1973L0362 — ET — 04.02.1985 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 19. november 1973, materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (73/362/EMÜ) (EÜT L 335, 5.12.1973, p.56)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

19. november 1973,

materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta

(73/362/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades, et: ning arvestades, et: liikmesriikides kehtivad materiaalsete pikkusmõõtude ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste mõõtudega kauplemist; seepärast on tarvis kõnealused sätted ühtlustada; nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta ( 1 ) on sätestatud mõõtevahendite suhtes kohaldatav EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse kord; kõnealuse direktiivi kohaselt tuleks kehtestada tehnilised nõuded, millele materiaalsed pikkusmõõdud peavad vastama, et neid võiks importida, turustada ja vabalt kasutada pärast nende kontrollimist ja nendele ettenähtud märgiste ja märkide kinnitamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisas piiritletud materiaalsete pikkusmõõtude suhtes.

Artikkel 2

Pikkusmõõte, mis võivad kanda EMÜ märgiseid ja märke, on kirjeldatud lisas. Need pikkusmõõdud peavad läbima EMÜ tüübikinnituse ja need tuleb esitada EMÜ esmataatluseks.

Artikkel 3

Ükski liikmesriik ei või keelata ega piirata EMÜ tüübikinnitusmärki ja EMÜ esmataatlusmärgist kandvate materiaalsete pikkusmõõtude turuleviimist ega kasutuselevõtmist ega sellest keelduda.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

1. Mõisted

1.1. Materiaalsed pikkusmõõdud, edaspidi “pikkusmõõdud”, on mõõdud, mille märkide vahelised kaugused on esitatud ametlikes pikkusühikutes.

1.2. Pikkusmõõdu “nimipikkus” on pikkus, mille järgi seda mõõtu nimetatakse.

1.3. Skaala põhimärgid on kaks märki, mille vaheline kaugus on mõõdu “nimipikkuseks”.

1.4. Pikkusmõõdu skaala moodustavad skaala põhimärgid ja muud märgid.

1.5. Pikkusmõõt on: 1.5.1. – otsmõõt, kui skaala põhimärkideks on kaks pinda; 1.5.2. – joonmõõt, kui skaala põhimärkideks on kaks joont, auku või muud märki; 1.5.3. – ühendmõõt, kui üheks skaala põhimärgiks on pind ja teiseks joon, auk või muu märk.

2. Materjalid

Pikkusmõõdud ja nende lisaseadmed tehakse materjalidest, mis on tavalistes kasutustingimustes piisavalt kulumiskindlad, püsivad ja vastupidavad keskkonna mõjudele.

Kasutatavate ainete omadused peavad olema sellised, et:

▼M2

2.1. tavalise kasutamise korral temperatuuril, mis on võrdlustemperatuurist suurem või väiksem 8°C võrra, ei ületa pikkuse muutumine lubatud piirvigu;

▼B

2.2. mõõtude puhul, mille suhtes rakendatakse kindlat tõmbejõudu, ei põhjusta selle jõu 10 % suurune muutumine lubatud piirvigu ületavat pikkuse muutumist.

3. Ehitus

3.1. Pikkusmõõdud ja nende lisaseadmed peavad olemas hea ja tugeva ehitusega ja hoolikalt viimistletud.

3.2. Pikkusmõõtude läbilõige on mõõtmetelt ja kujult selline, et tavalistes kasutustingimustes on võimalik mõõta sellise täpsusega, mida eeldab täpsusklass, kuhu asjakohane mõõt kuulub.

3.3. Otsmõõtude otspinnad on lamedad. Need otspinnad ja skaala jooned peavad olema mõõdu pikiteljega risti.

3.4. Ots- või ühendmõõtude otspindadeks, mis on valmistatud puidust või muust materjalist, mille kulumiskindlus on sama suur kui puidul või väiksem, on liistud või otsikud, mis on kulumis- ja löögikindlad ning sobivalt mõõdu külge kinnitatud.

3.5. Sellised lisaseadmed nagu liikumatud või liikuvad konksud, rõngad, pidemed, plaadid, tihvtid, keelnäiturid, kerimisseadmed või nooniused, mis hõlbustavad mõõdu kasutamist ja suurendavad selle kasutusvõimalusi, on lubatud tingimusel, et need ei põhjusta segadust. Need kavandatakse ja kinnitatakse mõõdu külge nii, et tavalistes kasutustingimustes need mõõtmistäpsust ei vähenda.

▼M1

3.6. Mõõdulindid valmistatakse nii, et kui lint lamedal pinnal sirgeks tõmmata, on selle servad enam-vähem sirged ja rööpsed.

▼B

3.7. Mõõdulintide kerimisseadmed valmistatakse nii, et need ei moonuta linti jäävalt.

4. Skaalajaotised ja nummerdus

▼M1

4.1. Pikkusmõõtudel on kogu nimipikkuse ulatuses selged, korrapärased ja püsivad skaala ja numbrid, et mõõtu oleks võimalik lugeda kindlalt, lihtsalt ja üheseltmõistetavalt. Siiski võivad mõned nummerdamata skaalamärgid, mille arv ei ületa mõõdu kahe järjestikuse nummerdatud skaalamärgi vaheliste skaalamärkide arvu, ulatuda mõõdu lõpus ka üle skaala põhimärgi.

▼B

4.2. Skaalajaotiste väärtus on kujul 1 × 10n, 2 × 10n või 5 × 10n meetrit, kusjuures n on positiivne või negatiivne täisarv või null. Skaalajaotise väärtus ei või ületada: — 1 cm, kui mõõdu nimipikkus on kuni 2 m; — 10 cm, kui mõõdu nimipikkus on rohkem kui 2 m, kuid vähem kui 10 m; — 20 cm, kui mõõdu nimipikkus on vähemalt 10 m, kuid vähem kui 50 m; — 50 cm, kui mõõdu nimipikkus on vähemalt 50 m. Neid väärtusi võib siiski ületada eriotstarvete puhul, kui seda põhjendatakse tüübikinnitust taotledes ja see eriotstarve märgitakse mõõdule.

4.3. Kui skaala märkideks on jooned, on need sirged, risti pikkusmõõdu pikiteljega ja kõik ühesuguse paksusega, kusjuures paksus on kogu joone ulatuses sama. Joonte pikkus on sobivas suhtes vastava mõõtühikuga. Jooned moodustavad hästi eristatava ja selge skaala ja nende paksus ei vähenda mõõtmistäpsust.

4.4. Teatavad skaala osad, eriti otste läheduses olevad osad, võib jaotada kogu mõõdu puhul kasutatava skaalajaotise kümnendosaühikuteks. Sel juhul võib joonte paksus väiksemate skaalajaotistega piirkondades olla väiksem kui mõõdu ülejäänud osas.

4.5. Skaala märkideks võivad olla ka augud, kui skaalajaotise väärtus on vähemalt üks sentimeeter, või muud märgid, kui skaalajaotise väärtus on vähemalt üks detsimeeter, tingimusel et need märgid võimaldavad mõõtu piisavalt täpselt lugeda, võttes arvesse mõõdu täpsusklassi.

4.6. Nummerdus võib olla jätkuv või korduv. Punktis 4.4 kirjeldatud juhul võib nummerdus väiksemate skaalajaotistega piirkondades erineda mõõdu ülejäänud osa nummerdusest. Numbrite paigutus, suurus, kuju, värvus ja eristuvus kohandatakse skaalale ja skaalamärkidele, millele need viitavad. Olenemata punktis 4.2 sätestatud skaalajaotise väärtusest nummerdatakse skaala märgid meetrites, detsimeetrites, sentimeetrites või millimeetrites, vastavat tähist märkimata. Nummerdatud skaalamärkide arv on selline, et mõõtu ei saaks lugeda mitmetimõistetavalt. Kui nummerdusühik on muu kui meeter, võib meetrimärgid siiski nummerdada meetrites. Meetreid tähistavatele numbritele järgneb sel juhul tähis “m”. Lisaks sellele võib eelnevate meetrite arvu samamoodi korrata muude nummerdatud skaalamärkide ees. Kui joonskaala jaotiste väärtus on kujul 2 × 10n ja vähemalt 2 sentimeetrit, nummerdatakse kõik skaalamärgid.

4.7. Kui mõõdul on rohkem kui üks skaala, võivad skaalajaotised olla erinevad ja numbrid võivad suureneda samas või vastupidises suunas.

5. Nimipikkus

▼M1

5.1. Mõõtude nimipikkus on üks järgmistest väärtustest: 0,5; 1; 1,5; 2; 3; 4; 5; 6; 7; 8 või 9 m või 5 m täiskordne.

▼B

5.2. Siiski võib eriotstarvete puhul lubada muid väärtusi, tingimusel et vajadust sellist nimipikkust kasutada põhjendatakse tüübikinnitust taotledes ja see eriotstarve märgitakse mõõdule.

5.3. Osa punktis 5.1 sätestatud nimipikkustest ei ole punktis 9.4.2 osutatud mõõdu puhul lubatud.

6. Pealdised

6.1. Pikkusmõõtudele kirjutatakse järgmist: 6.1.1. kõikidel juhtudel kohustuslikud pealdised: 6.1.1.1. nimipikkus, 6.1.1.2. tootja tunnusmärk või ärinimi, 6.1.1.3. täpsusklass: I, II või III, 6.1.1.4. EMÜ tüübikinnitusmärk; 6.1.2. teatavatel juhtudel kohustuslikud pealdised: 6.1.2.1. võrdlustemperatuur, kui see ei ole 20 °C, 6.1.2.2. tõmbejõud, 6.1.2.3. mõõdu eriotstarve punktides 4.2 ja 5.2 sätestatud juhtudel.

6.2. Nimipikkus, tõmbejõud ja temperatuur väljendatakse mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiiviga ( 2 ) lubatud mõõtühikutes või mõnes nende kümnendkord- või -osaühikus, millele järgneb vastav ametlik tähis.

▼M1

6.3. Kõik need pealdised esitatakse nähtavalt ja loetavalt mõõdu alguses. Kokkuleppel asjaomase siseriikliku ametiasutusega võib teatavaid pealdisi siiski esitada mõnel mõõduga püsivalt ühendatud osal. Sel juhul sätestatakse EMÜ tüübikinnitustunnistuses nende pealdiste asukoht. Kui pikkusmõõdu laiusest ei piisa EMÜ tüübikinnitusmärgi esitamiseks loetavalt, võib selle märgise esitada kooskõlas käesoleva lisa punktiga 3.5, olenemata liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamist käsitleva nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi I lisa punktist 3.1, järgmiste märkide kujul, mis on esitatud järgmises järjestuses: — stiliseeritud täht ε, — EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed, — EMÜ tüübikinnituse aasta kaks viimast numbrit, — EMÜ tüübikinnituse viitenumber (nt ε F 75 5345).

▼B

6.4. Tootja ainuvastutusel võib selle materjali joonpaisumisteguri, millest mõõt on valmistatud, märkida kujul α =….

6.5. Lisaks sellele võib mõõtudel olla muid mõõtmisega mitte seotud andmeid, mis on ette nähtud muude õigusnormidega või mille kohta on loa andnud pädev siseriiklik asutus.

6.6. Kui pealdised ei ole kodeeritud, esitatakse need sihtliikmesriikide riigikeeltes.

6.7. Reklaamkirjutised võivad pikkusmõõtudel olla tingimusel, et nende asukoht vastab punkti 6.8 sätetele.

6.8. Pealdised, sealhulgas reklaamkirjutised, esitatakse nii, et need mingil juhul ei segaks mõõdu kasutamist mõõtmiseks. Kohustuslikud pealdised, välja arvatud EMÜ tüübikinnitusmärk, ja reklaamkirjutiste asukoht esitatakse mudelil, millele antakse EMÜ tüübikinnitus.

▼M2

7. Lubatud piirvead

Käesolevas direktiivis määratletud pikkusmõõdud jagatakse täpsusastme järgi kolme klassi, nimelt I, II ja III klassi.

7.1. Lubatud plussi või miinusega piirviga:

a) nimipikkuse või

b) kahe mittejärjestikuse skaalamärgi vahelise kauguse jaoks

väljendatakse asjakohasest pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus:

— L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini;

— a ja b on kordajad, mis on kinnitatud igale täpsusklassile järgmise tabeli kohaselt: —



Täpsusklass a b I 0,1 0,1 II 0,3 0,2 III 0,6 0,4

▼M1

7.2. 7.2.1. Lubatud plussi või miinusega piirviga kõige rohkem 1 cm pikkuste skaalajaotiste pikkuse i jaoks kinnitatakse igale täpsusklassile järgmises tabelis:



Asjakohase jaotise pikkus i Lubatud piirviga millimeetrites iga täpsusklassi puhul I II III i ≤ 1 mm 0,1 0,2 0,3 1 mm < i ≤ 1 cm 0,2 0,4 0,6 Rohkem kui 1 cm pikkuste jaotiste puhul väljendatakse lubatud piirviga jaotise pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus suuruste a ja b väärtused on võrdsed punktis 7.1 esitatutega ja L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini. 7.2.2. Suurim lubatud erinevus kahe järjestikuse, kõige rohkem 1 cm pikkuse jaotise pikkuse i vahel kinnitatakse igale täpsusklassile järgmises tabelis:



Asjakohase jaotise pikkus i Suurim lubatud erinevus millimeetrites iga täpsusklassi puhul I II III i ≤ 1 mm 0,1 0,2 0,3 1 mm < i ≤ 1 cm 0,2 0,4 0,6 Rohkem kui 1 cm pikkuste jaotiste puhul väljendatakse suurim lubatud erinevus kahe järjestikuse jaotise pikkuse i vahel jaotise pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, nagu on määratletud punktis 7.2.1.

7.3. Siiski suurendatakse ots- või ühendmõõdu puhul lubatud plussi või miinusega piirviga viimase, otspinnaga piirneva jaotise pikkuse puhul: — 0,1 mm võrra I klassi mõõtude puhul, — 0,2 mm võrra II klassi mõõtude puhul, — 0,3 mm võrra III klassi mõõtude puhul. Lisaks sellele ei kohaldata punktide 7.1 ja 7.2.2 sätteid: — kui üheks punkti 7.1 alapunktis b nimetatud mittejärjestikuseks skaalamärgiks on otspind ja — kui üheks punktis 7.2.2 nimetatud kahest järjestikusest jaotisest on viimane, otspinnaga piirnev jaotis.

▼M2

7.4. Kasutuses olevate mõõtude lubatud piirviga on kaks korda suurem kui EMÜ esmataatlusel lubatud piirviga.

▼B

7.5. Lubatud piirvigade puhul kohaldatakse järgmisi võrdlustingimusi. 7.5.1. Võrdlustemperatuur on tavaliselt 20 °C. Teatavatele punktis 9 piiritletud mõõtudele võib erandlikult kehtestada erineva võrdlustemperatuuri. 7.5.2. Pikkusmõõte, mille kohta on punktis 9 sätestatud tõmbejõud, katsetatakse nii, et need tõmmatakse mõõdul osutatud tõmbejõudu rakendades kogu pikkuses rõhttasapinnale, kus hõõrdumine peaaegu puudub.

▼M2

8. EMÜ esmataatlusmärgised

8.1. Pikkusmõõdu alguses või selle lisaseadisel nähakse ette koht EMÜ esmataatlusmärgiste kinnitamiseks.

8.2. Märgised tuleb kinnitada nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (viimati muudetud nõukogu 25. oktoobri 1983. aasta direktiiviga 83/575/EMÜ) II lisa punkti 3.1 kohaselt.

8.3. Erandina punktist 3.1 võib EMÜ esmataatlusmärgis siiski koosneda kuusnurgas olevast väiketähest “e”, kusjuures “e” ülemises pooles sisaldub/sisalduvad selle liikmesriigi suur tunnustäht või suured tunnustähed, kus toimus EMÜ esmataatlus, ja alumises pooles taatlusaasta. Märgise näidis on esitatud punktis 12.

8.4. EMÜ esmataatluse eest vastutav ametiasutus võib valida emma-kumma märgisekuju.

▼B

9. Mitmesugused pikkusmõõdud, mida direktiiv hõlmab

▼M1

9.1. Klaaskiust ja plastist valmistatud ots-, joon- või ühendmõõdulindid

Nimipikkus: 0,5–100 meetrit.

Tõmbejõud, mis on umbes 20 N, märgitakse mõõdule.

Ots- ja ühendmõõtude vabad otsad varustatakse kulumiskindla liistu või otsikuga.

Need mõõdud kuuluvad I, II või III täpsusklassi.

9.2. Metallist või muust materjalist ühes tükis valmistatud jäigad või pooljäigad mõõdud

Nimipikkus: 0,5–5 meetrit.

Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C.

Nende mõõtude hulka kuuluvad ka vedelike taseme mõõtmiseks kasutatavad tasememõõtevardad.

Jäiga tasememõõtevarda ots varustatakse löögi- ja kulumiskindla kanna või otsikuga. Viimased ei tohi kokkupõrkel tekitada sädemeid.

Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.

▼B

9.3. Metallist või muust materjalist valmistatud lülilised mõõdud Nimipikkus 0,5–5 meetrit. Kõikide lülide ühenduskohtade vaheline pikkus on sama. Lülide ühenduskohad ja suund on sellised, et lahtitõmbamisel ei tekiks ühenduskohas I ja II täpsusklassi mõõtude puhul suuremat lisaviga kui 0,3 mm ja III täpsusklassi mõõtude puhul 0,5 mm. Need mõõdud kuuluvad I, II või III täpsusklassi.

▼M1

9.4. Terasmõõdulindid 9.4.1. Kerimisseadmega ots-, joon- või ühendmõõdud Nimipikkus: 0,5–10 meetrit; 5–10 m pikkuste mõõtude lint on kumera ristlõikega. Need mõõdud võivad olla kestas, mis võib olla liidetud mõõtmiseks kasutatavas osaga, eelkõige sisemõõtmete mõõtmiseks; selliste mõõtude vaba ots varustatakse liikumatu või libiseva konksu või keelega. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. 9.4.2. Ots- või joonmõõdud, mis on mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseks Nimipikkus: 5, 10, 20, 50, 100 või 200 m. Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule. Nende mõõtude mõlemas otsas on pidemed või rõngad. Kui pidemed sisalduvad nimipikkuses, valmistatakse need nii, et nende ühenduskohad ei vähendaks mõõtmistäpsust. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. 9.4.3. Kerimisseadmega joon- või ühendmõõdud, mis ei ole mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseks Nimipikkus: 5–200 meetrit. Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C. Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule. Vabas otsas on pide, rõngas või konks, mis ei sisaldu nimipikkuses. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.

9.5. Raskusega metallist ühendmõõdulindid, mida kasutatakse vedelike taseme mõõtmiseks Nimipikkus: 5–50 meetrit. Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C. Tõmbejõud, mis on piisav, et lint korralikult sirgeks tõmmata, tuleb märkida mõõdule. Seda tõmbejõudu rakendatakse mõõdu suhtes raskuse abil, millele tuleb märkida selle mass. Skaala põhimärgiks, millest skaala algab, on sobiva kujuga raskuse põhi, kusjuures raskus on valmistatud materjalist, mis ei tekita kokkupõrkel sädemeid. Raskus kinnitatakse lindi külge äravõtmatult või äravõetavalt ja nii, et selle kinnitus- või ühenduskoht ei vähenda mõõtmistäpsust. Lint märgistatakse kogu pikkuses millimeetrites, kusjuures skaala jätkub raskuse ühel lamedal küljel. Mõõdu teises otsas võib olla kerimisseade. Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi. Raskusega varustatud kasutusvalmis mõõdu lubatud piirviga ei ole siiski mingil juhul väiksem kui 0,6 mm.

▼M2

10. EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlus

Materiaalsete pikkusmõõtude EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlus toimub direktiivis 71/316/EMÜ sätestatud korras.

10.1. Läbivaatus EMÜ tüübikinnituseks

Lisaks dokumentidega tutvumisele hõlmab läbivaatus kontrolli, mille eesmärk on tagada, et esitatud näidis on kooskõlas punktidega 2, 3, 4, 5, 6 (v.a punkt 6.4), 7, 8 ja 9.

10.2. Kontrollid EMÜ esmataatluseks

10.2.1. Kontrollid EMÜ esmataatluseks hõlmavad kas kõiki esitatud pikkusmõõte või punkti 11 kohaselt mõõdupartiisid.

10.2.2. Kontrollid EMÜ esmataatluseks sisaldavad pikkusmõõdu vaatlust, et veenduda selle vastavuses kinnitatud tüübile; see on seotud eelkõige punktidega 3.6, 4.1 ja 4.3.

10.2.3. Samuti tuleb kindlaks teha, kas pikkusmõõt vastab nõuetele, mis käsitlevad nimipikkuse lubatud piirviga, võttes vajaduse korral asjakohaselt arvesse punkti 9.5 sätteid.

10.2.4. Lisaks sellele vaadatakse viies pikkusmõõdul juhuslikult valitud kohas järele: — kahe mittejärjestikuse skaalamärgi vaheline kaugus, — jaotise pikkus, — kahe järjestikuse jaotise pikkuse vaheline erinevus, et teha kindlaks, kas need vastavad punkti 7.1 alapunkti b ja punktide 7.2.1 ja 7.2.2 sätetele, võttes vajaduse korral asjakohaselt arvesse punktide 7.3 ja 9.3 sätteid. Kui kontrollide tulemused seda õigustavad, võib pädev asutus kontrollide arvu vähendada või suurendada.

10.2.5. Kõik eespool kirjeldatud kontrollid toimuvad punktis 7.5 piiritletud võrdlustingimustes.

11. Statistiline kontroll EMÜ esmataatluseks

Kui pikkusmõõte toodetakse sarjadena ja isik, kelle kohustus on need esitada EMÜ esmataatluseks, väidab, et need on juba asjakohaselt üle vaadatud, kohaldatakse tema taotlusel esitatud partiide suhtes omadustel põhinevat statistilist kontrolli järgmistel tingimustel.

11.1. Üldsätted

11.1.1. Partii

Partiid koosnevad pikkusmõõtudest, mis:

— on sama tüüpi,

— kuuluvad samasse täpsusklassi,

— on valmistatud sama menetluse abil.

Partii suuruseks on selles sisalduvate pikkusmõõtude arv. EMÜ esmataatluseks esitatava partii suurus võib olla kõige rohkem 10 000 tükki.

11.1.2. Valim

Valim koosneb pikkusmõõtudest, mis on partiist juhuslikult valitud. Valimis sisalduvate pikkusmõõtude arvu nimetatakse valimi suuruseks.

11.1.3. Omadustel põhinev statistiline kontroll

Omadustel põhinev statistiline kontroll on ülevaatus, kus valimis sisalduvad pikkusmõõdud liigitatakse käesoleva direktiivi sätete kohaselt kas puudulikeks või mittepuudulikeks.

11.1.4. Künniskvaliteet (LQ 5)

Künniskvaliteet on esitatud partii kvaliteeditase, mis vastab valimivõtukava järgi 5 % vastuvõtutõenäosusele.

11.1.5. Normkvaliteet (SQL)

Normkvaliteet on esitatud partii kvaliteeditase, mis vastab valimivõtukava järgi 95 % vastuvõtutõenäosusele.

11.1.6. Vastuvõtunäitaja

Omadustel põhineval statistilisel kontrollil on vastuvõtunäitaja uuritud valimist leitud puudulike mõõtude suurim arv, mille korral võib kontrollitava partii veel vastu võtta.

11.1.7. Tagasilükkamisnäitaja

Omadustel põhineval statistilisel kontrollil on tagasilükkamisnäitaja uuritud valimist leitud puudulike mõõtude arv, mille ületamisel lükatakse kontrollitav partii tagasi.

11.1.8. Üheastmeline valimivõtukava

Ülevaadatavate üksikute mõõtude arv peab võrduma kavas piiritletud valimi suurusega. Kui valimist leitud puudulike mõõtude arv on vastuvõtunäitajast väiksem või sellega võrdne, tuleb partii vastu võtta. Kui puudulike mõõtude arv on tagasilükkamisnäitajast suurem või sellega võrdne, tuleb partii tagasi lükata.

11.1.9. Kaheastmeline valimivõtukava

Ülevaadatavate üksikute mõõtude arv peab võrduma kavas piiritletud esimese valimi suurusega. Kui esimesest valimist leitud puudulike mõõtude arv on esimesest vastuvõtunäitajast väiksem või sellega võrdne, tuleb partii vastu võtta. Kui esimesest valimist leitud puudulike mõõtude arv on esimese tagasilükkamisnäitajaga võrdne või sellest suurem, tuleb partii tagasi lükata. Kui esimesest valimist leitud puudulike mõõtude arv jääb esimese vastuvõtunäitaja ja esimese tagasilükkamisnäitaja vahele, tuleb üle vaadata teine valim, mille suurus on piiritletud kavas. Seejärel tuleb esimesest ja teisest valimist leitud puudulike mõõtude arv kokku liita. Kui puudulike mõõtude koguarv on teisest vastuvõtunäitajast väiksem või sellega võrdne, tuleb partii vastu võtta. Kui puudulike mõõtude koguarv on teisest tagasilükkamisnäitajast suurem või sellega võrdne, tuleb partii tagasi lükata.

11.2. Ülevaatusmenetlused

Pädev asutus peab valima ühe kahest allpool kirjeldatud ülevaatusmeetodist.

Esimene meetod, edaspidi “meetod A”, sisaldab ühekordse esitamise kava, kuna teine, edaspidi “meetod B”, sisaldab mitmekordse esitamise kava. Kontroll kujutab endast võetud valimis sisalduvate puudulike mõõtude arvu kokkulugemist.

11.2.1. Meetodi A kasutamise korral kohaldab pädev asutus esitatud partii vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks valimivõtukava, mis põhineb järgmistel väärtustel: — normkvaliteet (SQL) 0,40–0,90 %, — künniskvaliteet (LQ 5) 4,0–6,5 %. Valimivõtukavade näidised



Üheastmeline valimivõtukava Valimi suurus Vastuvõtunäitaja Tagasilükkamisnäitaja LQ 5 SQL a 80 1 2 5,8 0,44 b 125 2 3 5,0 0,65



Kaheastmeline valimivõtukava Valimi suurus Valimite suurus kokku Vastuvõtunäitaja Tagasilükkamisnäitaja LQ 5 SQL a Esimene valim 50 50 0 2 5,8 0,44 Teine valim 50 100 1 2 b Esimene valim 80 80 0 3 5,0 0,65 Teine valim 80 160 3 4 Kui partii lükatakse tagasi, vaatab pädev asutus selle partii täielikult üle või võtab vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida tagasilükatud partii turustamist sellises seisukorras.

11.2.2. Meetodi B kasutamise korral kohaldab pädev asutus esitatud partii vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks valimivõtukavasid, mis on kooskõlas järgmise tabeliga:



Valimivõtukavad Esitamisjärjestus Suurus Vastuvõtunäitaja Tagasilükkamisnäitaja 1 70 0 1 2 85 0 1 3 105 0 1 4 120 0 1 Pärast partii vastuvõtmist tehakse järgmisele partiile esitamisjärjestuse ülevaatus nr 1. Pärast partii tagasilükkamist võtab pädev asutus vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida tagasilükatud partii turustamist sellises seisukorras, ja isik, kelle kohustus on esitada mõõdud EMÜ esmataatluseks, võib esitada sama või mõne muu partii. Seejärel tehakse partiile esitamisjärjestuses vahetult eelnev ülevaatus. Kui partiid pärast esitamisjärjestuse ülevaatust nr 4 siiski vastu ei võeta, peab pädev asutus partii täielikult üle vaatama.

11.3. Partiide sagedase tagasilükkamise tagajärjed

Kui partiisid lükatakse sageli tagasi, võib pädev asutus statistilise kontrolli peatada. Kui pärast puuduste teatavakstegemist EMÜ tüübikinnituse omanikule kvaliteet ei parane, võib algatada direktiivi 71/316/EMÜ artikli 7 kohase menetluse EMÜ tüübikinnituse tühistamiseks.

12. Punktis 8.3 kirjeldatud EMÜ esmataatlusmärgise näidis: