2006L0087 — ET — 10.01.2013 — 005.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, 12. detsember 2006, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ (2006/87/EÜ) (EÜT L 389, 30.12.2006, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

12. detsember 2006,

millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ

(2006/87/EÜ)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, ( 1 ) pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 2 ) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 4. oktoobri 1982. aasta direktiiviga 82/714/EMÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) ( 3 ) kehtestati siseveelaevade tehniliste tunnistuste väljastamise ühtlustatud tingimused kõigis liikmesriikides, välja arvatud Reinil toimuva laevaliikluse osas. Euroopa tasandil kehtivad siseveelaevadele siiski endiselt erinevad tehnilised nõuded. Erinevate rahvusvaheliste ja liikmesriigi õigusnormide üheaegne kehtimine on siiani takistanud jõupingutusi riigisiseste sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise tagamiseks ilma välismaa laevade täiendava kontrollita. Lisaks ei kajasta direktiivis 82/714/EMÜ sisalduvad standardid osaliselt enam tehnoloogia praeguseid arenguid. (2) Direktiivi 82/714/EMÜ lisades sätestatud tehnilistesse nõuetesse on suures osas inkorporeeritud Reini laevakontrolli määruses (1982. aastal Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) poolt heakskiidetud versioonis) sisalduvad sätted. Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaseid sõidukõlblikkuse tunnistuste väljastamise tingimusi ja tehnilisi nõudeid on sellest ajast alates korrapäraselt läbi vaadatud ning need on tunnistatud tehnoloogia praegustele arengutele vastavateks. Konkurentsi ja turvalisusega seonduvatel põhjustel ning eelkõige suuremaks ühtlustamiseks Euroopa tasandil on soovitav, et nimetatud tehniliste nõuete ulatust ja sisu laiendataks kogu ühenduse siseveeteede võrgustikule. Seejuures tuleb arvesse võtta selles võrgustikus toimunud muutusi. (3) Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistused, mis tõendavad laevade täielikku vastavust eespool nimetatud läbivaadatud tehnilistele nõuetele, peaksid kehtima kõigil ühenduse siseveeteedel. (4) Soovitav on tagada suurem ühtlustatuse tase nende tingimuste osas, mille alusel liikmesriigid väljastavad täiendavaid ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusi tegutsemiseks 1. ja 2. tsooni veeteedel (suudmealad) ning samuti 4. tsooni veeteedel. (5) Reisijateveo ohutuse huvides on soovitav direktiivi 82/714/EMÜ reguleerimisala laiendada rohkem kui 12 reisijale mõeldud reisilaevadele, lähtudes Reini laevakontrolli määrusest. (6) Ohutuse huvides peaksid nõuded olema väga suures ulatuses ühtlustatud ning see ei tohi ühenduse mis tahes siseveeteel ohutusnõuded väheneda. (7) Asjakohane on näha ette üleminekukord kasutuselolevatele laevadele, millel ei ole käesoleva direktiiviga kehtestatud läbivaadatud tehniliste nõuete alusel läbitava esimese tehnilise ülevaatuse ajal veel ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistust. (8) Teatavas ulatuses ning vastavalt asjaomase laeva kategooriale on asjakohane määrata kindlaks ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste kehtivusaeg igal konkreetsel juhul. (9) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 4 ). (10) Laevade osas, mida käesolev direktiiv ei hõlma, peavad jõusse jääma nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivis 76/135/EMÜ (siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) ( 5 ) sätestatud meetmed. (11) Võttes arvesse asjaolu, et mõned laevad jäävad nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 1994. aasta direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) ( 6 ) kui ka käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, tuleks juhul, kui nimetatud kahe direktiivi sätetes on vastuolusid või ebaühtlust, viia esimesel võimalusel nende lisad asjakohaste komiteemenetluste korras vastavusse. (12) Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ( 7 ) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. (13) Direktiiv 82/714/EMÜ tuleks kehtetuks tunnistada, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Veeteede liigitus

1. Käesoleva direktiivi tähenduses liigitatakse ühenduse siseveeteed järgmiselt:

a) 1., 2., 3. ja 4. tsoon: i) 1. ja 2. tsoon: I lisa 1. peatükis loetletud veeteed; ii) 3. tsoon: I lisa 2. peatükis loetletud veeteed; iii) 4. tsoon: I lisa 3. peatükis loetletud veeteed;

b) R-tsoon: need punktis a nimetatud veeteed, millele tuleb tunnistused välja anda vastavalt Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artiklile 22, nagu see artikkel on sõnastatud käesoleva direktiivi jõustumisel.

2. Iga liikmesriik võib pärast komisjoniga konsulteerimist muuta oma veeteede liigituse I lisas loetletud tsoonideks. Komisjoni teavitatakse sellistest muudatustest vähemalt kuus kuud enne nende jõustumist ning komisjon teavitab nendest teisi liikmesriike.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kooskõlas II lisa artikliga 1.01 järgmiste veesõidukite suhtes:

a) laevad, mille pikkus (L) on vähemalt 20 meetrit,

b) laevad, mille pikkuse (L), laiuse (B) ja süvise (T) maht on vähemalt 100 m3.

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kooskõlas II lisa artikliga 1.01 ka kõigi järgmiste veesõidukite suhtes:

a) lõikes 1 osutatud veesõidukite vedamiseks või tõukamiseks või ujuvmehhanismide vedamiseks või tõukamiseks mõeldud vedur- ja tõukurpuksiiridele või selliste veesõidukite või ujuvmehhanismide pardas pukseerimiseks mõeldud vedur- ja tõukurpuksiiridele,

b) reisilaevadele, mis võivad lisaks laevaperele vedada rohkem kui 12 reisijat,

c) ujuvmehhanismid.

3. Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on välja jäetud järgmised veesõidukid:

a) parvlaevad,

b) sõjalaevad,

c) merelaevad, sealhulgas mere vedur- ja tõukurpuksiirid, mis i) tegutsevad või omavad kodusadamat loodetealal; ii) tegutsevad ajutiselt siseveeteedel, tingimusel et neil on: — tunnistus, mis tõendab vastavust 1974. aasta rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel (SOLAS) või võrdväärne tunnistus, või tunnistus, mis tõendab vastavust 1966. aasta rahvusvahelisele laadungimärgi konventsioonile, või võrdväärne tunnistus ja rahvusvaheline naftareostuse vältimise (IOPP) tunnistus, mis tõendab vastavust 1973. aasta rahvusvahelisele konventsioonile merereostuse vältimiseks laevadelt (MARPOL); või — kõigi esimeses taandes nimetatud konventsioonide reguleerimisalast välja jäävate reisilaevade puhul vastavalt nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivile 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta ( 8 ) välja antud tunnistus reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta; või — kõigi esimeses taandes nimetatud konventsioonide reguleerimisalast välja jäävate lõbusõidulaevade puhul lipuriigi tunnistus.

Artikkel 3

Tunnistuse omamise kohustus

1. Artiklis 1 osutatud ühenduse siseveeteedel tegutsevatel veesõidukitel peab olema:

a) kui need tegutsevad R-tsooni veeteel: — kas Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud tunnistust; — või ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, mis on välja antud või mida on uuendatud pärast 30. detsember 2008. aasta ning mis, ilma et see piiraks II lisa 24. peatükis sisalduvate üleminekusätete kohaldamist, tõendab veesõiduki täielikku vastavust II lisa sätestatud tehnilistele nõuetele, mis kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega peavad olema võrdväärsed eespool nimetatud konventsiooni rakendamisel sätestatud tehniliste nõuetega;

b) kui need tegutsevad muudel veeteedel, ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, sealhulgas peavad nad vajaduse korral täitma artiklis 5 osutatud nõuded.

2. Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus koostatakse V lisa I osas esitatud näidise alusel ja antakse välja vastavalt käesolevale direktiivile.

Artikkel 4

Täiendavad ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistused

1. Kõik veesõidukid, millel on Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud kehtiv tunnistus, võivad vastavalt käesoleva direktiivi artikli 5 lõikele 5 tegutseda ühenduse veeteedel, omades vaid seda tunnistust.

2. Kõigile veesõidukitele, millel on lõikes 1 osutatud tunnistus, antakse aga lisaks — täiendav ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus:

a) kui need tegutsevad 3. ja 4. tsooni veeteedel ja soovivad kasutada nende veeteede suhtes kohaldatavaid vähendatud tehnilisi nõudeid;

b) kui need tegutsevad 1. ja 2. tsooni veeteedel või reisilaevade puhul 3. tsooni veeteedel, mis ei ole ühenduses teise liikmesriigi laevatatavate siseveeteedega, juhul kui asjaomane liikmesriik on vastu võtnud täiendavad tehnilised nõuded vastavalt artikli 5 lõigetele 1, 2 ja 3.

3. Täiendav ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus koostatakse V lisa II osas esitatud näidise alusel ja selle annab välja lõikes 1 osutatud tunnistuse väljaandmiseks pädev asutus asjaomaste veeteede osas pädevate asutuste sätestatud tingimustel.

Artikkel 5

Täiendavad või vähendatud tehnilised nõuded teatavatele tsoonidele

1. Iga liikmesriik võib pärast konsulteerimist komisjoniga ning vajaduse korral Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni nõuete alusel kehtestada oma territooriumi 1. ja 2. tsoonis tegutsevatele veesõidukitele lisaks II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele täiendavaid nõudmisi.

2. Iga liikmesriik võib oma territooriumil 3. tsooni veeteedel, mis ei ole ühenduses teise liikmesriigi laevatatavate siseveeteedega, tegutsevate reislaevade osas säilitada lisaks II lisas sätestatud nõuetele kehtivad täiendavad tehnilised nõuded. Nimetatud tehniliste nõuete muutmiseks on vajalik komisjoni eelnev nõusolek.

3. Täiendavaid nõudeid võib esitada vaid III lisas loetletule. Komisjoni teavitatakse nimetatud täiendavatest nõuetest vähemalt kuus kuud enne nende jõustumist ning komisjon teavitab nendest teisi liikmesriike.

4. Vastavus nendele lisanõuetele märgitakse artiklis 3 osutatud ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele või, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 2, täiendavale ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele. Nimetatud vastavuse tõendit tunnustatakse ühenduse veeteedel vastavas tsoonis.

5.

a) Kui II lisa peatükis 24a ette nähtud üleminekusätete kohaldamise tulemuseks oleks liikmesriigi olemasolevate ohutusnõuete vähenemine, võib liikmesriik nimetatud üleminekusätete kohaldamisest loobuda sisevee-reisilaevade puhul, mis tegutsevad siseveeteedel, mis ei ole ühenduses teiste liikmesriikide laevatavate siseveeteedega. Nimetatud asjaoludel võib liikmesriik nõuda, et sellised laevad, mis tegutsevad tema mitte ühenduses olevatel siseveeteedel, vastaksid täielikult II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele alates 30. detsember 2008. aasta.

b) Punktis a viidatud sätet rakendav liikmesriik teavitab komisjoni oma otsusest ning edastab komisjonile asjaomaste siseveeteedel tegutsevatele reisilaevadele esitatavate liikmesriigi standardite üksikasjad. Komisjon teavitab liikmesriike.

c) Vastavus nõuetele, mille liikmesriik on kehtestanud tegutsemiseks oma mitte ühenduses olevatel siseveeteedel, märgitakse artiklis 3 osutatud ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele või, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 2, täiendavale ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele.

6. Veesõidukitele, mis tegutsevad ainult 4. tsooni veeteedel, võib esitada kõigi nimetatud tsooni veeteede suhtes II lisa peatükis 19b määratletud vähendatud nõudeid. Vastavus kõnealustele vähendatud nõuetele märgitakse artiklis 3 osutatud ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele.

7. Iga liikmesriik võib pärast komisjoniga konsulteerimist lubada II lisas sätestatud tehniliste nõuete vähendamist veesõidukite puhul, mis tegutsevad ainult 3. ja 4. tsooni veeteedel selle liikmesriigi territooriumil.

Nõudeid võib vähendada vaid IV lisas loetletu suhtes. Kui veesõiduki tehnilised omadused vastavad vähendatud tehnilistele nõuetele, märgitakse see ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele või, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 2, täiendavale ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele.

Komisjoni teavitatakse II lisas sätestatud tehniliste nõuete vähendamisest vähemalt kuus kuud enne nende jõustumist ning komisjon teavitab sellest liikmesriike.

▼M4 —————

▼B

Artikkel 7

Erandid

1. Liikmesriigid võivad lubada erandeid käesoleva direktiivi täielikust või osalisest kohaldamisest:

a) laevadele, vedur- ja tõukurpuksiiridele ja ujuvmehhanismidele, mis tegutsevad sellistel laevatatavatel veeteedel, mis ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega;

b) ainult riigisisestel veeteedel tegutsevatele kuni 350 tonnise dedveitiga veesõidukitele, mille kiil pandi maha enne 1. jaanuari 1950 ning mis ei ole mõeldud kaubaveoks ja mille veeväljasurve on väiksem kui 100 m3.

2. Liikmesriigid võivad oma riigisisestel veeteedel tegutsemise osas teha erandeid käesoleva direktiivi ühe või mitme sätte rakendamisest geograafiliselt piiratud aladel või sadamapiirkondades tehtavate reiside puhul. Need erandid ja reisid või piirkond, mille suhtes need kehtivad, märgitakse laeva tunnistusele.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt lubatud eranditest teavitatakse komisjoni, kes teavitab nendest teisi liikmesriike.

4. Mis tahes liikmesriik, kelle veeteedel ei tegutse lõigete 1 ja 2 kohaselt lubatud erandite tulemusel veesõidukid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi, ei pea järgima artikleid 9, 10 ja 12.

Artikkel 8

Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste väljastamine

1. Veesõidukitele, mille kiil on maha pandud alates 30. detsember 2008. aasta, antakse ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, kui enne veesõiduki kasutuselevõtmist on läbi viidud tehniline ülevaatus, et kontrollida veesõiduki vastavust II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele.

2. Veesõidukitele, mis ei kuulunud direktiivi 82/714/EMÜ reguleerimisalasse, kuid mille suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 2 lõikeid 1 ja 2, antakse ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus pärast tehnilist ülevaatust, mis viiakse läbi veesõiduki praeguse tunnistuse kehtivusaja lõppemisel, kuid igal juhul hiljemalt 30. detsember 2018. aasta, et kontrollida veesõiduki vastavust II lisas kehtestatud tehnilistele nõuetele. Liikmesriikides, kus veesõiduki olemasoleva riigisisese tunnistuse kehtivusaeg on vähem kui viis aastat, võib nimetatud tunnistusi väljastada kuni viie aasta jooksul pärast 30. detsember 2008. aasta.

Kui II lisas kehtestatud tehnilisi nõudeid ei täideta, märgitakse see ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusele. Tingimusel, et pädevad asutused ei loe nimetatud puudujääke endast ilmset ohtu kujutavateks, võib eelmises lõigus nimetatud veesõiduk tegutsemist jätkata kuni nõuetele mittevastavaks tunnistatud veesõiduki asjaomased komponendid või alad asendatakse või neid muudetakse; seejärel peavad nimetatud komponendid või alad II lisa nõuetele vastama.

3. Käesoleva artikli tähenduses loetakse ilmseks ohuks eelkõige olukorda, mis mõjutab nõudeid laeva ehitusliku konstruktsiooni tugevusele; veesõiduki navigeerimis- või manööverdamisvõimele või II lisa kohastele eriomadustele. II lisa kohaselt lubatud erandeid ei loeta endast ilmset ohtu kujutavateks puudujääkideks.

Olemasolevate osade asendamist identsete osadega või tehnoloogiliselt ja konstruktsiooniliselt võrdväärsete osadega korralise paranduse ja hoolduse käigus ei loeta käesoleva artikli tähenduses asendamiseks.

4. Kui see on asjakohane, kontrollitakse veesõiduki vastavust artikli 5 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud täiendavatele nõuetele käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud tehnilise ülevaatuse käigus või tehnilise ülevaatuse käigus, mis viiakse läbi laevaomaniku taotlusel.

Artikkel 9

Pädevad asutused

1. Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusi võivad välja anda mis tahes liikmesriigi pädevad asutused.

2. Iga liikmesriik koostab nende asutuste loendi, kes on pädevad ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusi välja andma, ning edastab selle komisjonile. Komisjon teavitab teisi liikmesriike.

Artikkel 10

Tehniliste ülevaatuste läbiviimine

1. Artiklis 8 osutatud tehnilise ülevaatuse viivad läbi pädevad asutused, kes võivad täielikult või osaliselt loobuda veesõiduki tehnilisest ülevaatusest, kui tunnustatud klassifikatsiooniühingu poolt II lisa artikli 1.01 kohaselt välja antud kehtivast kinnitusest nähtub, et laev vastab täielikult või osaliselt II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. Tunnustatakse ainult VII lisa I osas loetletud tingimustele vastavaid klassifikatsiooniühinguid.

2. Iga liikmesriik koostab nende asutuste loendi, kes on pädevad tehnilist ülevaatust läbi viima, ning edastab selle komisjonile. Komisjon teavitab teisi liikmesriike.

Artikkel 11

Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste kehtivus

1. Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuse kehtivusaja määrab igal konkreetsel juhul kindlaks asutus, kes on vastavalt II lisale pädev neid tunnistusi välja andma.

2. Iga liikmesriik võib artiklites 12 ja 16 ning II lisas määratletud juhtudel välja anda ajutisi ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusi. Ajutised ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistused koostatakse vastavalt V lisa III osas esitatud näidisele.

Artikkel 12

Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste asendamine

Iga liikmesriik sätestab tingimused, mille alusel saab kaotatud või rikutud kehtiva ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuse asendada.

Artikkel 13

Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste uuendamine

1. Kehtivusaja lõppemisel uuendatakse ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistusi vastavalt artiklis 8 sätestatud tingimustele.

2. Enne 30. detsember 2008. aasta välja antud ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste uuendamisel kohaldatakse II lisas sisalduvaid üleminekusätteid.

3. Pärast 30. detsember 2008. aasta välja antud ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste uuendamisel kohaldatakse II lisas sisalduvaid üleminekusätteid, mis on jõustunud pärast selliste tunnistuste väljaandmist.

Artikkel 14

Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste kehtivuse pikendamine

Asutus, mis ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuse välja andis või seda uuendas, võib selle kehtivust erandjuhtudel pikendada II lisa kohase tehnilise ülevaatuseta. Pikendamine märgitakse nimetatud tunnistusele.

Artikkel 15

Uute ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste väljaandmine

Suuremate ümberehituste või kapitaalremondi korral, mis mõjutavad veesõiduki ehitusliku konstruktsiooni tugevust, veesõiduki navigeerimis- või manööverdamisvõimet või II lisa kohaseid eriomadusi, läbib laev enne järgmist sõitu uuesti artiklis 8 sätestatud tehnilise ülevaatuse. Pärast kõnealust ülevaatust antakse välja uus ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, millele on märgitud veesõiduki tehnilised omadused, või tehakse vastavad parandused olemasolevale tunnistusele. Kui kõnealune tunnistus antakse välja teises liikmesriigis kui selles, kus esialgne tunnistus välja anti või seda uuendati, teavitatakse sellest ühe kuu jooksul tunnistuse välja andnud või seda uuendanud pädevat asutust.

Artikkel 16

Väljaandmisest või uuendamisest keeldumine ning ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste tühistamine

Kõik ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuse väljaandmisest või uuendamisest keeldumise otsused peavad sisaldama põhjendust. Asjaomast isikut teavitatakse põhjendustest ning asjaomases liikmesriigis kehtivast kaebemenetlusest ning selle tähtaegadest.

Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuse välja andnud või uuendanud pädev asutus võib tühistada mis tahes kehtiva tunnistuse, kui veesõiduk ei vasta enam antud tunnistuses märgitud tehnilistele nõuetele.

Artikkel 17

Täiendav ülevaatus

Liikmesriigi pädevad asutused võivad kooskõlas VIII lisaga igal ajal kontrollida, kas veesõidukil on käesoleva direktiivi tingimuste alusel kehtiv tunnistus ning kas see täidab nimetatud tunnistusele märgitud nõudeid või kujutab endast ilmset ohtu selle pardal olevatele inimestele, keskkonnale või navigatsioonile. Pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed kooskõlas VIII lisaga.

Artikkel 18

Kolmandate riikide veesõidukite sõidukõlblikkuse tunnistuste tunnustamine

Kuni sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimiseni ühenduse ja kolmandate riikide vahel võivad liikmesriigi pädevad asutused vastava liikmesriigi veeteedel tegutsemise osas tunnustada kolmandate riikide veesõidukite sõidukõlblikkuse tunnistusi.

Kolmandate riikide veesõidukitele väljastatakse ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistused kooskõlas artikli 8 lõikega 1.

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) ( 9 ) artikli 7 alusel loodud komitee (edaspidi nimetatud „komitee”).

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, arvestades artikli 8 sätteid.

▼M1

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt kakskümmend üks päeva, viisteist päeva ja üks kuu.

4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▼M1

Artikkel 20

Lisade kohandamine ja soovitused ajutiste tunnistuste kohta

1. Kõik muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks tehnoloogia arenguga või rahvusvaheliste organisatsioonide (eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni) töötulemustega asjaomases valdkonnas tagamaks, et artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud kahe tunnistuse väljastamine toimuks tehniliste nõuete alusel, mis kindlustavad võrdväärse ohutustaseme, või võttes arvesse artiklis 5 osutatud juhtumeid, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võib järgida artikli 19 lõikes 4 osutatud kiirmenetlust eranditult vaid kiireloomulistel juhtudel.

Nimetatud muudatused tuleb teha kiiresti tagamaks Reinil navigeerimise õigust andva ühenduse siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuse väljastamise tehnilised nõuded kindlustaksid ohutustaseme, mis on võrdväärne Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikliga 22 ettenähtud tunnistuse väljastamisel nõutavaga.

2. Olenemata lõikest 1 võtab komisjon artikli 5 lõikes 2 osutatud kinnitused vastu artikli 19 lõikes 2 osutatud korras.

3. Komisjon teeb otsuse seoses komitee soovitustega ühenduse siseveelaevade sõidukõlblikkuse ajutiste tunnistuste väljaandmise kohta kooskõlas II lisa artikliga 2.19.

▼B

Artikkel 21

Direktiivi 76/135/EMÜ jätkuv kohaldatavus

Käesoleva direktiivi artikli 2 lõigete 1 ja 2 reguleerimisalast välja jäävate, kuid direktiivi 76/135/EMÜ artikli 1a reguleerimisalasse kuuluvate veesõidukite suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid.

Artikkel 22

Täiendavad või vähendatud riiklikud nõuded

Liikmesriigis enne 30. detsember 2008. aasta kehtivad täiendavad nõuded selle liikmesriigi territooriumil 1. ja 2. tsooni veeteedel tegutsevatele veesõidukitele või vähendatud tehnilised nõuded, mis kehtisid enne nimetatud kuupäeva liikmesriigi territooriumil 3. ja 4. tsooni veeteedel tegutsevate veesõidukite suhtes, jäävad kehtima kuni jõustuvad artikli 5 lõike 1 kohased täiendavad tehnilised nõuded või II lisas sätestatud tehniliste nõuete artikli 5 lõike 7 kohased vähendamised, kuid ainult kuni 30. juuni 2009. aasta.

Artikkel 23

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid, millel on artikli 1 lõikes 1 osutatud siseveeteid, jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid alates 30. detsember 2008. aasta. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata oma käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 24

Karistused

Liikmesriigid sätestavad karistuste süsteemi, mida rakendatakse tema käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik nende karistuste kohaldamise tagamiseks vajalikud meetmed. Sätestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 25

Direktiivi 82/714/EMÜ kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 82/714/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 30. detsember 2008. aasta.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele, kellel on artikli 1 lõikes 1 osutatud siseveeteid.









LISADE LOETELU

I lisa Geograafiliselt 1., 2., 3. ja 4. tsooniks jaotatud ühenduse siseveeteede loetelu II lisa 1., 2., 3. ja 4. tsooni siseveeteedel laevadele esitatavad tehnilised miinimumnõuded III lisa 2. ja 1. tsooni siseveeteedel tegutsevatele laevadele kohaldatavad täiendavad tehnilised nõuded IV lisa Tehniliste nõuete vähendamise võimalused 3. ja 4. tsooni siseveeteedel tegutsevate laevade puhul V lisa Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste näidised VI lisa Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste registri näidis VII lisa Klassifikatsiooniühingud VIII lisa Ülevaatuste läbiviimise kord IX lisa Siseveelaevade pardal kasutatavad radarseadmed ja pöördekiiruse näiturid









I LISA

GEOGRAAFILISELT 1., 2., 3. JA 4. TSOONI JAOTATUD ÜHENDUSE SISEVEETEEDE LOETELU

1. PEATÜKK

1. tsoon

Saksamaa Liitvabariik







Ems endist Greetsieli tuletorni ja Eemshaveni sadama sissepääsu läänepoolset muuli ühendavast joonest avamere suunas kuni põhjalaiuseni 53° 30′ ja idapikkuseni 6° 45′, s.t veidi avamere pool kuivlastilaevade lihterdamise piirkonnast Alte Emsil (1) (1) Laevade puhul, mille kodusadam on mujal, tuleb arvesse võtta 8. aprilli 1960. aasta Ems-Dollarti koostöölepingu artiklit 32 (BGBl. 1963 II, lk 602).

Poola Vabariik

Rugeni saarel olevat Nord Perdi ja Niechorze tuletorni ühendavast joonest lõuna poole jääv Pomorska lahe osa.

Heli tuletorni ja Baltiiski sadama sissepääsupoid ühendavast joonest lõuna poole jääv Gdański lahe osa.

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik







ŠOTIMAA Blue Mulli väin Gutcheri ja Belmonti vahel Yelli väin Tofts Voe ja Ulsta vahel Sullom Voe Seespool joont, mis ühendab Glussi saare kirdetippu ja Calback Nessi põhjatippu Dales Voe Talvel: seespool joont, mis ühendab Kebister Nessi põhjatippu Breiwicki rannikuga selle lõikumisel meridiaaniga läänepikkusel 1° 10,8′ Dales Voe Suvel: nagu Lerwick Lerwick Talvel: piirkonnas, mis piirneb põhjas Scottle Holmi ja Bressayl oleva Scarfi Taingi vahelise joonega ning lõunas Twageos Pointi tuletorni ja Bressayl oleva Whalpa Taingi vahelise joonega Lerwick Suvel: piirkonnas, mis piirneb põhjas Brim Nessi ja Inner Score'i kirdenurga vahelise joonega ning lõunas Ness of Soundi lõunatipu ja Kirkabisternessi vahelise joonega Kirkwall Kirkwalli ja Rousay vahel, kuid mitte ida pool Point of Graandi (Egilsay) ja Galt Nessi (Shapinsay) vahelisest joonest või Head of Worki (Mainland) Helliar Holmi tuletorni kaudu Shapinsay rannaga ühendavast joonest; mitte loode pool Eynhallow' saare kagutipust, mitte avamere pool joonest, mis ühendab Rousay ranna punkti, mille koordinaadid on 59° 10,5′ põhjalaiust ja 002° 57,1′ läänepikkust, Egilsay ranna punktiga, mille koordinaadid on 59° 10,0′ põhjalaiust ja 002° 564′ läänepikkust Stromness Kuni Scapani, aga mitte väljaspool Scapa Flow'd Scapa Flow Piirkonnas, mis piirneb joontega, mis ühendavad Hoy saarel olevat Point of Clettsi Thomson's Hilli triangulatsioonipunktiga Fara saarel ja sealt edasi Gibraltari muuliga Flotta saarel; Flotta saare St Vincenti muuli Flotta lahe läänepoolseima punktiga; Flotta lahe idapoolseimat punkti Needle Pointiga Lõuna-Ronaldsay saarel ja Ness on Mainlandi Point of Oxani tuletorniga Graemsay saarel ja sealt edasi Bu Pointiga Hoy saarel ning 2 tsooni vetest avamere pool Balnakieli laht Eilean Dubhi ja A'Chleiti vahel Cromarty Firth Seespool joont, mis ühendab Põhja-Sutorit Nairni lainemurdjaga ning 2 tsooni vetest avamere pool Inverness Seespool joont, mis ühendab Põhja-Sutorit Nairni lainemurdjaga ning 2 tsooni vetest avamere pool Tay jõgi — Dundee Seespool joont, mis ühendab Broughty lossi ja Tayporti ning 2 tsooni vetest avamere pool Firth of Forth ja Forthi jõgi Seespool joont, mis ühendab Kirkcaldyt ja Portobello jõge ning 2 tsooni vetest avamere pool Solway Firth Seespool joont, mis ühendab Southerness Pointi ja Sillothi Loch Ryan Seespool joont, mis ühendab Finnart's Pointi ja Milleur Pointi ning 2 tsooni vetest avamere pool Clyde Välispiir: joon, mis ühendab Skipnessi Garroch Headist üks miil lõuna pool oleva punktiga ja sealt edasi Farland Headiga Sisepiir talvel: joon, mis ühendab Clochi tuletorni Dunooni muuliga Sisepiir suvel: joon, mis ühendab Isle of Bute'l olevat Bogany Pointi ja Skelmorlie lossi, ning joon Ardlamont Pointist Ettricki lahe lõunapoolseima punktini Kyles of Bute's Märkus: eespool nimetatud suvist sisepiiri laiendatakse ajavahemikus 5 juunist 5 septembrini (mõlemad kuupäevad kaasa arvatud) jooneni, mis ühendab Ayrshire'i rannikust kahe miili kaugusel Skelmorlie lossi juures olevat punkti Tumont Endiga Cumbraes ning jooneni, mis ühendab Portachur Pointi Cumbraes Inner Brigurd Pointiga Ayrshire's Oban Piirkonnas, mis piirneb põhjas Dunollie Pointi tuletorni Ard na Chruidhiga ühendava joonega ning lõunas Rudha Seanachi ja Ard na Cuile'i ühendava joonega Kyle of Lochalsh Läbi Loch Alshi kuni Loch Duichi otsani Loch Gairloch Talvel: puudub Suvel: lõuna pool joont, mis kulgeb Rubha na Moinest itta kuni Eilan Horrisdale'ini ja sealt edasi kuni Rubha nan Eanntagini PÕHJA-IIRI Belfast Lough Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Carrickfergusi ja Bangorit ning 2 tsooni vetest avamere pool Loch Neagh Kaugemal kui kaks miili rannast INGLISMAA IDARANNIK Humberi jõgi Talvel: seespool joont, mis ühendab New Hollandit ja Paulli Suvel: seespool joont, mis ühendab Cleethorpesi muuli ja Patringtoni kirikut ning 2 tsooni vetest avamere pool WALES JA INGLISMAA LÄÄNERANNIK Severni jõgi Talvel: seespool joont, mis ühendab Blacknore Pointi ja Porstkewettis asuvat Caldicot Pilli Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2 tsooni vetest avamere pool Wye jõgi Talvel: seespool joont, mis ühendab Blacknore Pointi ja Porstkewettis asuvat Caldicot Pilli Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2 tsooni vetest avamere pool Newport Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2 tsooni vetest avamere pool Cardiff Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2 tsooni vetest avamere pool Barry: Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry doki muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2 tsooni vetest avamere pool Swansea Seespool joont, mis ühendab lainemurdjate merepoolseid otsi Menai väin Menai väinas, piiratuna joontega, mis ühendavad Llanddwyni saare tuletorni Dinas Dinlleuga ning Puffini saare lõunatippu Trwyn DuPointiga ja Llanfairfechani raudteejaamaga ning 2 tsooni vetest avamere pool Dee jõgi Talvel: seespool joont, mis ühendab Hilbre Pointi ja Point of Airi Suvel: seespool joont, mis ühendab Formby Pointi ja Point of Airi ning 2 tsooni vetest avamere pool Mersey jõgi Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Formby Pointi ja Point of Airi ning 2 tsooni vetest avamere pool Preston ja Southport Seespool joont, mis ühendab seespool leetseljakuid Southporti ja Blackpooli ning 2 tsooni vetest avamere pool Fleetwood Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi ning 2 tsooni vetest avamere pool Lune jõgi Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi ning 2 tsooni vetest avamere pool Heysham Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi Morecambe Talvel: puudub Suvel: seespool joont, mis ühendab Rossal Pointi ja Humphrey Headi Workington Seespool joont, mis ühendab Southerness Pointi ja Sillothit ning 2 tsooni vetest avamere pool LÕUNA-INGLISMAA Colne-Colchesteri jõgi Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit Blackwateri jõgi Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2 tsooni vetest avamere pool Crouchi jõgi ja Roachi jõgi Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2 tsooni vetest avamere pool Thames ja selle lisajõed Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2 tsooni vetest avamere pool Medway jõgi ja Swale: Talvel: seespool joont, mis ühendab Colne Pointi ja Whitstable'it Suvel: seespool joont, mis ühendab Clactoni muuli ja Reculversit ning 2 tsooni vetest avamere pool Chichester Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Langstone'i sadam: Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Portsmouth Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Bembridge, Isle of Wight Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Cowes, Isle of Wight Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Southampton Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Beaulieu jõgi Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Keyhaveni järv Piirkonnas, mis on Isle of Wightist seespool ja mida piiravad jooned, mis on tõmmatud West Witteringi kirikutornist Bembridge Trinity kirikuni ida pool ning Needlesi ja Hurst Pointini lääne pool ning 2 tsooni vetest avamere pool Weymouth Portlandi sadamas ning Wey jõe ja Portlandi sadama vahel Plymouth Seespool joont, mis ühendab Cawsandi ja Plymouthi kaitsemuuli ning Staddonit ning 2 tsooni vetest avamere pool Falmouth Talvel: seespool joont, mis ühendab St Anthony Headi ja Rosemullioni Suvel: seespool joont, mis ühendab St Anthony Headi ja Nare Pointi ning 2 tsooni vetest avamere pool Cameli jõgi Seespool joont, mis ühendab Stepper Pointi ja Trebetherick Pointi ning 2 tsooni vetest avamere pool Bridgewater Sulust seespool ja 2 tsooni vetest avamere pool Avoni jõgi (Avon) Talvel: seespool joont, mis ühendab Blacknore Pointi ja Caldicot Pilli Porstkewetis Suvel: seespool joont, mis ühendab Barry muuli Steepholmiga ja sealt edasi Brean Downiga ning 2 tsooni vetest avamere pool

2. tsoon

Tšehhi Vabariik

Lipno paisjärv.

Saksamaa Liitvabariik







Ems Emsiga Papenburgi sadamasuudme lähedal Diemeni pumbajaama ja Halte tammiava vahel ristuvast joonest kuni Greetsieli tuletorni Eemshaveni sadamasuudme vasakpoolse muuliga ühendava jooneni Jade Seespool joont, mis ühendab Schilligi risttuldja Langwardeni kirikutorni Weser Bremeni raudteesilla kirdeservast jooneni, mis ühendab Langwardeni ja Cappeli kiriku torne, sealhulgas Westergate, Rekumer Lochi, Rechter Nebenarmi ja Schweiburgi harujõed Elbe Hamburgi sadama alumisest piirist jooneni, mis ühendab Döse paaki ja Friedrichskoogi tammiava lääneserva (Dieksand), sealhulgas Nebenelbet ja lisajõgesid Estet, Lühet, Schwinget, Ostet, Pinnaud, Krückaud ja Störi (kõigil juhtudel suudmest paisuni) Meldorfer Bucht Seespool joont, mis ühendab Friedrichskoogi tammiava lääneserva (Dieksand) ja Büsumi läänemuulipead Eider Gieselau kanalist Eideri paisuni Flensburger Förde Seespool joont, mis ühendab Kegnäsi tuletorni ja Birknacki Schlei Seespool joont, mis ühendab Schleimünde muulipäid Eckernförder Bucht Seespool joont, mis ühendab Bocknis-Ecki ja mandriosa loodepoolseimat punkti Dänisch Nienhofi lähedal Kieler Förde Seespool joont, mis ühendab Bülki tuletorni ja Laboe merelaevastiku memoriaali Nord-Ostsee-Kanal (Kieli kanal) Brunsbütteli muulipäid ühendavast joonest jooneni, mis ühendab Kiel-Holtenau sisenemistulesid, sealhulgas Obereidersee ja Enge, Audorfer See, Borgstedter See ja Enge, Schirnauer See, Flemhuder See ja Achterwehreri kanal Trave Ülestõstetava raudteesilla loodeservast ja Holstenbrücke põhjaservast (Stadttrave) Lübeckis jooneni, mis ühendab Travemünde lõunapoolset sisemuulipead ja põhjapoolset välismuulipead, sealhulgas Pötenitzer Wiek, Dassower See ja Altarmen Teerhofi saare juures Leda Leeri merelüüsi välissadamasse sisenemise kohast kuni suudmeni Hunte Oldenburgi sadamast ja Oldenburgi Amalienbrückest 140 m allavoolu kuni suudmeni Lesum Bremen-Burgi raudteesillast kuni suudmeni Este Buxtehude lüüsi väljavoolualast kuni Este paisuni Lühe Horneburgi Au-Mühle lüüsi väljavoolualast Lühe paisuni Schwinge Stades asuvast Salztori lüüsist kuni Schwinge paisuni Oste Bremervörde veskitammi kirdeservast kuni Oste paisuni Pinnau Pinnebergi raudteesilla edelaservast kuni Pinnau paisuni Krückau Elmshornis oleva Wedenkampi maanteesilla edelaservast Krückau paisuni Stör Rensingi loodeveenäiturist Störi paisuni Freiburger Hafenpriel Elbe-äärse Freiburgi lüüsi idaservast suudmeni Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff ja Wismari sadama piirkond Avamere poole kuni jooneni, mis ühendab Hoher Wieschendorf Huki ja Timmendorfi tuletorni, ning jooneni, mis ühendab Poeli saarel olevat Gollwitzi tuletorni Wustrowi poolsaare lõunapoolseima punktiga Warnow, sealhulgas Breitling ja harujõed Mühlendammist allavoolu Rostocki Geinitzbrücke põhjaservast mere suunas kuni jooneni, mis ühendab Warnemünde lääne- ja idamuuli põhjapoolseimaid punkte Siseveekogud ning Darßi ja Zingsti poolsaared ning Hiddensee ja Rügeni saared (sealhulgas Stralsundi sadama piirkond) Laienevad avamere suunas: — Zingsti poolsaare ja Bocki saare vahel: kuni põhjalaiuseni 54° 26′ 42″, — Bocki saare ja Hiddensee saare vahel: jooneni, mis ühendab Bocki saare põhjapoolseimat punkti Hiddensee saare lõunapoolseima punktiga, — Hiddensee saare ja Rügeni (Bug) saare vahel: jooneni, mis ühendab Neubessini kagupoolseimat punkti Buger Hakeniga Greifswalder Bodden ja Greifswaldi sadama piirkond, sealhulgas Ryck Avamere suunas kuni jooneni, mis ühendab Thiessower Hakeni (Südperd) idapoolseimat punkti Rudeni saare idapoolseima punktiga ning Usedomi saare põhjapoolseima punktiga (koordinaadid: 54° 10′ 37″ põhjalaiust, 13° 47′ 51″ idapikkust) Siseveekogud ja Usedomi saar (Peenestrom, sealhulgas Wolgasti sadama piirkond ja Achterwasser, samuti Stettiner Haff) Ida suunas kuni Poola piirini Stettiner Haffis

Laevade puhul, mille kodusadam on mujal, tuleb arvesse võtta 8. aprilli 1960. aasta Ems-Dollarti koostöölepingu artiklit 32 (BGBl. 1963 II, lk 602).

Prantsuse Vabariik







Dordogne Libourne'i kivisillast kuni suudmeni Garonne ja: Gironde Bordeaux' kivisillast kuni suudmeni Loire Madeleine'i harujõge ületavast Haudaudine'i sillast kuni suudmeni ja alates Pirmili harujõge ületavast Pirmili sillast Rhône Arles's olevast Trinquetaille'i sillast Marseille' suunas Seine Roueni Jeanne d'Arci sillast kuni suudmeni

Ungari Vabariik

Balatoni järv

Madalmaade Kuningriik

Dollard

Eems

Waddenzee: sealhulgas ühendused Põhjamerega

Ijsselmeer: sealhulgas Markermeer ja Ijmeer, kuid välja arvatud Gouwzee

Nieuwe Waterweg ja Scheur

Calandkanaal Beneluxi sadamast lääne suunas

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal ja sellega seotud sadamad

Haringvliet ja Vuile Gat: sealhulgas veeteed, mis jäävad ühelt poolt Goeree-Overflakkee ja teiselt poolt Voorne-Putteni ja Hoekse Waardi vahele

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer ja Brouwerschavensche Gat: sealhulgas kõik siseveeteed Schouwen-Duivelandi ja Goeree-Overflakkee vahel

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Ida-Schelde ja Roompot: sealhulgas siseveeteed ühelt poolt Walchereni, Noord-Bevelandi ja Zuid-Bevelandi ning teiselt poolt Schouwen-Duivelandi ja Tholeni vahel, välja arvatud Schelde-Reini kanal

Schelde ja Lääne-Schelde ning selle mereäärne suue: sealhulgas siseveeteed ühelt poolt Zeeuwsch-Vlaandereni ja teiselt poolt Walchereni ja Zuid-Bevelandi vahel, välja arvatud Schelde-Reini kanal

Poola Vabariik

Szczecini laguun

Kamieńi laguun

Wisła laguun

Pucki laht

Włocławski veehoidla

Śniardwy järv

Niegocini järv

Mamry järv

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik







ŠOTIMAA Scapa Flow Piirkonnas, mis piirneb joontega, mis ühendavad Flotta saarel olevat Wharthi Lõuna-Wallsil oleva Martello torniga ja Point Clettsi Hoy saarel Thomson Hilli triangulatsioonipunktiga Fara saarel ja sealt edasi Gibraltari muuliga Flotta saarel Kyle of Durness Eilean Dubhist lõuna pool Cromarty Firth Seespool joont, mis ühendab Põhja- ja Lõuna-Sutorit Inverness Seespool joont, mis ühendab Fort George'i ja Chanonry Pointi Findhorni laht Maasäärest seespool Aberdeen Seespool joont, mis ühendab lõuna-sadamasilda Abercromby sadamasillaga Montrose Basin Lääne pool joonest, mis on tõmmatud põhja-lõuna suunas läbi sadama sissepääsu Scurdie Nessi tuletorni juures Tay jõgi — Dundee Seespool joont, mis ühendab Dundee ainult tõusu ajal laevatatavat ala (kaladokk) Craig Headiga Lääne-Newportis Firth of Forth ja Forthi jõgi Firth of Forth, kuid mitte Forthi raudteesillast ida pool Dumfries Seespool joont, mis ühendab Airds Pointi ja Scar Pointi Loch Ryan Seespool joont, mis ühendab Cairn Pointi ja Kircolm Pointi Ayri sadam Sulust seespool Clyde 1 tsooni vetest ülevalpool Kyles of Bute Colintraive'i ja Rhubodachi vahel Campbeltowni sadam Seespool joont, mis ühendab Macringan's Pointi ja Ottercharach Pointi Loch Etive Loch Etive'is ülevalpool Lora juga Loch Leven Ülevalpool Ballachulishi silda Loch Linnhe Corran Pointi tuletornist põhja pool Loch Eil Kogu järv Kaledoonia kanal Loch Lochy, Loch Oich ja Loch Ness Kyle of Lochalsh Kyle Akinis, kuid mitte Eilean Bani tuletornist lääne pool ega Eileanan Dubhast ida pool Loch Carron Stromemore'i ja Strome Ferry vahel Loch Broom, Ullapool seespool joont, mis ühendab Ullapool Pointi tuletorni ja Aultnaharriet Kylesku Risti üle Loch Cairnbawni piirkonnas, mis jääb Garbhi Eilea idapoolseima punkti ning Eilean na Rainichi läänepoolseima punkti vahele Stornoway sadam Seespool joont, mis ühendab Arnish Pointi Sandwicki lahe tuletorniga loodepoolsel küljel Sound of Scalpay Mitte ida pool Berry abajat (Scalpay) ja mitte lääne pool Croc a Loini (Harris) Scalpay põhjasadam ja Tarberti sadam Lähemal kui üks miil Harrise saare rannast Loch Awe Kogu järv Loch Katrine Kogu järv Loch Lomond Kogu järv Loch Tay Kogu järv Loch Loyal Kogu järv Loch Hope Kogu järv Loch Shin Kogu järv Loch Assynt Kogu järv Loch Glascarnoch Kogu järv Loch Fannich Kogu järv Loch Maree Kogu järv Loch Gairloch Kogu järv Loch Monar Kogu järv Loch Mullardach Kogu järv Loch Cluanie Kogu järv Loch Loyne Kogu järv Loch Garry Kogu järv Loch Quoich Kogu järv Loch Arkaig Kogu järv Loch Morar Kogu järv Loch Shiel Kogu järv Loch Earn Kogu järv Loch Rannoch Kogu järv Loch Tummel Kogu järv Loch Ericht Kogu järv Loch Fionn Kogu järv Loch Glass Kogu järv Loch Rimsdale/nan Clar Kogu järv PÕHJA-IIRI Strangford Lough Seespool joont, mis ühendab Cloghy Pointi ja Dogtail Pointi Belfast Lough Seespool joont, mis ühendab Holywoodi ja Macedon Pointi Larne Seespool joont, mis ühendab Larne'i muuli Magee saare praamikaiga Banni jõgi Lainemurdjate merepoolsetest otstest Toome'i sillani Lough Erne Ülemine ja alumine Lough Erne Lough Neagh Kuni kaks miili rannast INGLISMAA IDARANNIK Berwick Lainemurdjatest seespool Warkworth Lainemurdjatest seespool Blyth Välismuulipeadest seespool Tyne'i jõgi Dunston Staithesist kuni Tyne'i muulipeadeni Weari jõgi Fatfieldist kuni Sunderlandi muulipeadeni Seaham Lainemurdjatest seespool Hartlepool Seespool joont, mis ühendab Middletoni sadamasilda vana muulipeaga Seespool joont, mis ühendab põhjamuulipead lõunamuulipeaga Teesi jõgi Seespool joont, mis ulatub Governmenti sadamasillast läände kuni Teesi paisuni Whitby Whitby muulipeadest seespool Humberi jõgi Seespool joont, mis ühendab Põhja-Ferribyd Lõuna-Ferribyga Grimsby dokk Seespool joont, mis ühendab ainult tõusuvee ajal laevatatava ala läänemuuli põhjakai kaladokkide idamuuliga Boston New Cutist seespool Dutchi jõgi Kogu kanal Hulli jõgi Beverley Beckist kuni Humberi jõeni Kielder Water Kogu järv Ouse jõgi Naburni lüüsist allpool Trenti jõgi Cromwelli lüüsist allpool Wharfe'i jõgi Ühinemiskohast Ouse jõega kuni Tadcasteri sillani Scarborough Scarborough' muulipeadest seespool WALES JA INGLISMAA LÄÄNERANNIK Severni jõgi Põhja pool joont, mis on tõmmatud Sharpness Pointist lääne suunas (51° 43,4′ põhjalaiust) kuni Llanthony ja Maisemore Weirsini, ning 3 tsooni vetest avamere pool Wye jõgi Chepstowi juures põhjalaiusest (51° 38,0′ põhjalaiust) põhja poole kuni Monmouthini Newport Fifoots Pointsi juures ristuvatest elektriliinidest põhja pool Cardiff Seespool joont, mis ühendab lõuna-sadamasilda Penarth Headiga ja suletud akvatooriumid Cardiffi lahe paisust lääne pool Barry: Seespool joont, mis ühendab lainemurdjate merepoolseid otsi Talboti sadam Seespool joont, mis ühendab Afrani jõel lainemurdjate merepoolseid otsi ning väljaspool suletud dokke Neath Seespool joont, mis on tõmmatud Balagani lahes oleva Tankeri sadamasilla (51° 37,2′ põhjalaiust, 3° 50,5′ läänepikkust) merepoolsest otsast põhja suunas Llanelli ja Burry sadam Piirkonnas, mis piirneb joonega, mis ühendab Burry sadama läänemuuli Whiteford Pointiga Milford Haven Seespool joont, mis ühendab lõunapoolset Hook Pointi ja Thorn Pointi Fishguard Seespool joont, mis ühendab põhja- ja idalainemurdjate merepoolseid otsi Cardigan Pen-Yr-Ergydi juures Narrowsist seespool Aberystwyth Seespool joont, mis ühendab lainemurdjate merepoolseid otsi Aberdyfi Seespool joont, mis ühendab Aberdyfi raudteejaama ja Twyni Bachi paaki Barmouth Seespool joont, mis ühendab Barmouth' raudteejaama Penrhyn Pointiga Portmadoc Seespool joont, mis ühendab Harlech Pointi ja Graig Ddud Holyhead Piirkonnas, mis piirneb pealainemurdjaga ja joonega, mis ühendab lainemurdja pead Brynglas Pointiga (Towyni laht) Menai väin Menai väinas kahe joone vahel, millest üks ühendab Aber Menai Pointi ja Brelan Pointi ning teine Beaumarise muuli ja Pen-y-Coed Pointi Conway Mussel Hilli ja Tremlyd Pointi ühendavast joonest seespool Llandudno Lainemurdjast seespool Rhyl Lainemurdjast seespool Dee jõgi Connah' kaist ülevalpool kuni Barrelwell Hilli veeväljalaskekohani Mersey jõgi Rocki tuletorni ja Seaforthi loodedokki ühendavast joonest seespool, jättes välja teised dokid Preston ja Southport Seespool joont, mis ühendab Lythami Southportiga, ja Prestoni dokkidest seespool Fleetwood Seespool joont, mis ühendab alumist tuld ja Knotti Lune jõgi Seespool joont, mis ühendab Sunderland Pointi ja Chapel Hilli kuni Glassoni dokini, viimane kaasa arvatud Barrow Seespool joont, mis ühendab Walney saarel olevat Haws Pointi ja Roa saare slippi Whitehaven Lainemurdjast seespool Workington Lainemurdjast seespool Maryport Lainemurdjast seespool Carlisle Seespool Point Carlisle'i ja Torduffi ühendavat joont Coniston Water Kogu järv Derwentwater Kogu järv Ullswater Kogu järv Windermere Kogu järv LÕUNA-INGLISMAA Blakeney ja Morstoni sadam ning juurdepääsuteed Ida pool joont, mis on tõmmatud Blakeney Pointist lõunasse kuni Stiffkey jõe sissepääsukohani Orwelli ja Stouri jõgi Orwelli jõgi Blackmansheadi lainemurdjat Landguard Pointiga ühendavast joonest seespool ning 3 tsooni vetest avamere pool Blackwateri jõgi Kõik veeteed Mersea saare edelapoolseimat punkti ja Sales Pointi ühendavast joonest seespool Crouchi ja Roachi jõgi Crouchi jõgi seespool joont, mis ühendab Holliwell Pointi ja Foulness Pointi, sealhulgas Roachi jõgi Thamesi jõgi koos lisajõgedega Thamesi jõgi ülevalpool põhja-lõunasuunalist joont, mis on tõmmatud Dentoni sadamasilla muuli idapoolseimast punktist (Gravesend) Teddingtoni lüüsini Medway jõgi ja Swale Medway jõgi Garrison Pointist Graini tornini tõmmatud joonest kuni Allingtoni lüüsini; ja Swale Whitstable'ist kuni Medwayni Stouri jõgi (Kent) Stouri jõgi suudmest ülevalpool kuni Flagstaff Reachi maabumiskohani Doveri sadam Seespool jooni, mis on tõmmatud risti sadama ida- ja läänesissepääsuga Rotheri jõgi Rotheri jõgi ülalpool Camberi loodesignaaljaama kuni Scots Floati lüüsini ja Brede jõe sissepääsu lüüsikambrini Aduri jõgi ja Southwicki kanal Seespool joont, mis on tõmmatud risti läbi Shofrehami sadama sissepääsu Southwicki kanali lüüsikambrini ning Tarmaci sadamasilla läänetipuni Aruni jõgi Aruni jõgi ülalpool Littlehamptoni muuli kuni Littlehampton Marinani Ouse jõgi (Sussex), Newhaven Ouse jõgi alates joonest, mis on tõmmatud Newhaveni sadama sissepääsumuulidest kuni põhjakai põhjatipuni Brighton Seespool joont, mis ühendab Brighton Marina reidi läänekai lõunatippu lõunakai põhjatipuga Chichester Seespool joont, mis ühendab Eastoke Pointi ja West Witteringi kirikutorni, ning 3 tsooni vetest avamere pool Langstone'i sadam Seespool joont, mis ühendab Eastney Pointi ja Gunner Pointi Portsmouth Seespool joont, mis on tõmmatud risti läbi Blockhouse'i sadama sissepääsu kuni Round Towerini Bembridge, Isle of Wight Bradingi sadam Cowes, Isle of Wight Medina jõgi seespool joont, mis on tõmmatud idakalda lainemurdja tuletornist kuni House'i tuletornini läänekaldal Southampton Seespool joont, mis ühendab Calshoti lossi Hooki paagiga Beaulieu jõgi Beaulieu jõgi, kuid mitte Inchmery House'i läbivast põhja-lõunasuunalisest joonest ida poolt Keyhaveni järv Seespool joont, mis on tõmmatud Hurst Pointi alumisest tulest otse põhja kuni Keyhaven Marshesini Christchurch Run Poole Seespool Sandbanksi ja South Haven Pointi ühendavat kettpraami liini Exeter Seespool ida-läänesuunalist joont, mis ühendab Warren Pointi Checkstone Ledge'i vastas oleva rannaäärse päästejaamaga Teignmouth Sadama piirides Darti jõgi Seespool joont, mis ühendab Kettle Pointi ja Battery Pointi Salcombe'i jõgi Seespool joont, mis ühendab Splat Pointi ja Limebury Pointi Plymouth Seespool joont, mis ühendab Mount Batteni muuli Drake saare kaudu Raveness Pointiga; Yealmi jõgi seespool joont, mis ühendab Warren Pointi ja Misery Pointi Fowey Sadamast seespool Falmouth Seespool joont, mis ühendab St Anthony Headi ja Pendennis Pointi Cameli jõgi Seespool joont, mis ühendab Gun Pointi ja Brea Hilli Taw' ja Torridge'i jõgi Seespool joont asimuudiga 200° Crow Pointi tuletornist Skern Pointi rannani Bridgewater Lõuna pool joont, mis on Stert Pointist (51° 13,0′ põhjalaiust) otse itta tõmmatud Avoni jõgi (Avon) Seespool joont, mis ühendab Avonmouthi muuli Nethami tammi ja Wharf Pointiga

2. PEATÜKK

3. tsoon

Belgia Kuningriik

Laevatatav Schelde: Antwerpeni reidist allavoolu

▼M2

Bulgaaria Vabariik

Doonau: jõe 845,650. kilomeetrist kuni 374,100. kilomeetrini

▼B

Tšehhi Vabariik

Labe: Ústí nad Labem-Střekovi lüüsist kuni Lovosice lüüsini

Paisjärved: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice

Máchovo järv

Velké Žernoseky veeala

Tiigid: Oleksovice, Svět, Velké Dářko

Kruusakarjäärid: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov

Saksamaa Liitvabariik







Doonau Kelheimist (2 414,72 km) Saksamaa-Austria piirini Rein Saksamaa-Šveitsi piirist Saksamaa-Madalmaade piirini Elbe Elbe kõrvalkanali suudmest Hamburgi sadama alumise piirini Müritz

Prantsuse Vabariik

Rein

Ungari Vabariik

Doonau: jõe 1812. kilomeetrist kuni 1433. kilomeetrini

Doonau Moson: jõe 14. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini

Doonau Szentendre: jõe 32. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini

Doonau Ráckeve: jõe 58. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini

Tisza jõgi: jõe 685. kilomeetrist kuni 160. kilomeetrini

Dráva jõgi: jõe 198. kilomeetrist kuni 70. kilomeetrini

Bodrogi jõgi: jõe 51. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini

Kettős–Körösi jõgi: jõe 23. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini

Hármas–Körösi jõgi: jõe 91. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrini

Sió kanal: jõe 23. kilomeetrist kuni 0. kilomeetrist

Velence järv

Fertő järv

Madalmaade Kuningriik

Rein

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, Afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuideni sadam, Rotterdami sadamapiirkond, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandschi kanal, Boven Rijn, Pannersdenschi kanal, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Reini kanal, Veerse Meer, Schelde-Reini kanal suudmeni Volkerakis, Amer, Bergsche Maas, Meuse allpool Venlot, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (Beneluxi sadamast ida pool), Hartelkanaal

Austria Vabariik

Doonau: Austria-Saksamaa piirist Austria-Slovakkia piirini

Inn: suudmest kuni Passau-Inglingi jõujaamani

Traun: suudmest kuni 1,8 km kaugusele

Enns: suudmest kuni 2,7 km kaugusele

March: kuni 6. kilomeetrini

Poola Vabariik

— Biebrza jõgi Augustowski kanali estuaarist Narwia jõe estuaarini

— Brda jõgi ühinemiskohast Bydgoski kanaliga Bydgoszczis kuni Wisła jõe estuaarini

— Bugi jõgi Muchawieci jõe estuaarist kuni Narwia jõe estuaarini

— Dąbie järv sisemere piirini

— Augustowski kanal ühinemiskohast Biebrza jõega kuni riigipiirini koos kanali marsruudil paiknevate järvedega

— Bartnicki kanal Ruda Woda järvest kuni Bartężeki järveni, viimane kaasa arvatud

— Bydgoski kanal

— Elbląski kanal Druzno järvest kuni Jezioraki järveni ja Szeląg Wielki järveni koos nimetatud järvedega ning kanali marsruudil paiknevate järvedega, ja kõrvalharu Zalewo suunas Jezioraki järvest Ewingi järveni, viimane kaasa arvatud

— Gliwicki kanal koos Kędzierzyński kanaliga

— Jagielloński kanal ühinemiskohast Elblągi jõega kuni Nogati jõeni

— Łączański kanal

— Ślesiński kanal koos kanali marsruudil paiknevate järvedega, samuti Gopło järv

— Żerański kanal

— Martwa Wisła jõgi alates Wisła jõest Przegalinas kuni sisemere piirini

— Narewi jõgi Biebrza jõe estuaarist Wisła jõe estuaarini koos Zegrzyński järvega

— Nogati jõgi Wisła jõest kuni Wisła laguuni estuaarini

— Noteći jõe ülemjooks Gopło järvest kuni ühinemiskohani Górnonotecki kanaliga ja Noteći jõe alamjooks Bydgoski kanaliga ühinemiskohast kuni Warta jõe estuaarini

— Nysa Łuźycka jõgi Gubinist Oderi suudmeni

— Oderi jõgi Racibórzi linnast kuni ühinemiskohani Ida-Oderi jõega, mis on alates Klucz-Ustowo läbimurdekohast ühinenud Regalica jõega, koos nimetatud jõe ja selle harujõgedega Dąbie järveni, samuti Oderi jõe kõrvalharu Opatowice lüüsist Wrocławi linna lüüsini

— Lääne-Oderi jõgi Widuchowa ülevoolupaisust (704,1 km Oderi jõest) kuni sisemere piirini, koos kõrvalharudega ning Klucz-Ustowo läbimurdekohaga, mis ühendab Ida-Oderi jõge Lääne-Oderi jõega

— Parnica jõgi ja Parnicki läbimurdekoht Lääne-Oderi jõest sisemere piirini

— Pisa jõgi Rośi järvest kuni Narewi jõe estuaarini

— Szkarpawa jõgi Wisła jõest kuni Wisła laguuni estuaarini

— Warta jõgi Ślesiński järvest kuni Oderi jõe estuaarini

— Wielkie Jeziora Mazurskie süsteem, mis hõlmab jõgede ja kanalitega ühendatud järvesid, mis moodustavad põhilise veetee Piszis asuvast Rośi järvest (kaasa arvatud) kuni Węgorzewski kanalini (kaasa arvatud) Węgorzewos koos järgmiste järvedega: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty ja Święcajty, Giżycki kanaliga ja Niegociński kanaliga ja Piękna Góra kanaliga ja Ryńskie järve (kaasa arvatud) kõrvalharu Rynis Nidzkie järve (kuni 3 km, moodustab Nidzkie järve kaitseala piiri), koos järgmiste järvedega: Bełdany, Guzianka Mała ja Guzianka Wielka

— Wisła jõgi Przemsza jõe estuaarist kuni ühinemiskohani Łączański kanaliga, samuti selle kanali estuaarist Skawinas kuni Wisła estuaarini Gdański lahes, välja arvatud Włocławski veehoidla

▼M2

Rumeenia

Doonau: Serbia-Rumeenia piirilt (1 075. kilomeeter) kuni Musta mereni Sulina kanaliharus.

Doonau–Musta mere kanal (64,410 kilomeetrit pikk): Doonau jõega liitumiskohast Doonau 299,300. kilomeetril Cernavodăs (vastavalt kanali 64,410. kilomeeter) kuni Constanta Lõuna-Agigea sadamani (kanali 0. kilomeeter).

Poarta Albă–Midia Năvodari kanal (34,600 km pikk): liitumiskohast Doonau–Musta mere kanaliga viimase 29,410. kilomeetril Poarta Albăs (vastavalt kanali 27,500. kilomeeter) Midia sadamani (kanali 0. kilomeeter)

▼B

Slovaki Vabariik

Doonau: Devínist (jõe 1880,26. kilomeetril) Slovakkia-Ungari piirini

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik







ŠOTIMAA Leith (Edinburgh) Lainemurdjatest seespool Glasgow Strathclyde Loch Crinani kanal Crinan Ardrishaigini Kaledoonia kanal Kanali sektsioonid PÕHJA-IIRI Lagani jõgi Lagani ülevoolupaisust Stranmillisini IDA-INGLISMAA Weari jõgi (pole loodeid) Durhami vanast raudteesillast kuni Prebendsi sillani Durhamis Teesi jõgi Teesi paisust ülesvoolu Grimsby dokk Lüüsidest seespool Imminghami dokk Lüüsidest seespool Hulli dokid Lüüsidest seespool Bostoni dokk Lüüsiväravatest seespool Aire ja Calderi laevateed Goole'i dokkidest Leedsini; ühinemine Leedsiga ja Liverpooli kanal; Bank Dole'i ühinemiskohast Selbyni (Ouse jõe lüüs); Castlefordi ühinemiskohast Wakefieldini (Fallingi lüüs) Ancholme jõgi Ferriby lüüsist Briggini Calderi ja Hebble'i kanal Wakefieldist (Fallingi lüüs) Broadcut Topi lüüsini Fossi jõgi Ühinemiskohast Ouse jõega (Blue Bridge) kuni Monki sillani Fossdyke'i kanal Ühinemiskohast Trenti jõega kuni Brayford Poolini Goole dokk Lüüsiväravatest seespool Hornsea Mere Kogu kanal Hulli jõgi Struncheon Hilli lüüsist kuni Beverley Beckini Market Weightoni kanal Humberi jõe lüüsist kuni Sod Houses'i lüüsini Uus ühenduskanal Kogu kanal Ouse'i jõgi Naburni lüüsist kuni Nun Monktonini Sheffield ja Lõuna-Yorkshire'i kanal Keadby lüüsist kuni Tinsley lüüsini Trenti jõgi Cromwelli lüüsist kuni Shardlow'ni Withami jõgi Bostoni lüüs kuni Brayford Poole'ini (Lincoln) WALES JA LÄÄNE-INGLISMAA Severni jõgi Llanthonyst ja Maisemore'i ülevoolupaisudest ülalpool Wye jõgi Monmouthist ülalpool Cardiff Roath Parki järv Talboti sadam Kinnistes dokkides Swansea Kinnistes dokkides Dee jõgi Ülalpool Barrelwell Hilli veeväljalaskekohta Mersey jõgi Dokid (välja arvatud Seaforthi dokk) Lune'i jõgi Ülalpool Glassoni dokki Avoni jõgi (Midland) Tewkesbury lüüsist kuni Eveshamini Gloucester Gloucesteri linna lüüsid (Gloucesteri/Sharpnessi kanal) Hollingworthi järv Kogu järv Manchester Shipi kanal Kogu kanal ja Salfordi dokid, sealhulgas Irwelli jõgi Pickmere'i järv Kogu järv Tawe'i jõgi Meretammi/väikelaevasadama ja Morfa kergejõustikustaadioni vahel Rudyardi järv Kogu järv Weaveri jõgi Northwichist allpool LÕUNA-INGLISMAA Nene'i jõgi Wisbech Cut ja Nene'i jõgi kuni Dog-in-a-Doubleti lüüsini Great Ouse'i jõgi Kings Lynn Cut ja Great Ouse'i jõgi allpool Lääne-Lynni maanteesilda Yarmouth Yare jõe estuaar alates joonest, mis on tõmmatud põhja- ja lõunapoolse sissepääsumuuli otste vahele, sealhulgas Breydon Water Lowestoft Lowestofti sadam Mutfordi lüüsist allpool kuni välissadama sissepääsumuulide vahele tõmmatud jooneni Alde ja Ore jõgi Ore jõe sissepääsust ülevalpool kuni Westrow Pointini Debeni jõgi Debeni jõe sissepääsust ülalpool kuni Felixstowe Ferryni Orwelli ja Stouri jõgi Alates Fagbury Pointi ja Orwelli jõel olevast Shotley Pointi ühendavast joonest kuni Ipswichi dokini; ja Stouri jõele põhja-lõunasuunas läbi Erwarton Nessi tõmmatud joonest kuni Manningtreenini Chelmeri ja Blackwateri kanal Beeleigh' lüüsist ida pool Thamesi jõgi koos lisajõgedega Thamesi jõgi ülalpool Teddingtoni lüüsi kuni Oxfordini Aduri jõgi ja Southwicki kanal Aduri jõgi ülalpool Tarmaci sadamasilla lääneotsa, ja Southwicki kanal Aruni jõgi Aruni jõgi ülalpool Littlehampton Marinat Ouse jõgi (Sussex), Newhaven Ouse jõgi ülalpool põhjakai põhjapoolset otsa Bewl Water Kogu järv Grafham Water Kogu järv Rutland Water Kogu järv Thorpe Parki järv Kogu järv Chichester Ida pool joont, mis ühendab Cobnor Pointi Chalkdock Pointiga Christchurch Christchurchi sadam, välja arvatud Run Exeteri kanal Kogu kanal Avoni jõgi (Avon) Bristoli linna dokid Nethami tammist Pulteney ülevoolupaisuni

3. PEATÜKK

4. tsoon

Belgia Kuningriik

Kogu Belgia siseveeteede võrgustik, välja arvatud 3. tsooni veeteed

Tšehhi Vabariik

Kõik muud veeteed, mis pole loetletud 1., 2. ja 3. tsoonis

Saksamaa Liitvabariik

Kõik siseveeteed, välja arvatud 1., 2. ja 3. tsooni veeteed

Prantsuse Vabariik

Kõik Prantsusmaa siseveeteed, välja arvatud 1., 2. ja 3. tsooni veeteed

▼M6

Itaalia Vabariik

Kõik laevatatavad riigisisesed veeteed.

▼B

Leedu Vabariik

Kogu Leedu võrgustik

Luksemburgi Suurhertsogiriik

Moselle

Ungari Vabariik

Kõik muud veeteed, mis pole loetletud 2. ja 3. tsoonis

Madalmaade Kuningriik

Kõik 1., 2. ja 3. tsoonis loetlemata jõed, kanalid ja järved

Austria Vabariik

Thaya: kuni Bernhardsthalini

March: 6. kilomeetrist ülespoole

Poola Vabariik

Kõik muud veeteed, mis pole loetletud 1., 2. ja 3. tsoonis

▼M2

Rumeenia

Kõik muud veeteed, mis ei ole loetletud 3. tsoonis

▼B

Slovaki Vabariik

Kõik muud veeteed, mis pole loetletud 3. tsoonis

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik







ŠOTIMAA Ratho ja Linlithgow Unioni kanal Kogu kanal Glasgow Forthi ja Clyde'i kanal Monklandi kanal, Faskine ja Drumpellier' sektsioonid Hogganfield Loch IDA-INGLISMAA Ancholme'i jõgi Briggist Harram Hilli lüüsini Calderi ja Hebble'i kanal Broadcut Topi lüüsist Sowerby sillani Chesterfieldi kanal Lääne-Stockwithist Worksopini Cromfordi kanal Kogu kanal Derwenti jõgi Ühinemiskohast Ouse jõega Stamfordi sillani Driffieldi laevasõidutee Struncheon Hilli lüüsist Great Driffieldini Erewashi kanal Trenti lüüsist Langley Milli lüüsini Huddersfieldi kanal Ühinemiskohast Calderi ja Hebblega Coopersi silla juures kuni Huddersfield Narrow kanalini Huddersfieldis Ashton-Under-Lyne'i ja Huddersfieldi vahel Leedsi ja Liverpooli kanal Leedsi jõe lüüsist kuni Skiptoni sadamasillani Light Water Valley järv Kogu järv Mere, Scarborough Kogu järv Ouse jõgi Nun Monkton Poolist ülevalpool Pocklingtoni kanal Ühinemiskohast Derventi jõega kuni Melbourne Basinini Sheffieldi ja Lõuna-Yorkshire' kanal Tinsley lüüsist kuni Sheffieldini Soari jõgi Ühinemiskohast Trentiga kuni Loughborough'ni Trenti ja Mersey kanal Shardlowst kuni Dellow Lane'i lüüsini Ure jõgi ja Riponi kanal Ühinemiskohast Ouse jõega kuni Riponi kanalini (Ripon Basin) Ashtoni kanal Kogu kanal WALES JA LÄÄNE-INGLISMAA Avoni jõgi (Midland) Eveshamist ülevalpool Birminghami kanali laevatee Kogu kanal Birminghami ja Fazeley kanal Kogu kanal Coventry kanal Kogu kanal Grand Unioni kanal (Naptoni ühinemiskohast kuni Birminghami ja Fazeleyni) Kogu kanali sektsioon Kenneti ja Avoni kanal (Bathist Newburyni) Kogu kanali sektsioon Lancasteri kanal Kogu kanal Leedsi ja Liverpooli kanal Kogu kanal Llangolleni kanal Kogu kanal Caldoni kanal Kogu kanal Peak Foresti kanal Kogu kanal Macclesfieldi kanal Kogu kanal Monmouthshire'i ja Breconi kanal Kogu kanal Montgomery kanal Kogu kanal Rochdale'i kanal Kogu kanal Swansea kanal Kogu kanal Neathi ja Tennanti kanal Kogu kanal Shropshire Unioni kanal Kogu kanal Staffordshire' ja Worcesteri kanal Kogu kanal Stratford-upon-Avoni kanal: Kogu kanal Trenti jõgi Kogu jõgi Trenti ja Mersey kanal Kogu kanal Weaveri jõgi Northwichist ülalpool Worcesteri ja Birminghami kanal Kogu kanal LÕUNA-INGLISMAA Nene'i jõgi Dog-in-a-Doubleti lüüsist ülalpool Great Ouse'i jõgi Kings Lynn Lääne-Lynni maanteesillast ülalpool; Great Ouse'i jõgi ja kõik sellega seotud Fenlandi veeteed, sealhulgas Cami jõgi ja Middle Leveli laevatee Norfolki ja Suffolki üleujutatavad alad Kõik tõusuvee ajal ning loodetest mõjutamata laevatatavad jõed, luhad, kanalid ja veeteed Norfolki ja Suffolki üleujutatavatel aladel, sealhulgas Oulton Broad, samuti Waveney jõgi, Yare, Bure, Ant ja Thurne, välja arvatud Yarmouthi ja Lowestoftdi kohta sätestatu Blythi jõgi Blythi jõgi, sissepääs Blythburghini Alde ja Ore jõgi Alde jõgi ülalpool Westrow Pointi Debeni jõgi Debeni jõgi ülalpool Felixstowe Ferryt Orwelli ja Stouri jõgi Kõik Stouri jõe veeteed ülalpool Manningtreed Chelmeri ja Blackwateri kanal Lääne pool Beeleighi lüüsi Thamesi jõgi koos lisajõgedega Storti ja Lee jõed ülalpool Bow Creeki; Grand Unioni kanal Brentfordi lüüsist ülalpool ja Regentsi kanal Limehouse Basinist ülalpool ning kõik sellega ühendatud kanalid; Wey jõgi Thamesi lüüsist ülalpool; Kenneti ja Avoni kanal; Thamesi jõgi Oxfordist ülalpool; Oxfordi kanal Medway jõgi ja Swale Medway jõgi Allingtoni lüüsist ülalpool Stouri jõgi (Kent) Stouri jõgi Flagstaff Reachi maabumiskohast ülalpool Doveri sadam Kogu sadam Rotheri jõgi Rotheri jõgi ja Royal Military kanal Scots Floati lüüsist ülalpool ja Brede jõgi sissepääsulüüsist ülalpool Brighton Brighton Marina sisesadam ülalpool lüüsi Wickstead Parki järv Kogu järv Kenneti ja Avoni kanal Kogu kanal Grand Unioni kanal Kogu kanal Avoni jõgi (Avon) Pulteney ülevoolupaisust ülalpool Bridgewateri kanal Kogu kanal









II LISA

TEHNILISED MIINIMUMNÕUDED 1., 2., 3. JA 4. TSOONI SISEVEETEEDEL SÕITVATELE LAEVADELE

SISUKORD I OSA 1. PEATÜKK ÜLDOSA Artikkel 1.01 — Mõisted Artikkel 1.02 — (välja jäetud) Artikkel 1.03 — (välja jäetud) Artikkel 1.04 — (välja jäetud) Artikkel 1.05 — (välja jäetud) Artikkel 1.06 — Ajutised nõuded Artikkel 1.07 — Haldusjuhendid 2. PEATÜKK MENETLUS Artikkel 2.01 — Kontrollorgan Artikkel 2.02 — Kontrolli läbiviimise taotlus Artikkel 2.03 — Veesõiduki esitamine kontrolliks Artikkel 2.04 — (välja jäetud) Artikkel 2.05 — Ajutine ühenduse tunnistus Artikkel 2.06 — Ühenduse tunnistuse kehtivus Artikkel 2.07 — Ühenduse tunnistuse sisu ja muutmine Artikkel 2.08 — (välja jäetud) Artikkel 2.09 — Perioodiline kontroll Artikkel 2.10 — Vabatahtlik kontroll Artikkel 2.11 — (välja jäetud) Artikkel 2.12 — (välja jäetud) Artikkel 2.13 — (välja jäetud) Artikkel 2.14 — (välja jäetud) Artikkel 2.15 — Kulud Artikkel 2.16 — Teave Artikkel 2.17 — Ühenduse tunnistuste register ▼M3 Artikkel 2.18 — Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber ▼B Artikkel 2.19 — Võrdväärsus ja erandid II OSA 3. PEATÜKK LAEVAEHITUSNÕUDED Artikkel 3.01 — Põhinõue Artikkel 3.02 — Tugevus ja püstuvus Artikkel 3.03 — Laevakere Artikkel 3.04 — Masina- ja katlaruumid, punkrid 4. PEATÜKK SÜVISE OHUTUSVARU, VABAPARRAS JA LASTIMÄRGID Artikkel 4.01 — Süvise ohutusvaru Artikkel 4.02 — Vabaparras Artikkel 4.03 — Minimaalne vabaparras Artikkel 4.04 — Lastimärgid Artikkel 4.05 — Suurima koormuse süvis veesõidukitel, mille kere ei ole alati kinnine ega ole seega ka pritsme- ja ilmastikukindel Artikkel 4.06 — Süviseskaalad 5. PEATÜKK MANÖÖVERDUSVÕIME Artikkel 5.01 — Üldnõuded Artikkel 5.02 — Navigeerimiskatsed Artikkel 5.03 — Katsetamispiirkond Artikkel 5.04 — Laevade ja koosseisude koormusaste navigeerimiskatse ajal Artikkel 5.05 — Pardaseadmete kasutamine navigeerimiskatsetes Artikkel 5.06 — Ettenähtud kiirus (edasisuunas) Artikkel 5.07 — Peatumisvõime Artikkel 5.08 — Tagasisuunas liikumise võime Artikkel 5.09 — Kõrvalepõigete sooritamise võime Artikkel 5.10 — Pööramisvõime 6. PEATÜKK ROOLISÜSTEEM Artikkel 6.01 — Üldnõuded Artikkel 6.02 — Roolimehhanismi ajamid Artikkel 6.03 — Roolimehhanismi hüdrauliline ajam Artikkel 6.04 — Jõuallikas Artikkel 6.05 — Käsiajam Artikkel 6.06 — Kruvirool, veepaiskur, tsükloidsõukruvi ja vööri trastersüsteemid Artikkel 6.07 — Näiturid ja seireseadmed Artikkel 6.08 — Pöördekiiruse regulaatorid Artikkel 6.09 — Heakskiitmiskatse 7. PEATÜKK ROOLIKAMBER Artikkel 7.01 — Üldnõuded Artikkel 7.02 — Takistusteta väljavaade Artikkel 7.03 — Juhtimis-, näitur- ja seireseadmetele esitatavad üldnõuded Artikkel 7.04 — Peamootorite ja roolisüsteemi juhtimis-, näitur- ja seireseadmetele esitatavad erinõuded Artikkel 7.05 — Laevatuled, valgus- ja helisignaalid Artikkel 7.06 — Radarseadmed ja pöördekiiruse näiturid Artikkel 7.07 — Raadiotelefonisüsteemid laevadel, mille roolikambrid on konstrueeritud laeva ainuisikuliseks juhtimiseks radari abi Artikkel 7.08 — Laevade omavahelise sidepidamise seadmed Artikkel 7.09 — Häiresüsteem Artikkel 7.10 — Küte ja ventilatsioon Artikkel 7.11 — Ahtriankru käitamisseade Artikkel 7.12 — Sissetõmmatavad roolikambrid Artikkel 7.13 — Vastava kande tegemine ühenduse tunnistusele laevade puhul, mille roolikamber on konstrueeritud laeva ainuisikuliseks juhtimiseks radari abil 8. PEATÜKK MASINA EHITUS Artikkel 8.01 — Üldnõuded Artikkel 8.02 — Ohutusvarustus Artikkel 8.03 — Jõuallikas Artikkel 8.04 — Masina väljalasketoru Artikkel 8.05 — Kütusetankid, torud ja abiseadmed Artikkel 8.06 — Määrdeõli hoidmine, torud ja abiseadmed Artikkel 8.07 — Jõuülekandesüsteemides, juhtimis- ja aktiveerimissüsteemides ning küttesüsteemides, torudes ja abiseadmetes kasutatava õli hoidmine Artikkel 8.08 — Pilsi pumpamine ja äravoolusüsteemid Artikkel 8.09 — Õlise vee ja kasutatud õli hoidmine Artikkel 8.10 — Laevade tekitatud müra 8.a PEATÜKK — ►M6 DIISELMOOTORITE HEITGAASID JA TAHKED HEITMED ◄ ▼M6 Artikkel 8a.01 — Mõisted Artikkel 8a.02 — Üldsätted Artikkel 8a.03 — Tunnustatud tüübikinnitused Artikkel 8a.04 — Paigaldusjärgne katse, vahekatse ja lisakatse Artikkel 8a.05 — Tehnilised teenistused ▼B 9. PEATÜKK ELEKTRISEADMED Artikkel 9.01 — Üldnõuded Artikkel 9.02 — Elektrivarustussüsteemid Artikkel 9.03 — Kaitse füüsilise kokkupuute, tahkete esemetega tekitatavate vigastuste ning vee sissetuleku eest Artikkel 9.04 — Plahvatuskaitse Artikkel 9.05 — Kaitsemaandus Artikkel 9.06 — Suurim lubatav pinge Artikkel 9.07 — Jaotussüsteemid Artikkel 9.08 — Ühendus kaldaga või teiste välisvõrkudega Artikkel 9.09 — Teiste veesõidukite elektriga varustamine Artikkel 9.10 — Generaatorid ja mootorid Artikkel 9.11 — Akud Artikkel 9.12 — Lülitusseadmete paigaldamine Artikkel 9.13 — Vooluahela avariikatkestid Artikkel 9.14 — Armatuurid Artikkel 9.15 — Kaablid Artikkel 9.16 — Valgustusseadmed Artikkel 9.17 — Laevatuled Artikkel 9.18 — (välja jäetud) Artikkel 9.19 — Mehaaniliste seadmete häire- ja ohutussüsteemid Artikkel 9.20 — Elektroonilised seadmed Artikkel 9.21 — Elektromagnetiline vastavus 10. PEATÜKK SEADMED Artikkel 10.01 — Ankruseadmed Artikkel 10.02 — Muu varustus Artikkel 10.03 — Käsitulekustutid Artikkel 10.03a — ►M6 Püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemid eluruumide, roolikambrite ja reisijateruumide kaitseks ◄ Artikkel 10.03b — ►M6 Püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemid masina-, katla- ja pumbaruumide kaitseks ◄ ▼M3 Artikkel 10.03c — Püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemid objektide kaitseks ▼B Artikkel 10.04 — Jollid Artikkel 10.05 — Poid ja päästevestid 11. PEATÜKK TÖÖKOHTADE OHUTUS Artikkel 11.01 — Üldnõuded Artikkel 11.02 — Kaitse kukkumise eest Artikkel 11.03 — Töökohtade mõõtmed Artikkel 11.04 — Külgtekid Artikkel 11.05 — Juurdepääs töökohtadele Artikkel 11.06 — Väljapääsud ja avariiväljapääsud Artikkel 11.07 — Redelid, astmed ja samalaadsed seadised Artikkel 11.08 — Siseruumid Artikkel 11.09 — Kaitse müra ja vibratsiooni eest Artikkel 11.10 — Luugikaaned Artikkel 11.11 — Vintsid Artikkel 11.12 — Kraanad Artikkel 11.13 — Tuleohtlike vedelike hoidmine 12. PEATÜKK ELURUUMID Artikkel 12.01 — Üldnõuded Artikkel 12.02 — Konstruktsiooni erinõuded Artikkel 12.03 — Sanitaarseadmed Artikkel 12.04 — Kambüüsid Artikkel 12.05 — Joogivesi Artikkel 12.06 — Küte ja ventilatsioon Artikkel 12.07 — Muu eluruumide sisustus 13. PEATÜKK KÜTTE-, TOIDUVALMISTAMIS- JA KÜLMUTUSSEADMED Artikkel 13.01 — Üldnõuded Artikkel 13.02 — Vedelkütuse kasutamine, õlikütteseadmed Artikkel 13.03 — Õliaurustuspõletiga ahjud ja õlipihustuspõletiga kütteseadmed Artikkel 13.04 — Õliaurustuspõletiga ahjud Artikkel 13.05 — Õlipihustuspõletiga kütteseadmed Artikkel 13.06 — Sundõhuga köetavad seadmed Artikkel 13.07 — Kütmine tahke kütusega 14. PEATÜKK MAJAPIDAMISES KASUTATAVAD VEDELGAASISEADMED Artikkel 14.01 — Üldnõuded Artikkel 14.02 — Seadmed Artikkel 14.03 — Balloonid Artikkel 14.04 — Toiteallikate asukoht ja korraldus Artikkel 14.05 — Tagavara- ja tühjad balloonid Artikkel 14.06 — Reduktorid Artikkel 14.07 — Rõhk Artikkel 14.08 — Torud ja painduvad torud Artikkel 14.09 — Jaotussüsteem Artikkel 14.10 — Gaasi tarbivad seadmed ja nende paigaldamine Artikkel 14.11 — Ventilatsioon ja põlemisgaaside eemaldamine Artikkel 14.12 — Kasutus- ja ohutusnõuded Artikkel 14.13 — Heakskiitmiskatse Artikkel 14.14 — Katsetingimused Artikkel 14.15 — Kinnitus ▼M8 14a. PEATÜKK REISILAEVA REOVEEPUHASTID Artikkel 14a.01 — Mõisted Artikkel 14a.02 — Üldsätted Artikkel 14a. 03 — Tüübikinnituse taotlemine Artikkel 14a.04 — Tüübikinnitusmenetlus Artikkel 14a.05 — Tüübikinnituse muutmine Artikkel 14a.06 — Vastavus Artikkel 14a.07 — Võrdväärsete tüübikinnituste tunnustamine Artikkel 14a.08 — Seerianumbrite kontrollimine Artikkel 14a.09 — Toote vastavus Artikkel 14a.10 — Laeva reoveepuhasti mittevastavus kinnitatud tüübile Artikkel 14a.11 — Juhuvalimi mõõtmine/eriotstarbeline katse Artikkel 14a.12 — Pädevad asutused ja tehnilised teenistused ▼B 15. PEATÜKK REISILAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 15.01 — Üldsätted Artikkel 15.02 — Laevakered Artikkel 15.03 — Püstuvus Artikkel 15.04 — Süvise ohutusvaru ja vabaparras Artikkel 15.05 — Reisijate maksimaalne lubatud arv pardal Artikkel 15.06 — Reisijateruumid ja reisijate poolt kasutatavad alad Artikkel 15.07 — Käitursüsteem Artikkel 15.08 — Ohutusseadised ja -varustus Artikkel 15.09 — Päästevarustus Artikkel 15.10 — Elektriseadmed Artikkel 15.11 — Tulekaitse Artikkel 15.12 — Tule kustutamine Artikkel 15.13 — Ohutusmeetmed Artikkel 15.14 — Reovee kogumise ja kõrvaldamise seadmed Artikkel 15.15 — Teatavatele reisilavadele tehtavad erandid 15a. PEATÜKK REISIPURJELAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 15a.01 — II osa kohaldamine Artikkel 15a.02 — Teatavatele reisijateveoks mõeldud purjelaevadele tehtavad erandid Artikkel 15a.03 — Püstuvusnõuded purjedega sõitvatele laevadele Artikkel 15a.04 — Laevaehitus ja laevamehaanika alased nõuded Artikkel 15a.05 — Taglasest üldiselt Artikkel 15a.06 — Mastidest ja peeledest üldiselt Artikkel 15a.07 — Erisätted mastide kohta Artikkel 15a.08 — Erisätted marsstengide kohta Artikkel 15a.09 — Erisätted pukspriitide kohta Artikkel 15a.10 — Erisätted kliiverpoomide kohta Artikkel 15a.11 — Erisätted grootpoomide kohta Artikkel 15a.12 — Erisätted kahvlite kohta Artikkel 15a.13 — Üldsätted seisevtaglase ja jooksevtaglase kohta Artikkel 15a.14 — Erisätted seisevtaglase kohta Artikkel 15a.15 — Erisätted jooksevtaglase kohta Artikkel 15a.16 — Kinnitused ja taglase osad Artikkel 15a.17 — Purjed Artikkel 15a.18 — Seadmed Artikkel 15a.19 — Katsetamine 16. PEATÜKK PUKSIIRIS VEETAVA, TÕUGATAVA VÕI PARRAS PARDAGA HAALATAVA KOOSSEISU OSAKS OLEVATELE VEESÕIDUKITELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 16.01 — Tõukurpuksiiriks sobivad veesõidukid Artikkel 16.02 — Tõugatavaks sobivad veesõidukid Artikkel 16.03 — Parras-pardaga haalatava koosseisu liigutamiseks sobivad veesõidukid Artikkel 16.04 — Koosseisus pukseeritavateks sobivad veesõidukid Artikkel 16.05 — Pukseerimiseks sobivad veesõidukid Artikkel 16.06 — Koosseisude navigeerimiskatsed Artikkel 16.07 — Kanded ühenduse tunnistusele 17. PEATÜKK UJUVMEHHAMNISMIDELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 17.01 — Üldnõuded Artikkel 17.02 — Erandid Artikkel 17.03 — Täiendavad nõuded Artikkel 17.04 — Süvise ohutusvaru jääk Artikkel 17.05 — Jääkvabaparras Artikkel 17.06 — Kallutuskatse Artikkel 17.07 — Püstuvuse tunnustamine Artikkel 17.08 — Püstuvuse tunnustamine vähendatud jääkvabaparda puhul Artikkel 17.09 — Lastimärgid ja süviseskaalad Artikkel 17.10 — Ujuvmehhanismid, millele ei nõuta püstuvuse tunnustamist 18. PEATÜKK ERINÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE TÖÖKOHAL KASUTAMISEKS ÕELDUD VEESÕIDUKITELE Artikkel 18.01 — Käitamistingimused Artikkel 18.02 — II osa kohaldamine Artikkel 18.03 — Randid Artikkel 18.04 — Süvise ohutusvaru ja vabaparras Artikkel 18.05 — Jollid 19. PEATÜKK AJALOOLISTELE LAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED — (välja jäetud) 19a. PEATÜKK KANALIPARGASTELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED — (välja jäetud) 19b. PEATÜKK 4. TSOONI VEETEEDEL SÕITVATELE LAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 19b.01 — 4. peatüki kohaldamine 20. PEATÜKK MERELAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED — (välja jäetud) 21. PEATÜKK LÕBUSÕIDULAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 21.01 — Üldnõuded Artikkel 21.02 — II osa kohaldamine Artikkel 21.03 — (välja jäetud) 22. PEATÜKK KONTEINERILAEVADE PÜSTUVUS Artikkel 22.01 — Üldnõuded Artikkel 22.02 — Püstuvuse tunnustamise piirtingimused ja arvutusmeetod kinnitamata konteinerite transpordil Artikkel 22.03 — Püstuvuse tunnustamise piirtingimused ja arvutusmeetod kinnitatud konteinerite transpordil Artikkel 22.04 — Menetlus püstuvuse hindamiseks laeva pardal 22a. PEATÜKK ÜLE 110 M PIKKUSTELE VEESÕIDUKITELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 22a.01 — I osa kohaldamine Artikkel 22a.02 — II osa kohaldamine Artikkel 22a.03 — Tugevus Artikkel 22a.04 — Ujuvus ja püstuvus Artikkel 22a.05 — Täiendavad nõuded Artikkel 22a.06 — IV osa kohaldamine ümberehitamise korral 22b. PEATÜKK KIIRLAEVADELE KOHALDATAVAD ERINÕUDED Artikkel 22b.01 — Üldnõuded Artikkel 22b.02 — I osa kohaldamine Artikkel 22b.03 — II osa kohaldamine Artikkel 22b.04 — Istmed ja turvavööd Artikkel 22b.05 — Vabaparras Artikkel 22b.06 — Ujuvus, püstuvus ja osadeks jaotamine Artikkel 22b.07 — Roolikamber Artikkel 22b.08 — Täiendav varustus Artikkel 22b.09 — Kinnised alad Artikkel 22b.10 — Väljapääsud ja pääseteed Artikkel 22b.11 — Tulekaitse ja tulekahju ennetamine Artikkel 22b.12 — Üleminekusätted III OSA 23. PEATÜKK LAEVA MEHITAMISEGA SEOTUD VARUSTUS Artikkel 23.01 — (välja jäetud) Artikkel 23.02 — (välja jäetud) Artikkel 23.03 — (välja jäetud) Artikkel 23.04 — (välja jäetud) Artikkel 23.05 — (välja jäetud) Artikkel 23.06 — (välja jäetud) Artikkel 23.07 — (välja jäetud) Artikkel 23.08 — (välja jäetud) Artikkel 23.09 — Laevade varustus Artikkel 23.10 — (välja jäetud) Artikkel 23.11 — (välja jäetud) Artikkel 23.12 — (välja jäetud) Artikkel 23.13 — (välja jäetud) Artikkel 23.14 — (välja jäetud) Artikkel 23.15 — (välja jäetud) IV OSA 24. PEATÜKK ÜLEMINEKU — JA LÕPPSÄTTED Artikkel 24.01 — Üleminekusätete kohaldamine juba kasutuses olevatele veesõidukitele Artikkel 24.02 — Kasutuses olevatele laevadele tehtavad erandid Artikkel 24.03 — Erandid veesõidukitele, mille kiil on maha pandud enne 1. aprilli 1976 Artikkel 24.04 — Muud erandid Artikkel 24.05 — (välja jäetud) Artikkel 24.06 — Erandid veesõidukitele, mis ei ole hõlmatud artikliga 24.01 Artikkel 24.07 — (välja jäetud) ▼M6 Artikkel 24.08 — Artikli 2.18 üleminekusäte ▼B 24a. PEATÜKK ÜLEMINEKUSÄTTED VEESÕIDUKITELE, MIS EI NAVIGEERI R TSOONI VEETEEDEL Artikkel 24a.01 — Juba kasutuses olevatele veesõidukitele üleminekusätete rakendamine ja eelmiste ühenduse tunnistuste kehtivus Artikkel 24a.02 — Erandid juba kasutuses olevatele laevadele Artikkel 24a.03 — Erandid veesõidukitele, mille kiil on maha pandud enne 1. jaanuari 1985 Artikkel 24a.04 — Muud erandid ▼M6 Artikkel 24a.05 — Artikli 2.18 üleminekusäte ▼B I LIIDE — OHUSIGNAALID II LIIDE — HALDUSJUHENDID ▼M6 III LIIDE — EUROOPA ÜHTSE LAEVA IDENTIFITSEERIMISNUMBRI NÄIDIS IV LIIDE — LAEVA IDENTIFITSEERIMISEKS VAJALIKUD ANDMED ▼M6 V LIIDE — MOOTORI PARAMEETRITE PROTOKOLL ▼M8 VI LIIDE — LAEVA REOVEEPUHASTID – TÄIENDAVAD SÄTTED JA TUNNISTUSE NÄIDISED VII LIIDE — LAEVA REOVEEPUHASTID – KATSEMENETLUS ▼B

I OSA

1. PEATÜKK

ÜLDOSA

Artikkel 1.01

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid.

Veesõidukite liigid 1. Veesõiduk — laev või ujuvmehhanismi osa. 2. Laev — siseveelaev või merelaev. 3. Siseveelaev — üksnes või peamiselt siseveeteedel sõitmiseks mõeldud laev. 4. Merelaev — meresõidukõlblikuks tunnistatud laev. 5. Liikurlaev — tavaline liikurkaubalaev või liikurtanker. 6. Liikurtanker — sisseehitatud tankides kaubaveoks mõeldud laev, mis on ehitatud nii, et see saab iseseisvalt oma liikumapaneva jõu abil sõita. 7. Tavaline liikurkaubalaev — laev, mis pole liikurtanker ja mis on mõeldud kaubaveoks ning mis on ehitatud nii, et saab iseseisvalt oma liikumapaneva jõu abil sõita. 8. Kanalipraam — siseveelaev pikkusega mitte üle 38,5 m ja laiusega mitte üle 5,05 m, mida tavaliselt kasutatakse Reini-Rhône'i kanalil. 9. Vedurpuksiir — spetsiaalselt pukseerimiseks ehitatud laev. 10. Tõukurpuksiir — spetsiaalselt tõugatava koosseisu edasilükkamiseks ehitatud laev. 11. Praam — teisaldatav praam või praamtanker. 12. Praamtanker — sisseehitatud tankides kaubaveoks mõeldud laev, mis on ehitatud nii, et seda saab pukseerida, ning mis ei ole võimeline üldse iseseisvalt oma liikumapaneva jõu abil sõitma või mis on oma liikumapaneva jõu abil suuteline sooritama vaid piiratud manöövreid. 13. Teisaldatav praam — laev, mis ei ole praamtanker ning mis on ehitatud nii, et seda saab pukseerida, ning mis ei ole võimeline üldse iseseisvalt oma liikumapaneva jõu abil sõitma või mis on oma liikumapaneva jõu abil suuteline sooritama vaid piiratud manöövreid. 14. Lihter — lihtertanker, kaubalihter, või praamkonteiner. 15. Lihtertanker — sisseehitatud tankides kaubaveoks mõeldud laev, mis on ehitatud või mida on spetsiaalselt muudetud nii, et seda saab tõukepukseerida, ning mis ei ole üldse võimeline iseseisvalt oma liikumapaneva jõu abil sõitma või mis on oma liikumapaneva jõu abil suuteline sooritama vaid piiratud manöövreid, kui see ei ole tõugatava koosseisu osa. 16. Kaubalihter — kaubaveoks mõeldud laev, mis pole lihtertanker ja mis on ehitatud või mida on spetsiaalselt muudetud nii, et seda saab tõukepukseerida, ning mis ei ole üldse võimeline iseseisvalt oma liikumapaneva jõu abil sõitma või mis on oma liikumapaneva jõu abil suuteline sooritama vaid piiratud manöövreid, kui see ei ole tõugatava koosseisu osa. 17. Praamkonteiner — lihter, mis on mõeldud merelaevadel vedamiseks ja siseveeteedel teisaldamiseks. 18. Reisilaev — ühepäevareiside laev või kajutitega laev, mis on ehitatud ja varustatud nii, et see saab vedada rohkem kui 12 reisijat. 19. Reisipurjelaev — reisilaev, mis on ehitatud ja varustatud nii, et see saab edasi liikuda purjede abil. 20. Ühepäevareiside laev — reisilaev, milles pole reisijatele ööbimiseks kajuteid. 21. Kajutitega laev — reisilaev, milles on reisijatele ööbimiseks kajutid. 22. Kiirlaev — liikurlaev, mis suudab saavutada vee suhtes kiirust üle 40 kilomeetri tunnis. 23. Ujuvmehhanism — ujuvalus, millel on tööseadmed, nagu näiteks kraanad, süvendusseadmed, vaiarammid või tõstukid. 24. Töökohal kasutatav veesõiduk — laev, mis on ehitatud ja varustatud nii, et see sobib töökohtadel kasutamiseks, näiteks jäätmekogumispraam, punker- või pontoonpraam, pontoon- või kivikallurlaev. 25. Lõbusõidulaev — laev, mis pole reisilaev ja mis on mõeldud spordiks või vaba aja veetmiseks. 26. Joll — transpordiks, päästetegevuseks ja töökohustuste täitmiseks kasutatav paat. 27. Ujuvrajatis — mis tahes ujuvalus, mida tavaliselt ei liigutata (näiteks ujumisbassein, dokk, sadamasild või paadikuur). 28. Ujuv objekt — parv või mis tahes muu ehitis, asi või koost, mis on suuteline navigeerima, kuid mis ei ole laev, ujuvmehhanism ega -rajatis.

Veesõidukite koostud 29. Koosseis — jäigalt või puksiirköitega ühendatud veesõidukite koosseis. 30. Koostamisviis — koosseisu moodustamise viis. 31. Jäik koosseis — tõugatav koosseis või parras-pardaga haalatav koosseis. 32. Tõugatav koosseis — jäik veesõidukite koost, millest vähemalt üks on paigutatud koosseisu liigutava veesõiduki ette, mida nimetatakse tõukurpuksiiri(de)ks; jäigalt ühendatuks peetakse samuti koostu, mis koosneb suunatud liigendühendusega omavahel ühendatud tõukurpuksiirist ja tõugatavast veesõidukist. 33. Parras-pardaga haalatav koosseis — veesõidukite koost, milles veesõidukid on ühendatud jäigalt külg külje kõrvale ning ükski neist ei ole paigutatud koostu liigutava veesõiduki ette. 34. Puksiiris veetav koosseis — koost, mis koosneb ühest või mitmest veesõidukist, ujuvrajatisest või ujuvalusest, mida pukseerib üks või mitu koosseisu kuuluvat iseliikuvat veesõidukit.

Erineva otstarbega alad laevas 35. Peamasinaruum — ruum, kuhu on paigaldatud jõuseadmed. 36. Masinaruum — ruum, kuhu on paigaldatud sisepõlemismootorid. 37. Katlaruum — ruum, kus asub köetav seade auru tootmiseks või soojusvahetusvedeliku soojendamiseks. 38. Suletud tekiehitis — jäikade seintega veetihe, jäik ja kompaktne ehitis tekil, mis on sinna püsivalt ja veetihedalt kinnitatud. 39. Roolikamber — ala, kus asuvad kõik manööverdamiseks vajalikud juhtimis- ja seirevahendid. 40. Eluruumid — ruumid, mida kasutavad laevas tavaliselt elavad isikud, sealhulgas kambüüsid, toidumoona hoiuruumid, tualetid ja pesuruumid, pesupesemisruumid, trepimademed ja vahekäigud, kuid mitte roolikamber. 41. Reisijateala — reisijatele kasutamiseks mõeldud alad laevas ning sellised kinnised ruumid, nagu näiteks salongid, kauplused, juuksurisalongid, kuivatusruumid, pesupesemisruumid, saunad, tualettruumid, pesuruumid, vahekäigud, ühenduskäigud ja trepid, mis pole seintega ümbritsetud. 42. Juhtimiskeskus — roolikamber, koht, kus asuvad avariielektrijaam või selle osad, või koht, kus pidevalt viibib tulekahju häireseadmete, uste kaugjuhtimisseadmete või tulekustutite eest vastutav pardapersonal või laevapere. 43. Trepišaht — sisetrepi või lifti šaht. 44. Salong — eluruumi või reisijateala juurde kuuluv ruum. Reisilaevade kambüüse ei peeta salongideks. 45. Kambüüs — pliidi või samalaadse keeduseadmega ruum. 46. Hoiuruum — tuleohtlike vedelike hoidmiseks või toidumoona säilitamiseks mõeldud ruum, mille pindala on suurem kui 4 m2. 47. Trümm — vöörist ja ahtrist vaheseintega piiratud laeva osa, mida avatakse ja suletakse luugikatete abil ja mis on mõeldud nii pakendatud kui ka puistekauba veoks või tankide mahutamiseks ja mis ei ole laevakere osa. 48. Sisseehitatud tank — laevaga ühendatud tank, mille seinteks on laevakere ise või laevakerest eraldi olev plaadistus. 49. Töökoht — ala, kus laevapere liikmed oma tööülesandeid täidavad, kaasa arvatud maabumissild, laadimiskraana ja joll. 50. Vahekäik — ala, mis on mõeldud inimeste tavapäraseks liikumiseks ja kaupade teisaldamiseks. 51. Ohutu ala — ala, mis on väljastpoolt piiratud suurima süvise veeliinist 1/5 BWL kaugusel paralleelselt veeliiniga kulgeva vertikaalpinnaga. ▼M6 52. Kogunemisalad — laeva alad, mis on eriti kaitstud ning kuhu inimesed kogunevad ohu korral. ▼B 53. Evakuatsioonialad — laeva kogunemisalade osad, kust on võimalik inimesi evakueerida.

Laevade ehitust käsitlevad mõisted 54. Suurima süvise veejoone tasand — veetasand, mis vastab suurimale süvisele, mille juures laev tohib sõita. 55. Süvise ohutusvaru — vahemaa, mis jääb suurima süvise veejoone tasandi ja selle paralleeltasandi vahele, mis läbib madalaimat punkti, millest kõrgemal ei loeta laeva veekindlaks. 56. Süvise ohutusvaru jääk — kasutada olev vertikaalne süvisevaru, mis laeva kreeni korral jääb veetasapinna ja sügavamale vajunud parda madalaima punkti vahele, millest alates laeva ei saa enam lugeda veekindlaks. 57. Vabaparras (f) — vahemaa, mis jääb suurima süvise veejoone tasandi ja külgteki madalaimat punkti läbiva paralleeltasapinna vahele, külgteki puudumisel kasutatakse parda ülaserva madalaimat punkti. 58. Jääkvabaparras — kasutada olev vertikaalne süvisevaru, mis laeva kreeni korral jääb veetasapinna ja teki pealispinna vahele sügavamale vette vajunud parda madalaimas punktis või kui tekki ei ole, siis kasutatakse sügavamale vette vajunud parda madalaimat punkti. 59. Ujuvusvaru veeliin — ettekujutatav veeliin, mis on tõmmatud pardaplaadistusele vähemalt 10 cm allpool vaheseinte tekki ja vähemalt 10 cm allpool laeva parda madalaimat mitteveekindlat punkti. Kui vaheseinte tekki ei ole, on veeliin tõmmatud vähemalt 10 cm allapoole kõige alumisest liinist, milleni välisplaadistus on veekindel. 60. Mahtveeväljasurve ( ) — laeva poolt välja tõrjutava vee ruumala kuupmeetrites. 61. Veeväljasurve (Δ) — laeva kogumass tonnides, kaasa arvatud last. 62. Täidlustegur (C B ) — laeva mahtveeväljasurve ja pikkuse LWL, laiuse BWL ja süvise T korrutise suhe. 63. Purjesuspind (A V ) — laeva veeliinist üleval pool oleva osa projektsioon pikitasandile ruutmeetrites. 64. Vaheseinte tekk — tekk, milleni ulatuvad veetihedad vaheseinad ning alates millest mõõdetakse vabaparrast. 65. Vahesein — ettenähtud kõrgusega sein, mis tavaliselt on vertikaalne, jagab laeva osadeks ning mis piirneb laeva põhjaga, plaadistusega või teiste vaheseintega. 66. Põikvahesein — vahesein, mis ulatub laeva ühest pardast teise pardani. 67. Sein — ruumi osadeks jagav pind, mis tavaliselt on vertikaalne. 68. Jaotussein — sein, mis ei ole veetihe. 69. Pikkus (L) — laevakere maksimaalne pikkus ilma rooli ja pukspriidita. 70. Üldpikkus (L OA ) — laeva maksimaalne pikkus meetrites, kaasa arvatud kinnitatud mehhanismid, nagu näiteks roolisüsteemi või jõuülekande osad, mehaanilised või muud sarnased seadmed. 71. Veeliini pikkus (L WL ) — laevakere pikkus meetrites mõõdetuna suurima süvise veetasandis. 72. Laius (B) — laevakere suurim laius meetrites katteplaadistuse välisservast mõõdetuna (arvestamata sõurattaid, kaitsereelinguid jms). 73. Üldlaius (B OA ) — laeva suurim laius meetrites, kaasa arvatud kinnitatud mehhanismid, nagu näiteks sõurattad, kaitsereelingud, mehhaanilised seadmed jms. 74. Veeliini laius (L WL ) — laevakere laius meetrites, mõõdetuna pardaplaadistuse välispinnalt suurima süvise veetasandis. 75. Kõrgus (H) — kõige lühem vertikaalne vahemaa meetrites laevakere või kiilu kõige madalama punkti ja teki madalaima punkti vahel laevaküljel. ▼M6 76. Süvis (T) — vertikaalne vahemaa meetrites laevakere kõige madalama punkti (arvestamata kiilu või muid püsivalt kinnitatud objekte) ja suurima süvise veetasandi vahel. ▼M6 76a. Kogusüvis (TOA) — vertikaalne vahemaa meetrites laevakere kõige madalama punkti (sealhulgas kiilu või muu püsivalt kinnitatud objekti) ja suurima süvise veetasandi vahel. ▼B 77. Vööri loodsirge — vertikaaljoon laevakere ja suurima süvise veetasandi lõikejoone vööripunktist. 78. Külgteki puhaslaius — vahemaa vertikaalsete joonte vahel, millest üks läbib külgteki küljel oleva luugikoomingu kõige väljaulatuvamat osa ning teine külgteki välisküljel oleva libisemiskaitse (kaitsereeling, jalalatt) siseserva.

Roolisüsteem 79. Roolisüsteem — kõik laeva roolimiseks vajalikud seadmed, mis tagavad 5. peatükis ettenähtud manööverdusvõime. 80. Rool — rool või roolid koos balleriga, kaasa arvatud roolisektor ja seda roolimehhanismiga ühendavad komponendid. 81. Roolimehhanism — roolisüsteemi osa, mis liigutab rooli. 82. Ajam — roolimehhanismi ajam jõuallika ja roolimehhanismi vahel. 83. Jõuallikas — roolimehhanismi juhtija ja roolimehhanismi jõuallikas, milleks kasutatakse laeva elektrivõrku, akusid või sisepõlemismootorit. 84. Roolimehhanismi juhtija — jõuajamiga käitatava roolimehhanismi juhtimist tagavad komponendid ja elektriahel. 85. Roolimehhanismi ajam — roolimehhanismi juhtija, selle ajam ja jõuallikas. 86. Käsiajam — süsteem, kus rooliratta käsitsi liigutamine liigutab rooli mehaanilise ülekande abil ilma täiendavat jõuallikat kasutamata. 87. Käsijuhtimisega hüdrauliline ajam — hüdraulilise ülekande töö käsitsi juhtimine. 88. Pöördekiiruse regulaator — seade laeva eelnevalt kindlaksmääratud pöördekiiruse saavutamiseks ja hoidmiseks. 89. Roolikamber, mis on sisustatud ainuisikuliseks navigeerimiseks radari abil — roolikamber, mis on sisustatud nii, et radari abil navigeerides saab laevaga manööverdada üks inimene.

Konstruktsiooniosade ja materjalide omadused 90. Veetihe — konstruktsiooniosa või seade, mille teostus väldib vee sissetungimist. 91. Pritsme- ja ilmastikukindel — konstruktsiooniosa või seade, mis on teostatud selliselt, et sellesse imbub tavalistes tingimustes ainult natuke vett. 92. Gaasitihe — konstruktsiooniosa või seade, mis on teostatud selliselt, et gaasi ja auru sissetungimine on välditud. 93. Mittesüttiv — aine, mis ei põle ega eralda isesüttimiseks piisavas koguses tuleohtlikku auru kuumutamisel temperatuurini umbes 750 °C. 94. Leegiaeglustaja — materjal, mis kergesti ei sütti või mille pind vähemalt piirab leekide levikut artikli 15.11 lõike 1 punktis c osutatud viisil. 95. Tulekindlus — konstruktsiooniosade või seadmete artikli 15.11 lõike 1 punkti d kohaste katsetega kinnitatud omadus. 96. Tulekatsekoodeks — IMO meresõiduohutuse komitee otsuse MSC.61(67) kohane rahvusvaheline tulekatsete kohaldamise koodeks.

Muud mõisted ▼M7 97. Klassifikatsiooniühing — direktiivi VII lisas sätestatud kriteeriumide ja menetluste kohaselt heaks kiidetud klassifikatsiooniühing. 97a. Laevatuled — laevu tähistav valgus signaallampidest. 97b. Valgussignaalid — visuaalsete või helisignaalidega kaasnev valgus. ▼B 98. Radarseade — elektrooniline abiseade navigeerimisel ümbruse ja liikluse tuvastamiseks ja kuvamiseks. 99. Sisevete ECDIS (sisevete elektronkaartide kuva- ja infosüsteem) — standarditud süsteem sisevete elektrooniliste navigatsioonikaartide ning seonduva teabe kuvamiseks, mis esitab valitud teavet haldajate elektroonilistelt sisevete navigatsioonikaartidelt ja valikukohast teavet veesõiduki muudelt anduritelt. 100. Sisevete ECDIS-seade — seade sisevete elektrooniliste navigatsioonikaartide kuvamiseks, mida on võimalik kasutada kahel erineval viisil: teavitamisrežiimis ja navigeerimisrežiimis. 101. Teavitamisrežiim — sisevete ECDISi kasutatakse üksnes teabe edastamiseks ilma radarikatteta. 102. Navigeerimisrežiim — sisevete ECDISi kasutatakse veesõiduki navigeerimiseks koos radarikattega. 103. Pardapersonal — kõik reisilaeva pardal olevad töötajad, kes pole laevapere liikmed. 104. Liikumispuudega isikud — isikud, kellel on raskusi ühistranspordi kasutamisel, sealhulgas eakad isikud, puudega isikud, meelepuudega isikud ja ratastooli kasutajad, rasedad ja väikelastega isikud. 105. Ühenduse tunnistus — pädeva asutuse poolt laevale väljastatud tunnistus, mis kinnitab vastavust käesoleva direktiivi tehnilistele nõuetele. ▼M7 106. Ekspert: pädeva asutuse või volitatud institutsiooni tunnustatud isik, kellel on oma kutsekoolitusest ja kogemustest tulenevalt eriteadmised vastavas valdkonnas ning kes valdab täielikult asjakohaseid eeskirju ja määrusi ning üldtunnustatud tehnilisi eeskirju (näiteks Euroopa standardid, asjakohased õigusaktid, muude Euroopa Liidu liikmesriikide tehnilised eeskirjad) ning on suuteline vastavat süsteemi ja asjakohaseid seadmeid uurima ning neile eksperdihinnangu andma. 107. Pädev isik: isik, kes on oma kutsekoolitusest ja kogemustest tulenevalt omandanud piisavalt teadmisi vastavas valdkonnas ning kes valdab piisaval määral asjakohaseid eeskirju ja määrusi ning üldtunnustatud tehnilisi eeskirju (näiteks Euroopa standardid, asjakohased õigusaktid, muude Euroopa Liidu liikmesriikide tehnilised eeskirjad), et ta oleks suuteline vastava süsteemi ja asjakohaste seadmete tööohutust hindama. ▼B

Artikkel 1.02

(välja jäetud)

Artikkel 1.03

(välja jäetud)

Artikkel 1.04

(välja jäetud)

Artikkel 1.05

(välja jäetud)

▼M1

Artikkel 1.06

Ajutised nõuded

Kui siseveetranspordi kohandamine tehnoloogia arenguga nõuab tungiva kiireloomulisuse tõttu erandite tegemist käesolevast direktiivist või kui see on vajalik katsete lubamiseks, võib vastavalt käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu võtta ajutisi nõudeid, mille eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine direktiivi täiendades. Need nõuded avaldatakse ja nende kehtivusaeg ei ületa kolme aastat. Need nõuded jõustuvad kõigis liikmesriikides üheaegselt ning nad tühistatakse samadel tingimustel.

▼B

Artikkel 1.07

Haldusjuhendid

Direktiivi rakendamise lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks võib kontrolli käsitlevaid siduvaid haldusjuhendeid võtta vastu käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.

2. PEATÜKK

MENETLUS

Artikkel 2.01

Kontrollorgan

1. Liikmesriigid moodustavad kontrollorganid.

2. Kontrollorganid koosnevad esimehest ja ekspertidest.

Igasse kontrollorganisse kuuluvad vähemalt järgmised eksperdid:

a) siseveelaevanduse eest vastutava haldusasutuse töötaja;

b) siseveelaevade laeva- ning masinaehituse ekspert;

▼M7

c) laevandusekspert, kellel on siseveeteede laevajuhi luba, mis annab selle omanikule volituse kontrollitava laevaga sõita.

▼B

3. Kontrollorgani juhi ja eksperdid määravad selle riigi asutused, milles kontrollorgan on moodustatud. Töökohustuste täitmisele asumisel esitavad kontrollorgani juht ja eksperdid kirjaliku kinnituse selle kohta, et nad täidavad oma tööülesandeid täiesti sõltumatult. Ametiisikutelt kinnitust ei nõuta.

4. Kooskõlas kohaldatavate liikmesriigi sätetega võivad kontrollorganeid abistada erialaeksperdid.

Artikkel 2.02

Kontrolli läbiviimise taotlus

1. Kontrolli läbiviimise taotluse menetlemine ning kontrollimiskoha ja -aja kindlaksmääramine kuulub ühenduse tunnistusi väljastavate asutuste pädevusse. Pädev asutus otsustab, millised dokumendid esitada tuleb. Menetlemisel peab olema tagatud kontrolli läbiviimine mõistliku aja jooksul pärast taotluse esitamist.

2. Omanik või tema esindaja võib taotleda ühenduse tunnistust veesõidukile, millele käesolevat direktiivi ei kohaldata. Tema taotlus tuleb rahuldada, kui laev vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 2.03

Veesõiduki esitamine kontrolliks

1. Omanik või tema esindaja peab esitama kontrolliks tühimassiga, puhastatud ja varustatud veesõiduki. Ta peab andma kontrolli läbiviimiseks igakülgset abi, varustades kontrollijaid näiteks sobiva jolli ja personaliga, ning ta peab kontrollijatele avama mis tahes laevakere osad või sisseehitised, mis pole otseselt ligipääsetavad või nähtavad.

2. Kontrollorgan peab kõigepealt nõudma kuivkontrolli. Kuivkontrolli võib ära jätta, kui on esitatud klassifikatsioonitunnistus või volitatud klassifikatsiooniühingu poolt väljastatud nõuetekohasustõend või kui on olemas tunnistus selle kohta, et pädev asutus on kuivkontrolli mingil muul eesmärgil juba teinud. Perioodilise kontrolli või käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud kontrolli puhul võib kontrollorgan nõuda kontrolli vee peal.

Kontrollorgan peab tegema proovisõite liikurlaevade või konvoide esmasel kontrollimisel ja siis, kui laeva jõu- või rooliseadmetes on tehtud suuri muudatusi.

3. Kontrollorgan võib nõuda täiendavaid sõidukatseid ja li