üksus, kelle aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandlus on kindlust andva töövõtu objektiks; täpsustatakse, kas tegemist on aruandeaasta või konsolideeritud kestlikkusaruandega, ning kuupäev ja hõlmatud periood; märgitakse ära kestlikkusaruandluse raamistik, mida aruande koostamisel kohaldati; b) esitatakse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ulatuse kirjeldus, milles nimetatakse vähemalt kindlust andvad standardid, mille kohaselt kestlikkusaruandluse audiitorkontroll tehti; c) sisaldub direktiivi 2013/34/EL artikli 34 lõike 1 teise lõigu punktis aa osutatud arvamus.

3. Kui kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli viisid läbi rohkem kui üks vandeaudiitorit või audiitorühingut, lepivad vandeaudiitorid või audiitorühingud kokku kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tulemustes ning esitavad ühise aruande ja arvamuse. Erimeelsuste korral esitab iga vandeaudiitor või audiitorühing oma arvamuse kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande eraldi punktis ning märgib ära lahkarvamuse põhjuse.

4. Kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tegev vandeaudiitor allkirjastab ja kuupäevastab kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande. Kui kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teeb audiitorühing, allkirjastab kestlikkusaruandluse auditiaudiitorkontrolli aruande vähemalt see vandeaudiitor, kes on teinud audiitorühingu nimel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli. Kui töövõtt on sõlmitud rohkem kui ühe vandeaudiitori või audiitorühinguga, allkirjastavad kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande kõik vandeaudiitorid või vähemalt iga audiitorühingu nimel kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli teinud vandeaudiitorid. Erandjuhtudel võivad liikmesriigid ette näha, et selliseid allkirju ei pea avalikustama, kui selline avalikustamine võib otseselt ja oluliselt ohustada mis tahes isiku isiklikku julgeolekut.

Igal juhul peavad asjaga seotud isikute nimed olema teada asjaomastele pädevatele asutustele.

5. Liikmesriigid võivad nõuda, et kui sama vandeaudiitor teeb aruandeaasta finantsaruannete kohustuslikku auditit ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli, võib kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruande lisada auditiaruande eraldiseisva osana.

6. Vandeaudiitori või audiitorühingu aruanne konsolideeritud kestlikkusaruandluse kohta peab vastama lõigetes 1–5 sätestatud nõuetele.

▼B







VI PEATÜKK

KVALITEEDI TAGAMINE

Artikkel 29

Kvaliteedi tagamise süsteemid

1. Iga liikmesriik tagab, et kõigi vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes kehtib kvaliteedi tagamise süsteem, mis vastab vähemalt järgmistele tingimustele: ▼M3 a) kvaliteeditagamise süsteem peab olema korraldatud nii, et see ei sõltuks vannutatud audiitoritest ega audiitorühingutest, kelle tööd üle vaadatakse, ning selle suhtes teostatakse avalikku järelevalvet; ▼B b) kvaliteeditagamise süsteemi rahastamine peab olema kindel ning vaba vannutatud audiitorite või audiitorühingute mis tahes lubamatust mõjust; c) kvaliteeditagamise süsteemil peavad olema piisavad vahendid; ▼M4 d) kvaliteeditagamise ülevaatust läbiviivatel isikutel peab olema asjakohane kutsealane haridus ning kogemus kohustusliku auditi ja finantsaruandluse alal ning kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, samuti erikoolitus kvaliteeditagamise ülevaatuse valdkonnas; ▼B e) ülevaatajad konkreetseteks kvaliteeditagamise ülevaatusteks valitakse objektiivse menetluse alusel, mis on kavandatud selliselt, et vältida huvide konflikti ülevaatajate ja vannutatud audiitori või audiitorühingu vahel, mida üle vaadatakse; ▼M4 f) kvaliteeditagamise ülevaatus, mida täiendab valitud audititoimikute ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli töövõtu toimikute asjakohane kontroll, hõlmab kohaldatavate auditeerimise standardite ja sõltumatuse nõuetega vastavuse ning kohaldatavuse korral kestlikkusaruannete audiitorkontrolli standardite, kulutatud ressursside koguse ja kvaliteedi hindamise, finantsaruannete kohustusliku auditi tasude ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli tasude ning audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrollisüsteemi hindamist; ▼B g) kvaliteeditagamise ülevaatuse kohta koostatakse aruanne, mis sisaldab kvaliteeditagamise ülevaatuse peamisi järeldusi; ▼M4 h) kvaliteeditagamise ülevaatused toimuvad riskianalüüsi alusel ning artikli 2 punkti 1 alapunktis a määratletud kohustuslikke auditeid ja asjakohasel juhul kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli läbiviivate vandeaudiitorite ja audiitorühingute puhul vähemalt iga kuue aasta järel; ▼B i) kvaliteeditagamise süsteemi üldised tulemused avaldatakse igal aastal; j) vannutatud audiitor või audiitorühing peavad võtma kvaliteeditagamise ülevaatuse soovitused arvesse mõistliku aja jooksul; ▼M3 k) kvaliteeditagamise ülevaatused on asjakohased ja proportsionaalsed, arvestades ülevaadatava vannutatud audiitori või audiitorühingu tegevuse ulatust ja mahtu. ▼B Juhul kui punktis j viidatud soovitusi arvesse ei võeta, rakendatakse vannutatud audiitori või audiitorühingu suhtes artiklis 30 osutatud distsiplinaarmeetmete või sanktsioonide süsteemi, kui see on kohaldatav.

▼M3

2. Lõike 1 punkti e kohaldamise eesmärgil kohaldatakse ülevaatajate valimise suhtes vähemalt järgmisi kriteeriumeid: ▼M4 a) ülevaatajatel on asjakohane erialane haridus ja kogemus kohustusliku auditi ja raamatupidamise aruandluse valdkonnas ning, kui see on kohaldatav, kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste alal, millele lisaks nad peavad olema läbinud erikoolituse kvaliteeditagamise ülevaatuste alal; ▼M3 b) isikul ei ole lubatud tegutseda ülevaatajana vannutatud audiitori või audiitorühingu kvaliteeditagamise ülevaatamise alal enne, kui on möödunud vähemalt kolm aastat ajast, kui see isik lakkas olemast selle audiitori või audiitorühingu partner või töötaja või olemast kõnealuse vannutatud audiitori või audiitorühinguga muul viisil seotud; c) ülevaatajad peavad kinnitama, et nende ja ülevaadatava vannutatud audiitori või audiitorühingu vahel ei esine huvide konflikte.

▼M4

2a. Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2025 vabastada kestlikkusaruandluse auditi kvaliteeditagamise ülevaatusi tegevad isikud nõudest, et neil peab olema asjakohane kogemus kestlikkusaruandluse ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli või muude kestlikkusega seotud teenuste valdkonnas.

▼M3

3. Lõike 1 punkti k kohaldamise eesmärgil nõuavad liikmesriigid, et pädevad asutused võtaksid keskmise suurusega ja väikeste ettevõtjate raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohustuslike auditite kvaliteeditagamise ülevaatuste tegemisel arvesse asjaolu, et kooskõlas artikliga 26 vastu võetud auditeerimisstandardid on mõeldud kohaldamiseks viisil, mis on proportsionaalne auditeeritava üksuse tegevuse ulatuse ja keerukusega.

▼M3







VII PEATÜKK

UURIMISED JA KARISTUSED

Artikkel 30

Uurimise ja karistuste süsteemid

▼M4

1. Liikmesriigid tagavad mõjusate uurimiste ja karistuste süsteemide olemasolu, et avastada, korrigeerida ja vältida nõuetele mittevastavate kohustuslike auditite tegemist ja nõuetele mittevastavat kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli.

2. Ilma et see piiraks liikmesriikide tsiviilvastutusealast õiguskorda, näevad liikmesriigid ette mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused vandeaudiitoritele ja audiitorühingutele juhuks, kui kohustuslikku auditit või kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ei ole tehtud käesoleva direktiivi ja kohaldatavuse korral määruse (EL) nr 537/2014 rakendussätete kohaselt.

Liikmesriigid võivad otsustada mitte sätestada halduskaristusi õigusrikkumiste puhul, mille puhul juba kohaldatakse liikmesriigi kriminaalõigust. Sellisel juhul teatavad nad komisjonile asjakohased kriminaalõiguse sätted.

▼M3

3. Liikmesriigid näevad ette, et vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes rakendatud meetmed või neile mõistetud karistused tehakse avalikkusele teatavaks. Karistused peavad võimaldama ka vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamist kehtetuks tunnistada. Liikmesriigid võivad otsustada, et niisugune avalikustamine ei hõlma isikuandmeid direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses.

4. Hiljemalt 17. juuniks 2016 teavitavad liikmesriigid lõikes 2 osutatud eeskirjadest komisjoni. Nad teatavad komisjonile viivitamata kõik nende sätete muudatused.

Artikkel 30a

Karistuste kohaldamise õigus

1. Liikmesriigid näevad ette, et pädevatel asutustel on õigus käesoleva direktiivi ja kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 sätete rikkumise eest kohaldada vähemalt järgmisi haldusmeetmeid ja karistusi: a) teade, millega nõutakse, et õigusrikkumise eest vastutav füüsiline või juriidiline isik lõpetaks õigusrikkumise ja hoiduks teo kordamisest; b) avalik avaldus, milles on märgitud vastutav isik ja õigusrikkumise olemus ning mis avaldatakse pädevate asutuste veebisaidil; c) vannutatud audiitori, audiitorühingu või võtmetähtsusega auditeerimispartneri suhtes kohaldatav kuni kolme aasta pikkune kohustusliku auditi läbiviimise ja/või auditiaruannete allkirjastamise keeld; ▼M4 ca) kuni kolme aasta pikkune ajutine keeld, millega keelatakse vandeaudiitoril, audiitorühingul või võtmetähtsusega kestlikkuspartneril teha kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli ja/või allkirjastada kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruandeid; ▼M3 d) avaldus, et auditiaruanne ei vasta käesoleva direktiivi artikli 28 või kui see on kohaldatav, siis määruse (EL) nr 537/2014 artikli 10 nõuetele; ▼M4 da) kinnitus selle kohta, et kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli aruanne ei vasta käesoleva direktiivi artikli 28a nõuetele; ▼M3 e) audiitorühingu liikme või avaliku huvi üksuse haldus- või juhtimisorgani liikme suhtes kohaldatav kuni kolme aasta pikkune ajutine keeld, mis ei luba tal ajutiselt täita oma ülesandeid audiitorühingus või avaliku huvi üksuses; f) füüsilistele ja juriidilistele isikutele rahaliste halduskaristuste mõistmine.

2. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused saavad kooskõlas käesoleva direktiivi ja siseriikliku õigusega kasutada karistuste kohaldamise õigust järgmisel viisil: a) vahetult; b) koostöös teiste asutustega; c) pöördudes pädevate õigusasutuste poole.

3. Liikmesriigid võivad anda pädevatele asutustele lisaks lõikes 1 osutatud õigustele muid karistuste kohaldamise õigusi.

4. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid anda avaliku huvi üksuste üle järelevalvet teostavatele asutustele, kui need ei ole määratud pädeva asutusena vastavalt määruse (EL) nr 537/2014 artikli 20 lõike 2 kohaselt, õiguse kohaldada karistusi kõnealuses määruses sätestatud aruandluskohustuste rikkumise eest.

Artikkel 30b

Karistuste tulemuslik kohaldamine

Eeskirjade kehtestamisel artikli 30 alusel nõuavad liikmesriigid, et pädevad asutused võtavad halduskaristuste ja -meetmete liigi ja suuruse otsustamisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas, kui see on asjakohane:

a) õigusrikkumise raskust ja kestust;

b) vastutava isiku vastutuse määra;

c) vastutava isiku majanduslikku tugevust, näiteks vastutava juriidilise isiku puhul kogukäivet ning vastutava füüsilise isiku puhul tema aastatulu;

d) vastutatava isiku poolt saadud kasu või ärahoitud kahjumi summat, kui see on võimalik kindlaks määrata;

e) vastutava isiku ja pädeva asutuse vahel toimuva koostöö taset;

f) vastutava juriidilise või füüsilise isiku varasemaid õigusrikkumisi.

Pädevad asutused võivad võtta arvesse ka muid tegureid, kui sellised tegurid on täpsustatud siseriikliku õigusega.

Artikkel 30c

Karistuste ja meetmete avalikustamine

1. Pädevad asutused avalikustavad oma ametlikul veebisaidil vähemalt kõik käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr 537/2014 sätete rikkumise eest mõistetud halduskaristused, kui asjas on kõik edasikaebevõimalused ammendatud või selleks sätestatud tähtajad on möödunud, nii kiiresti kui võimalik kohe pärast karistatava isiku teavitamist kõnealusest otsusest, sealhulgas teabe rikkumise liigi ja laadi kohta ning füüsilise või juriidilise isiku nime, kellele karistus mõisteti.

Kui liikmesriigid lubavad avalikustada teavet edasikaevatud karistuste kohta, avaldavad pädevad asutused niipea kui võimalik oma ametlikul veebisaidil ka teabe edasikaebamise seisu ja tulemuse kohta.

2. Pädevad asutused avaldavad teavet kohaldatud karistuste kohta anonüümselt ning kooskõlas siseriikliku õigusega järgmistel juhtudel: a) kui füüsilisele isikule mõistetud karistuse puhul on avalikustamise proportsionaalsuse kohustusliku eelneva hindamise käigus tõendatud, et isikuandmete avalikustamine on ebaproportsionaalne; b) kui avalikustamine ohustaks finantsturgude stabiilsust või käimasolevat kriminaaluurimist; c) kui avalikustamine põhjustaks asjaomastele ettevõtjatele või üksikisikutele ebaproportsionaalset kahju.

3. Pädevad asutused tagavad, et lõike 1 kohane avalikustamine on proportsionaalse kestusega ning teave jääb nende veebisaidil avaldatuks vähemalt viieks aastaks pärast seda, kui kõik edasikaebeõigused on ammendunud või selleks kehtestatud tähtajad on möödunud.

Karistuste ja meetmete ning mis tahes avalike avalduste avaldamisel austatakse põhiõigusi, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele ning õigust isikuandmete kaitsele. Liikmesriigid võivad otsustada, et niisugune avaldamine või mis tahes avalik avaldus ei hõlma isikuandmeid direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 esimese lõigu punkti a tähenduses.

Artikkel 30d

Edasikaebamine

Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse poolt käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 537/2014 alusel tehtud otsuseid saab edasi kaevata.

Artikkel 30e

Õigusrikkumistest teatamine

1. Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse tulemuslik kord julgustamaks pädevate asutuste teavitamist käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr 537/2014 rikkumistest.

2. Lõikes 1 osutatud kord peab hõlmama vähemalt järgmist: a) rikkumisteadete vastuvõtmise ja nende järelkontrolli protseduurid; b) isikuandmete kaitse, mis kehtib nii võimalikust või tegelikust õigusrikkumisest teatanud isiku kui ka õigusrikkumise toimepanekus kahtlustatava või õigusrikkumise väidetavalt toime pannud isiku suhtes ning mis on kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega; c) asjakohased menetlused, mis tagavad menetlusosalise või süüdistatava õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne, kui tema suhtes võetakse vastu otsus, ning tema õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele tema suhtes tehtud otsuse või rakendatud meetme puhul.

3. Liikmesriigid tagavad, et audiitorühingud kehtestavad asjakohase korra, mille kohaselt nende töötajad saavad teatada võimalikest või tegelikest käesoleva direktiivi või määruse (EL) nr 537/2014 rikkumistest asutusesiseselt selleks määratud kanali kaudu.

Artikkel 30f

Teabevahetus

1. Pädevad asutused esitavad CEAOB-le kord aastas koondteabe kõikide käesoleva peatüki kohaselt kohaldatud haldusmeetmete ja karistuste kohta. CEAOB avaldab selle teabe aastaaruandes.

2. Pädevad asutused teavitavad CEAOBd viivitamata kõikidest artikli 30a lõike 1 punktides c ja e osutatud ajutistest keeldudest.

▼B







VIII PEATÜKK

AVALIK JÄRELEVALVE JA REGULATIIVNE KORRALDUS LIIKMESRIIKIDE VAHEL

Artikkel 32

Avaliku järelevalve põhimõtted

▼M3

1. Liikmesriigid loovad lõigetes 2–7 sätestatud põhimõtetele tugineva vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tõhusa avaliku järelevalve süsteemi ning määravad niisuguse järelevalve eest vastutava pädeva asutuse.

▼B

2. Kõik vannutatud audiitorid ja audiitorühingud alluvad avalikule järelevalvele.

▼M4

3. Pädevat asutust juhivad mittepraktiseerivad isikud, kellel on teadmised kohustusliku auditi ja kohaldatavuse korral kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli seisukohast olulistes valdkondades. Need isikud valitakse vastavalt sõltumatule ja läbipaistvale ametisse nimetamise menetlusele.

▼M3

Pädev asutus võib eriülesannete täitmiseks võtta tööle praktiseerivaid isikuid ning võib samuti paluda ekspertide abi, kui see on tema ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks oluline. Niisugustel juhtudel ei kaasata praktiseerivat isikut ega eksperti pädeva asutuse otsuste tegemisse.

4. Pädeval asutusel on lõplik vastutus järgmise järelevalve üle: a) vannutatud audiitorite ja audiitorühingute tunnustamine ja registreerimine; ▼M4 b) standardite vastuvõtmine audiitorühingute kutse-eetika, sisemise kvaliteedikontrolli ning finantsaruannete kohustusliku auditi ja kestlikkusaruandluse audiitorkontrolli kohta, välja arvatud juhul, kui need standardid võtavad vastu või kiidavad heaks muud liikmesriigi asutused; ▼M3 c) jätkuõpe; d) kvaliteedi tagamise süsteemid; e) uurimis- ja halduslikud distsiplinaarsüsteemid.

▼M3

4a. Liikmesriigid nimetavad ühe või mitu pädevat asutust käesolevas direktiivis ettenähtud ülesannete täitmiseks. Liikmesriigid nimetavad üksnes ühe pädeva asutuse, kellel lasub lõplik vastutus käesolevas artiklis osutatud ülesannete täitmise eest, välja arvatud ühistute, hoiupankade või samalaadsete üksuste kohustusliku auditi läbiviimiseks, nagu on osutatud direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 45, või ühistute, hoiupankade või samalaadsete üksuste tütarettevõtjate või õigusjärglaste kohustusliku auditi läbiviimiseks, nagu on osutatud direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 45.

Liikmesriigid teavitavad nimetamisest komisjoni.

Pädevad asutused peaksid olema korraldatud nii, et ei tekiks huvide konflikti.

4b. Liikmesriigid võivad delegeerida või lubada pädeval asutusel delegeerida mis tahes ülesandeid teistele ametiasutustele või organitele, kes on seaduse alusel määratud selliseid ülesandeid täitma või kes on seaduse alusel volitatud neid ülesandeid täitma.

Delegeerimise puhul täpsustatakse delegeeritud ülesanded ning tingimused, mille kohaselt neid tuleb täita. Asutused või organid on korraldatud nii, et puudub huvide konflikt.

Juhul kui pädev asutus delegeerib ülesannete täitmise teistele asutustele või organitele, saab ta need delegeeritud ülesanded ja õigused juhtumipõhiselt tagasi võtta.

▼M3

5. Pädeval asutusel on vajaduse korral õigus algatada ja korraldada uurimine seoses vannutatud audiitorite ja audiitorühingutega ning õigus võtta asjakohaseid meetmeid.

Kui pädev asutus sõlmib konkreetsete ülesannete täitmiseks lepingu ekspertidega, tagab pädev asutus, et nende ekspertide ja uurimise all oleva vannutatud audiitori või audiitorühingu vahel ei esineks huvide konflikte. Need eksperdid peavad täitma samu nõudeid, mis on ette nähtud artikli 29 lõike 2 punktiga a.

Pädevale asutusele antakse vajalikud õigused käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

6. Pädev asutus peab olema läbipaistev. See hõlmab iga-aastaste tööprogrammide ja tegevusaruannete avaldamist.

7. Avaliku järelevalve süsteemi tuleb piisavalt rahastada ning sellele tuleb tagada piisavad ressursid lõikes 5 osutatud uurimise algatamiseks ja korraldamiseks. Avaliku järelevalve süsteemi rahastamine peab olema kindel ning vaba vannutatud audiitorite või audiitorühingute mis tahes lubamatust mõjust.

▼B

Artikkel 33

Koostöö avaliku järelevalve süsteemide vahel ühenduse tasandil

Liikmesriigid tagavad, et avaliku järelevalve süsteemide regulatiivne korraldus võimaldab ühenduse tasandil tõhusat koostööd liikmesriikide järelevalvealase tegevuse alal. Selleks paneb iga liikmesriik ühele üksusele konkreetse vastutuse koostöö tagamise eest.

Artikkel 34

Regulatiivse korralduse vastastikune tunnustamine liikmesriikide vahel

1. Liikmesriikide regulatiivne korraldus austab päritolumaa regulatsiooni põhimõtet ja järelevalvet selle liikmesriigi poolt, kus vannutatud audiitor või audiitorühing on tunnustatud ja kus on auditeeritava üksuse registrijärgne asukoht.

▼C1

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, teostatakse ühes liikmesriigis tunnustatud audiitorühingute suhtes, kes osutavad auditeerimisteenuseid teises liikmesriigis vastavalt artiklile 3a, päritoluliikmesriigis kvaliteeditagamise ülevaatust ning vastuvõtvas liikmesriigis kõigi seal läbi viidud auditite järelevalvet.

▼M3

2. Konsolideeritud raamatupidamise aruannete kohustusliku auditi puhul ei või konsolideeritud raamatupidamise aruande kohustuslikku auditit nõudev liikmesriik kehtestada kohustusliku auditi suhtes täiendavaid nõudeid, mis käsitlevad teises liikmesriigis asuva tütarettevõtja kohustuslikku auditit teostava vannutatud audiitori või audiitorühingu registreerimist, kvaliteeditagamise ülevaatust, auditeerimisstandardeid, kutse-eetikat ja sõltumatust.

3. Ettevõtja puhul, kelle väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turul mõnes muus liikmesriigis kui see, kus on selle ettevõtja registrijärgne asukoht, ei või liikmesriik, kus nende väärtpaberitega kaubeldakse, kehtestada kohustusliku auditi suhtes mingeid täiendavaid nõudeid, mis käsitlevad selle ettevõtja raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohustuslikku auditit teostava vannutatud audiitori või audiitorühingu registreerimist, kvaliteeditagamise ülevaatust, auditeerimisstandardeid, kutse-eetikat või sõltumatust.

▼M3

4. Kui vannutatud audiitor või audiitorühing on registreeritud mis tahes liikmesriigis artikli 3 või artikli 44 kohase tunnustamise tulemusena ning kõnealune vannutatud audiitor või audiitorühing esitab artikli 45 lõikes 1 osutatud aruandeaasta raamatupidamise aruandeid või konsolideeritud raamatupidamise aruandeid käsitlevaid auditiaruandeid, kohaldab liikmesriik, kus vannutatud audiitor või audiitorühing on registreeritud, tema suhtes oma järelevalve, kvaliteeditagamise ning uurimise ja karistuste süsteeme.

▼M3 —————

▼B

Artikkel 36

Kutsesaladust käsitlev ja regulatiivne koostöö liikmesriikide vahel

▼M3

1. Tunnustamise, registreerimise, kvaliteeditagamise, kontrolli ja distsipliini eest vastutavad liikmesriikide pädevad asutused, määruse (EL) nr 537/2014 artikli 20 kohaselt määratud pädevad asutused ja asjaomased Euroopa järelevalveasutused teevad üksteisega koostööd alati, kui see on vajalik nende käesolevast direktiivist ja määrusest (EL) nr 537/2014 tulenevate vastavate kohustuste ja ülesannete täitmiseks. Ühe liikmesriigi pädevad asutused abistavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja asjaomaseid Euroopa järelevalveasutusi. Eelkõige vahetavad pädevad asutused teavet ja teevad koostööd seoses kohustusliku auditiga alustatud uurimise osas.

▼B

2. Kutsesaladuse hoidmise kohustus kehtib kõigi isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädevates asutustes. Kutsesaladusega kaitstud teavet ei tohi avaldada ühelegi isikule ega asutusele, välja arvatud siis, kui seda tingivad liikmesriigi õigus- või haldusmenetlused.

▼M3

3. Lõige 2 ei takista pädevaid asutusi vahetamast konfidentsiaalset teavet. Selliselt vahetatud teabe suhtes kehtib sama kutsesaladuse hoidmise kohustus, mida peavad järgima isikud, kes töötavad või on töötanud pädevates asutustes. Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse ka muude isikute suhtes, kellele pädevad asutused on delegeerinud ülesandeid seoses käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkidega.

▼B

4. Asjakohase taotluse korral esitavad pädevad asutused liigselt viivitamata teabe, mida nõutakse lõikes 1 nimetatud eesmärgil. Vajaduse korral võtavad sellise taotluse saanud pädevad asutused liigselt viivitamata meetmeid nõutud teabe kogumiseks. Sellise esitatud teabe kohta kehtib sama kutsesaladuse hoidmise kohustus, mida peavad järgima isikud, kes töötavad või on töötanud pädevates asutustes ja kes seda teavet said.

Kui pädev asutus, kellele taotlus esitati, ei ole võimeline nõutud teavet liigselt viivitamata andma, teavitab ta selle põhjustest taotluse esitanud pädevat asutust.

Pädevad asutused võivad keelduda teabetaotluse rahuldamisest

a) kui teabe edastamine võib ebasoodsalt mõjutada taotluse saanud liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut või riigikorda või rikkuda riigi julgeolekueeskirju;

▼M3

b) kui sama tegevuse ja samade isikute suhtes on taotluse saanud liikmesriigi asutused juba algatanud kohtumenetluse või;

c) kui taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused on juba teinud nende isikute suhtes sama teo osas lõpliku otsuse.

Ilma et see piiraks kohustusi, mida nad peavad kohtumenetluse käigus täitma, võivad lõike 1 alusel teavet saavad pädevad asutused või Euroopa järelevalveasutused kasutada seda teavet ainult käesolevas direktiivis või määruses (EL) nr 537/2014 käsitletud ülesannete täitmiseks ning seoses haldus- või kohtumenetlustega, mis on konkreetselt seotud kõnealuste ülesannete täitmisega.

▼M3

4a. Liikmesriigid võivad võimaldada pädevatel asutustel edastada avaliku huvi üksuste järelevalve eest vastutavatele pädevatele asutustele, keskpankadele, Euroopa Keskpankade Süsteemile ja Euroopa Keskpangale kui rahandusasutustele ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule konfidentsiaalset teavet, mis on mõeldud selleks, et nad saaksid täita oma ülesandeid. Kõnealuseid asutusi või organeid ei takistata edastamast pädevatele asutustele teavet, mida pädevad asutused võivad vajada määruse (EL) nr 537/2014 kohaste kohustuste täitmiseks.

▼B

5. Kui pädev asutus on jõudnud järeldusele, et käesoleva direktiivi sätetega vastuolus olev tegevus leiab aset või on leidnud aset teise liikmesriigi territooriumil, võtab ta teise liikmesriigi pädeva asutusega ühendust ning teavitab teda sellest järeldusest võimalikult täpselt. Teise liikmesriigi pädev asutus peab rakendama asjakohaseid meetmeid. Ta teavitab asjast teatanud pädevat asutust tulemusest ja olulistest vahepealsetest arengutest sellises ulatuses, mis on võimalik.

6. Ühe liikmesriigi pädev asutus võib ka taotleda uurimise läbiviimist teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt viimase territooriumil.

Ta võib ka taotleda, et mõnel tema töötajatest lubatakse uurimise käigus olla kõnealuse teise liikmesriigi pädeva asutuse töötajate tegevuse juures.

Uurimine on pidevalt selle liikmesriigi üldkontrolli all, mille territooriumil seda läbi viiakse.

Pädevad asutused võivad keelduda rahuldamast taotlust viia läbi uurimine, nagu näeb ette esimene lõik, või taotlust lubada teise liikmesriigi pädeva asutuse töötajatel olla oma töötajate tegevuse juures, nagu näeb ette teine lõik,

▼M3

a) kui selline uurimine võib ebasoodsalt mõjutada taotluse saanud liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut või riigikorda või rikkuda riigi julgeolekueeskirju või;

▼B

b) kui sama tegevuse ja samade isikute suhtes on juba algatatud taotluse saanud liikmesriigis kohtumenetlus; või

c) kui pädevad asutused taotluse saanud liikmesriigis on juba teinud lõpliku kohtuotsuse selliste isikute suhtes samade tegude eest.

▼M3 —————

▼M4

Artikkel 36a

Regulatiivne korraldus liikmesriikide vahel seoses kestlikkusaruandluse audiitorkontrolliga

Artiklites 34 ja 36 finantsaruannete kohustusliku auditi kohta