1975R1365 — ET — 04.08.2005 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1365/75,

26. mai 1975,

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: elu- ja töötingimuste parandamisega kaasneb tänapäeva ühiskonnas üha arvukamaid ja keerukamaid probleeme; on tähtis, et vastavad ühenduse meetmed rajaneksid interdistsiplinaarsel teaduslikul alusel ning et võetud meetmega kaasataks tööandjad ja töötajad; ühendusel ei ole veel võimalik kõnealuseid probleeme süstemaatiliselt ja teaduslikult analüüsida ja uurida; Euroopa ühenduste keskkonnakaitse tegevusprogrammis ( 3 ) on sätestatud, et ühenduse institutsioonid peavad asutama organisatsiooni, mis oleks võimeline üksikasjalikult uurima neid tegureid, mis kombineeritult mõjutavad elu- ja töötingimusi, ning teostama pikaajalist tuleviku-uuringut mõjurite kohta, mis võivad olmetingimusi kahjustada, ja mõjurite kohta, mis võivad neid parandada; nõukogu 21. jaanuari 1974. aasta määruses ( 4 ) sotsiaalmeetmete programmi kohta on muu hulgas töötajate huvides kehtestatud tegevusprogramm, mille sihiks on elu- ja töötingimuste inimlikustamine; ühenduse eesmärkide saavutamiseks elu- ja töötingimuste parandamise vallas on vaja luua fond; asutamislepingus ei ole sätestatud volitusi niisuguse fondi loomiseks; fond luuakse Euroopa ühenduste raames ning see tegutseb kooskõlas ühenduse õigusega; tuleb määrata teatud üldsätete rakendamise tingimused, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Käesolevaga luuakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond, edaspidi nimetatud “fond”.

Artikkel 2

1. Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele meetmete kaudu, mille sihiks on laiendada ja levitada teadmisi, mis tõenäoliselt toetavad seda arengut.

2. Seda eesmärki silmas pidades on fondi ülesandeks praktilistest kogemustest lähtudes arendada ja järgida elu- ja töötingimuste keskmise tähtajaga ja pikaajalise parandamise põhimõtteid ning teha kindlaks muudatusteni viivad tegurid. Oma ülesannete teostamisel arvestab fond ühenduse asjakohast poliitikat. Fond nõustab ühenduse institutsioone kavandatavate eesmärkide ja suuniste asjus, tehes seda eelkõige teadusinfot ja tehnilisi andmeid edastades.

3. Elu- ja töötingimuste parandamisel tegeleb fond põhjalikumalt järgmiste teemadega, määrates arvesse võetava tähtsusjärjestuse:

— inimene töökeskkonnas,

— töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine,

— teatud liiki töötajate eriprobleemid,

— keskkonna parandamise pikaajalised aspektid,

— inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas.

Artikkel 3

1. Oma eesmärgi saavutamiseks edendab fond teabe ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades ning rajab vajaduse korral teavitamis- ja dokumenteerimissüsteemi. Ta võib näiteks:

a) hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel ning toetada kooskõlastatud tegevust;

b) asutada töörühmi;

c) sõlmida uuringulepinguid, osaleda uuringutes, edendada ja toetada katseprojekte ja kus vajalik, ise teatud uuringuid teostada;

d) korraldada kursusi, konverentse ja seminare.

▼M3

2. Fond teeb rahvusvahelisel tasandil võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide ja erialainstitutsioonide, -fondide ja -asutustega. Eelkõige tagab fond ilma oma eesmärke piiramata asjakohase koostöö Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuriga.

▼B

Artikkel 4

1. Fond on mittetulunduslik. Tal on kõikides liikmesriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele antakse.

2. Fondi asukoht on Iirimaal.

▼M3

Artikkel 5

Fondi juhtimis- ja haldusstruktuuri kuuluvad:

a) juhatus;

b) büroo;

c) direktor ja asedirektor.

Artikkel 6

1. Juhatusse kuuluvad:

a) üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige;

b) üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige;

c) üks iga liikmesriigi töötajate organisatsioone esindav liige;

d) kolm komisjoni esindavat liiget.

2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud liikmed nimetab nõukogu põhimõttel, et iga liikmesriigi ning ülaltoodud kategooria kohta oleks üks liige. Nõukogu nimetab liikmega samal ajal ja samadel tingimustel asendusliikme, kes osaleb juhatuse istungitel üksnes liikme äraolekul.

Komisjon nimetab teda esindavad liikmed ja asendusliikmed meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse põhimõttel.

Kandidaatide nimekirja esitamisel püüavad liikmesriigid, tööandjate organisatsioonid ja töötajate organisatsioonid tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse juhatuse koosseisus.

Nõukogu avaldab juhatuse liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teatajas ja fond avaldab selle oma veebilehel.

3. Juhatuse liikmete ametiaeg on kolm aastat. Samu isikuid võib ametiaja lõppedes ametisse tagasi nimetada.

Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni.

4. Esimehe ja kolme aseesimehe valimiseks valib juhatus igast lõikes 7 nimetatud kolmest rühmast ja komisjoni esindajatest ühe isiku, kelle ametiaeg on üks aasta, mida võib pikendada.

5. Esimees kutsub juhatuse kokku vähemalt kord aastas. Esimees kutsub kokku lisaistungid vähemalt ühe kolmandiku juhatuse liikmete taotlusel.

6. Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete absoluutse häälteenamusega.

7. Valitsuste, töötajate ja tööandjate organisatsioonide esindajad moodustavad juhatuses eraldi rühmad. Iga rühm määrab koordinaatori, kes osaleb juhatuse istungitel.

Töötajate ja tööandjate rühmade koordinaatorid on oma vastavate organisatsioonide esindajad Euroopa tasandil. Koordinaatorid, keda ei ole valitud juhatuse liikmeteks lõike 1 tähenduses, osalevad istungitel ilma hääleõiguseta.

8. Juhatus moodustab 11-liikmelise büroo. Büroo koosneb juhatuse esimehest ja kolmest aseesimehest, ühest koordinaatorist iga lõikes 7 nimetatud rühma kohta ja veel ühest iga rühma ja komisjoni esindajast. Täisliikmete äraolekul võib iga rühm määrata kuni kolm asendusliiget büroo istungitest osa võtma.

9. Juhatus otsustab büroo iga-aastaste istungite arvu. Oma liikmete taotlusel kutsub büroo esimees kokku lisaistungeid.

10. Büroo võtab otsused vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, edastab büroo küsimuse otsuse tegemiseks juhatusele.

11. Juhatust teavitatakse täielikult ja koheselt büroo tegevusest ja büroo võetud otsustest.

▼B

Artikkel 7

▼M3

1. Juhatus juhib fondi ja sätestab fondi eeskirjad. Direktori esitatud eelnõu alusel võtab juhatus vastu komisjoniga kooskõlastatud fondi iga-aastase tööprogrammi ja nelja-aastase jooksva tööprogrammi.

2. Juhatus võtab pärast komisjonilt arvamuse saamist vastu oma kodukorra, kus kehtestatakse juhatuse tegevuse praktiline kord. Kodukord saadetakse tutvumiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kolme kuu jooksul pärast selle saamist võib nõukogu lihthäälteenamusega nimetatud kodukorda siiski muuta.

▼B

3. Haldusnõukogu otsustab, kas vastu võtta pärandeid, annetusi või toetusi muudest allikatest peale ühenduse.

▼M3

4. Ilma et see piiraks direktori artiklites 8 ja 9 sätestatud kohustuste täitmist, delegeerib juhatus büroole juhatuse otsuste rakendamise järelevalve ja büroo võtab kõik vajalikud meetmed fondi nõuetekohaseks juhtimiseks juhatuse koosolekute vahelisel perioodil. Juhatus ei või delegeerida büroole artiklites 12 ja 15 osutatud ülesandeid.

▼B

Artikkel 8

1. Fondi direktori ja asedirektori nimetab komisjon ►M3 juhatus ◄ esitatud kandidaatide nimistust.

2. Direktor ja asedirektor valitakse nende üldise asjatundlikkuse alusel ja nende sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust.

3. Direktor ja asedirektor nimetatakse ametisse maksimaalselt viieks aastaks. Neid võib ametisse tagasi nimetada.

▼M3

Artikkel 9

1. Direktor vastutab fondi juhtimise eest ning juhatuse ja büroo poolt vastu võetud otsuste ja programmide rakendamise eest. Direktor on fondi seaduslik esindaja.

2. Piiramata artikli 8 lõiget 1, kasutab direktor artikli 17 lõikes 1 osutatud volitusi.

3. Direktor valmistab ette juhatuse ja büroo töö. Direktor või asedirektor või mõlemad osalevad juhatuse ja büroo istungitel.

4. Direktor annab juhatusele aru fondi juhtimisest.

Artikkel 10

Direktori ettepaneku alusel võib juhatus valida sõltumatuid eksperte ning küsida nende arvamust erinevates küsimustes seoses nelja-aastase jooksva tööprogrammiga ja iga-aastase tööprogrammiga.

▼M3 —————

▼B

Artikkel 12

▼M3

1. Direktor koostab enne iga aasta 1. juulit artiklis 7 nimetatud suuniste alusel iga-aastase tööprogrammi. Iga-aastane tööprogramm on osa nelja-aastasest jooksvast tööprogrammist. Iga-aastase tööprogrammi projektidele lisatakse vajalike kulude kalkulatsioon.

Programmide koostamisel arvestab direktor ühenduse institutsioonide ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust.

▼B

Sel eesmärgil ning vältimaks töö kattumist teatavad ühenduse institutsioonid ning majandus- ja sotsiaalkomitee fondile oma nõudmistest ja niipalju kui võimalik, nende endi asjakohasest tööst või uurimusest.

▼M3

2. Direktor esitab programmid juhatusele kinnitamiseks.

▼M2

Artikkel 13

1. ►M3 Juhatus ◄ võtab vastu iga-aastase aruande fondi tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta ning edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale.

2. Fond edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohase teabe hindamismenetluse tulemuste kohta.

Artikkel 14

1. Iga kalendriaastale vastava majandusaasta kohta valmistatakse ette fondi tulude ja kulude kalkulatsioon ja see esitatakse fondi eelarves, kus esitatakse ka ametikohtade loetelu.

2. Fondi eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

Artikkel 15

1. Igal aastal esitab ►M3 juhatus ◄ direktori koostatud eelnõu alusel fondi järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab ►M3 juhatus ◄ komisjonile hiljemalt 31. märtsil.

2. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa parlamendile ja nõukogule (edaspidi “eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

3. Selle kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning üldeelarvest võetava subsiidiumi summa, mille ta esitab eelarvepädevatele institutsioonidele vastavalt asutamislepingu artiklile 272.

4. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi subsiidiumiks kasutatavad assigneeringud.

Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu fondi ametikohtade loetelu.

5. ►M3 Juhatus ◄ võtab vastu fondi eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

6. ►M3 Juhatus ◄ teatab võimalikult kiiresti eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõiki kinnisvaraga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.

Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, esitab ta oma arvamuse ►M3 juhatus ◄ kuue nädala jooksul pärast projektist teatamise kuupäeva.

Artikkel 16

1. Fondi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu ►M3 juhatus ◄ pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei tohi lahkneda komisjoni 19. novembri 2002. aasta raamfinantsmäärusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ( 5 ) artiklis 185, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik fondi tööks ning kui selleks on saadud komisjoni eelnev nõusolek.

2. Direktor vastutab fondi eelarve täitmise eest.

3. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab fondi peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 128.

4. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja fondi esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega kontrollikojale. Majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Kui direktor on saanud kätte kontrollikoja märkused fondi esialgse raamatupidamisaruande kohta vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129, koostab ta omal vastutusel fondi lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle arvamuse saamiseks ►M3 juhatus ◄ .

6. ►M3 Juhatus ◄ esitab arvamuse fondi lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

7. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealuse lõpliku raamatupidamisaruande koos ►M3 juhatus ◄ arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

8. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

9. Direktor saadab kontrollikojale vastuse selle märkuste kohta hiljemalt 30. septembriks. Ta saadab kõnealuse vastuse ka ►M3 juhatus ◄ .

10. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealuse majandusaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.

11. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse fondi direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

▼M3

Artikkel 17

1. Pärast 4. augustit 2005 fondi teenistusse võetud personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju või Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68. ( 6 ) Kohaldatakse personalieeskirjade XIII lisa 2. jao sätteid.

2. Kõik määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76 ( 7 ) alusel enne 4. augustit 2005 fondi ja selle töötajate sõlmitud töölepingud loetakse sõlmituks Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 lõike a kohaselt. Samast kuupäevast kohaldatakse nimetatud lepingute suhtes personalieeskirjade XIII lisa 1., 3. ja 4. jao sätteid, välja arvatud artikli 22 lõiget 2.

Töötajatel on õigus lõpetada leping samal kuupäeval ilma määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76 artiklis 45 sätestatud etteteatamisajast kinnipidamiseta. Lepingu lõpetamisel ette nähtud toetuste ja töötushüvitiste suhtes loetakse niisugune lepingu lõpetamine toimuvaks fondi tegevuse tulemuse tõttu.

3. Fond kasutab personali suhtes volitusi, mis on vastavalt olukorrale antud ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule, või asutusele, kellel on õigus sõlmida lepinguid.

4. Juhatus võtab vastu komisjoniga kooskõlastatud asjakohased rakenduseeskirjad.

▼B

Artikkel 18

►M3 Juhatus ◄ liikmed, direktor, asedirektor, personal ja muud fondi tegevuses osalevad isikud ei tohi isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat teavet.

▼M2

Artikkel 18a

1. Fondi valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ( 8 )

2. ►M3 Juhatus ◄ võtab vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 praktilise rakendamise korra kuue kuu jooksul pärast nõukogu 18. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1649/2003 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1417/76) ( 9 ) jõustumist.

3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 alusel tehtud fondi otsuste kohta võib asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse ombudsmanile või Euroopa Kohtule.

▼B

Artikkel 19

Fondi töös kehtivad eeskirjad Euroopa ühenduste keelte kohta.

Artikkel 20

Fondi suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 21

1. Fondi lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

Euroopa Ühenduste Kohtu jurisdiktsiooni alla kuulub otsuste tegemine vastavalt fondi sõlmitud lepingu vahekohtuklauslile.

2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab fond kõik kahjud, mida fond või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu jurisdiktsiooni alla.

3. Teenistujate vastutust fondi ees reguleerivad fondi teenistujate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 22

Liikmesriigid, ►M3 j uhatus ◄ liikmed ning otseselt ja isiklikult asjassepuutuvad kolmandad isikud võivad pöörduda komisjoni poole iga fondi otsese või kaudse toimingu asjus selle seaduslikkuse kontrollimiseks.

Komisjoni poole pöördutakse 15 päeva jooksul alates päevast, mil asjassepuutuv isik sai esmakordselt teada kõnealusest toimingust.

Komisjon teeb otsuse ühe kuu jooksul. Kui selle aja jooksul otsust ei tehta, loetakse küsimus tagasilükatuks.

Artikkel 23

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.