2007D0126 — ET — 01.01.2007 — 000.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 12. veebruar 2007, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi ►C1 “Põhiõigused ja õigusasjad” ◄ raames eriprogramm “Õigusemõistmine kriminaalasjades” (2007/126/JSK) (EÜT L 058, 24.2.2007, p.13)





Parandatud:









▼B

▼C1

NÕUKOGU OTSUS,

12. veebruar 2007,

millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm “Õigusemõistmine kriminaalasjades”

▼B

(2007/126/JSK)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti c, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 1 ) ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liidu lepingu artiklis 29 sätestatakse, et liidu eesmärk on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas. (2) Vastavalt Euroopa Liidu asutamislepingu artiklile 31 hõlmavad ühismeetmed kriminaalasjades eelkõige liikmesriikide pädevate asutuste koostööd. (3) Tamperes kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldustele rajatud Haagi programmis, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu novembris 2004, kinnitatakse vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise prioriteetsust Euroopa Liidus eelkõige kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö, mis põhineb vastastikuse tunnustamise põhimõttel, tõhustamise teel. (4) Raamprogramm, mis on kehtestatud nõukogu 22. juuli 2002. aasta raamotsusega 2002/630/JSK, millega kehtestatakse kriminaalasjades politsei- ja õigusalase koostöö raamprogramm (AGIS), ( 2 ) aitas oluliselt kaasa koostöö tugevdamisele liikmesriikides politsei, muude õiguskaitseasutuste ja kohtunike vahel ning politsei, kohtu-, õigus- ja haldussüsteemide vastastikuse mõistmise ja vastastikuse usalduse paranemisele. (5) Euroopa Liidu lepingus ja Haagi programmis sätestatud ambitsioonikad eesmärgid tuleks ellu viia paindliku ja tõhusa programmi loomise teel, mis hõlbustab planeerimist ja rakendamist. (6) Programm peaks parandama õiguskaitseasutuste vastastikust usaldust. Vastavalt Haagi programmile peaks vastastikust usaldust tugevdama järgmisel teel: õigusorganisatsioonide ja -institutsioonide võrkude arendamine, õigusala töötajate koolituse parandamine, hindamismenetluse väljatöötamine ELi õigusalaste poliitikavaldkondade rakendamise kohta, säilitades täielikult õigusasutuste sõltumatuse, teadustöö suurendamine õigusalase koostöö valdkonnas ning õiguskaitse ajakohastamisele suunatud tegevuskavade toetamine liikmesriikides. (7) Programm peaks tõhustama ka vastastikuse tunnustamise põhimõtte elluviimist, parandades vastastikuseid teadmisi Euroopa Liidus varem tehtud süüdimõistvate otsuste kohta, luues eelkõige arvutisüsteemi teabe vahetamiseks karistatute kohta. (8) Euroopa õigusalase koolituse võrguga, mille lõid kõigi liikmesriikide kohtunike ja prokuröride koolituse eest vastutavad konkreetsed institutsioonid, edendatakse kohtunike ja prokuröride koolitusprogramme, millel on tõeline Euroopa mõõde. Sellega aidatakse kaasa vastastikuse usaldamise süvendamisele ja parandatakse vastastikust arusaamist õigusorganitest ning erinevatest õigussüsteemidest. (9) Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei saa liikmesriigid piisavalt saavutada ning seega on neid programmi ulatuse või mõju tõttu parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, mida kohaldatakse liidu suhtes vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (10) Kohaldatakse ühenduse finantshuve tagavaid määrusi, nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), ( 3 ) edaspidi “finantsmäärus”, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 ( 4 ) (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning nõutavat proportsionaalsust ressursside hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel. (11) Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/1995 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), ( 5 ) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist) ( 6 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) ( 7 ). (12) Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste katmiseks põhiõigusakti vastuvõtmist. (13) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta selles sätestatud korras ja komitee abiga. (14) On asjakohane asendada otsus 2002/630/JSK alates 1. jaanuarist 2007 käesoleva otsusega ning otsusega, millega kehtestatakse eriprogramm “Kuritegevuse ennetamine ja selle vastane võitlus”. (15) Programmi tõhusaks ja õigeaegseks rakendamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007, ning arvestades järgmist: ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:







Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva otsusega kehtestatakse põhiõigusi ja õigusemõistmist käsitleva üldprogrammi raames eriprogramm “Õigusemõistmine kriminaalasjades”, edaspidi “programm”, et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele.

2. Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Üldised eesmärgid

1. Programmi üldeesmärgid on järgmised:

a) edendada õigusalast koostööd kriminaalasjades, mis põhineb vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel, et aidata kaasa tõelise õigusel rajaneva Euroopa ala loomisele;

b) edendada liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade kokkusobivust, mis võib olla vajalik õigusalase koostöö parandamiseks. Edendada nende olemasolevate õiguslike takistuste vähendamist, mis pärsivad õigusalase koostöö head toimimist, eesmärgiga tugevdada uurimiste koordinatsiooni ja suurendada Euroopa Liidu liikmesriikides olemasolevate õigussüsteemide kokkusobivust, et võimaldada liikmesriikide õiguskaitseasutuste uurimiste adekvaatseid järelmeetmeid;

c) parandada kontakte ning teabe- ja parimate tavade vahetust õigus-, kohtu- ja haldusasutuste ning õigusala töötajate – juristid ja muud kohtu tööga seotud töötajad – vahel ja tõhustada kohtu liikmete koolitust eesmärgiga edendada vastastikust usaldust;

d) veelgi parandada vastastikust usaldust eesmärgiga tagada ohvrite ja süüdistatava õiguste kaitse.

2. Ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse eesmärke ja volitusi, aitavad programmi üldeesmärgid kaasa ühenduse poliitika arendamisele, nimelt õigusruumi loomisele.

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

Programmi konkreetsed eesmärgid on järgmised:

a) tugevdada õigusalast koostööd kriminaalasjades, mille eesmärgiks on i) kohtulahendite ja -otsuste vastastikuse tunnustamise edendamine; ii) liikmesriikide õigussüsteemide erinevustest tingitud takistuste eemaldamine ning materiaalse kriminaalõiguse vajalik ühtlustamine eelkõige piiriülese mõõtmega raskete kuritegude osas; iii) veelgi parandada kriminaalmenetlusõiguse aspektidega seotud miinimumstandardite kehtestamist eesmärgiga edendada õigusalase koostöö praktilisi aspekte; iv) tagada õiglane õigusemõistmine, vältides konflikte õigussüsteemide vahel; v) teabevahetuse parandamine arvutisüsteemide kasutamise abil, eelkõige riiklikest karistusregistritest pärit andmete osas; vi) edendada süüdistatavate õigusi ning ohvritele antavat sotsiaal- ja õigusabi; vii) ergutada liikmesriike tegema aktiivsemat koostööd Eurojustiga organiseeritud piiriülese kuritegevuse ja muu raske kuritegevusega võitlemisel; viii) edendada meetmeid, mille eesmärk on õiguserikkujate, eelkõige alaealiste õiguserikkujate tõhus ühiskonda tagasi toomine;

b) parandada vastastikuseid teadmisi liikmesriikide kriminaalõigus- ja kriminaalkohtusüsteemidest ning edendada ja tugevdada võrgustike loomist, koostööd, teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning levitamist;

c) tagada liidu rahastamisvahendite nõuetekohane rakendamine, korrektne ja konkreetne kohaldamine ning hindamine kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas;

d) parandada teavet liikmesriikide õigussüsteemide ja õiguskaitse kättesaadavuse kohta;

e) edendada kohtunike, juristide ja muude kohtu tööga seotud töötajate koolitust liidu ja ühenduse õiguse küsimustes;

f) hinnata üldtingimusi, mis on vajalikud vastastikuse usalduse väljakujundamiseks, suurendades vastastikust mõistmist õigusasutuste ja eri õigussüsteemide vahel, eelkõige ELi poliitikate rakendamist õiguse valdkonnas;

g) töötada välja ja juurutada arvutisüsteem teabevahetuseks karistusregistrite kohta ja toetada uuringuid muud liiki teabevahetuse arendamiseks.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed

Artiklites 2 ja 3 sätestatud üld- ja konkreetsete eesmärkide täitmiseks toetatakse käesoleva programmi raames järgmist liiki meetmeid vastavalt aasta tööprogrammides kehtestatud tingimustele:

a) komisjoni võetud erimeetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, selliste eriprojektide loomine ja elluviimine nagu arvutisüsteem teabevahetuseks karistatute kohta, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja ühismetoodika formuleerimine, andmete kogumine ja töötlemine ning statistika levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide koostamine ja levitamine, riiklike ekspertide võrgustiku toetamine ja edasiarendamine, analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused, või

b) konkreetsed liidule huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mida algatab ja juhib vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik aasta tööprogrammides sätestatud tingimustel, või

c) valitsusväliste organisatsioonide või muude selliste üksuste tegevuste toetamine, kes täidavad Euroopa Liidule üldist huvi pakkuvaid eesmärke vastavalt programmi üldeesmärkidele aasta tööprogrammides sätestatud tingimustel;

d) tegevustoetus kohtunike koolituse valdkonnas Euroopa üldhuvides tegutseva Euroopa õigusalase koolituse võrgu alalise tööprogrammiga seotud kulude kaasrahastamiseks;

e) riigisisesed projektid liikmesriikides, millega i) valmistatakse ette riikidevahelisi projekte ja/või liidu meetmeid (“käivitusmeetmed”); ii) täiendatakse riikidevahelisi projekte ja/või liidu meetmeid (“täiendavad meetmed”); iii) aidatakse kaasa uuenduslike meetodite ja/või tehnoloogiate väljaarendamisele, mida on võimalik üle kanda liidu tasandi meetmetele, või arendatakse selliseid meetodeid või tehnoloogiaid, mille eesmärgiks on need üle kanda teistesse liikmesriikidesse ja/või muusse riiki, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik.

Artikkel 5

Sihtrühmad

Käesolev programm on muu hulgas mõeldud õigusala töötajatele, ohvriabiteenistuste esindajatele, ja muudele kohtu tööga seotud töötajatele, riigiasutustele ja liidu kodanikele üldiselt.

Artikkel 6

Juurdepääs programmile

1. Programmis võivad osaleda institutsioonid ja avalikud või eraorganisatsioonid, sealhulgas ametialased organisatsioonid, ülikoolid, uurimisinstituudid ning õigusala töötajate õigus- ja kohtualase koolituse/täiendusõppega tegelevad instituudid, liikmesriikide valitsusvälised organisatsioonid. Tulunduslikud asutused ja organisatsioonid võivad programmis osaleda üksnes koos mittetulundusühingute või riiklike organisatsioonidega.

Mõiste “õigusala töötaja” hõlmab muu hulgas kohtunikke, prokuröre, advokaate, ministeeriumide ametnikke, kohtuteenistujaid, kohtutäitureid, kohtutõlke ja muid ametnikke, kes on seotud õigusemõistmisega kriminaalõiguse valdkonnas.

2. Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid ei või riikidevahelisi projekte esitada, kuid nad võivad osaleda partneritena.

Artikkel 7

Toetuste liigid

1. Ühendusepoolne rahastamine võib toimuda järgmises õiguslikus vormis:

a) toetused;

b) riigihankelepingud.

2. Ühenduse toetusi antakse tavaliselt tegevustoetusena ja meetmetoetusena pakkumiskutsete alusel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel erijuhtudel või juhul, kui abisaaja omaduste tõttu ei ole teatava meetme puhul muud valikut.

Aastases tööprogrammis täpsustatakse aastasteks toetusteks kasutatavate kulude miinimummäär. Miinimummäär on vähemalt 65 %.

Maksimaalne kaasrahastamise määr täpsustatakse aasta tööprogrammides.

3. Lisaks on sätestatud kulutused kaasnevatele meetmetele riigihankelepingute kaudu, mille puhul ühenduse rahalised vahendid katavad teenuste ja kaupade ostu. See hõlmab muu hulgas kulusid, mis on seotud teabe ja teabevahetusega, projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide koostamise, rakendamise, järelevalve, kontrolli ja hindamisega.

Artikkel 8

Rakendusmeetmed

1. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavale määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, edaspidi “finantsmäärus”.

2. Programmi elluviimiseks võtab komisjon artiklis 2 sätestatud üldeesmärkide piires vastu aasta tööprogrammi, milles esitatakse selle konkreetsed eesmärgid, temaatilised prioriteedid, artikli 7 lõikes 3 ette nähtud kaasnevate meetmete kirjeldus ja vajaduse korral muude meetmete loetelu.

Tööprogramm aastaks 2007 võetakse vastu kolm kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist.

3. Aasta tööprogramm võetakse vastu kooskõlas artiklis 11 sätestatud korralduskomitee menetlusega.

4. Meetmetoetustega seotud hindamis- ja lepingute sõlmimise menetlustes võetakse muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

a) vastavus aasta tööprogrammile, artiklis 2 määratletud üldeesmärkidele ning artiklites 3 ja 4 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele;

b) kavandatava meetme kontseptsiooni, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet;

c) taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes;

d) eeldatavate tulemuste mõju artiklis 2 määratletud üldeesmärkidele ning artiklites 3 ja 4 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele.

5. Artikli 4 punktides c ja d osutatud tegevustoetuse taotluse hindamisel võetakse arvesse järgmist:

a) vastavus programmi eesmärkidele;

b) kavandatavate meetmete kvaliteet;

c) nende meetmete võimalik mitmekordne mõju avalikkusele;

d) läbiviidud meetmete geograafiline mõju;

e) kodanike kaasatus asjaomaste asutuste struktuuri;

f) kavandatava meetme kulude ja tulude suhe.

6. Artikli 4 lõike 1 punkti a alusel esitatud meetmetega seotud otsused tehakse kooskõlas artiklis 11 sätestatud korralduskomitee menetlusega. Artikli 4 lõike 1 punktide b–e alusel esitatud meetmetega seotud otsused tehakse kooskõlas artiklis 10 sätestatud nõuandemenetlusega.

Komisjon võtab vastu otsused tulunduslikke asutusi või organisatsioone kaasavate toetuste taotluste kohta kooskõlas artiklis 11 sätestatud korralduskomitee menetlusega.

7. Finantsmääruse artikli 113 lõike 2 alusel ei kohaldata järkjärgulise vähendamise põhimõtet tegevustoetuse suhtes, mis on antud Euroopa üldhuvides tegutsevale Euroopa õigusalase koolituse võrgule.

Artikkel 9

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja, (edaspidi “komitee”).

2. Komitee võtab vastu oma töökorra.

3. Komisjon võib kutsuda kandidaatriikide esindajad pärast komitee koosolekuid peetavatele teabekohtumistele.

Artikkel 10

Nõuandemenetlus

1. Käesolevale artiklile viitamisel esitab komisjoni esindaja komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, vajaduse korral hääletades.

2. Arvamus protokollitakse; iga liikmesriik võib taotleda oma seisukoha protokollimist.

3. Komisjon arvestab võimalikult suurel määral komitee arvamust. Ta teatab komiteele, millisel viisil arvamust on arvesse võetud.

Artikkel 11

Korralduskomitee menetlus

1. Käesolevale artiklile viitamisel esitab komisjoni esindaja komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest. Nõukogu poolt komisjoni ettepaneku põhjal vastu võetavate otsuste puhul esitatakse arvamus sellise häälteenamusega, nagu on ette nähtud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 komisjoni ettepaneku põhjal tehtud nõukogu otsuste vastuvõtmiseks. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

2. Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitamata. Kui meetmed ei ole siiski kooskõlas komitee arvamusega, edastab komisjon need viivitamata nõukogule. Sellisel juhul lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi kolme kuu võrra alates kõnealusest teatamisest.

3. Lõikes 2 ette nähtud tähtaja jooksul võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.

Artikkel 12

Vastastikune täiendavus

1. Taotletakse sünergiat ja vastastikust täiendavust muude liidu ja ühenduse rahastamisvahenditega, muu hulgas põhiõigusi ja õigusemõistmist käsitleva üldprogrammi raames eriprogrammiga “Õigusemõistmine tsiviilasjades” ning turvalisust ja vabaduste kaitset käsitleva ning solidaarsust ja rändevoogude juhtimist käsitlevate üldprogrammidega. Koostöös liikmesriikidega koostatakse kriminaalõigusalase teabe statistiline osa, kasutades vajaduse korral ühenduse statistikaprogrammi.

2. Programm võib jagada ressursse muude liidu ja ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige põhiõigusi ja õigusemõistmist käsitleva üldprogrammi raames eriprogrammiga “Õigusemõistmine tsiviilasjades”, et viia ellu meetmeid, mis vastavad mõlema programmi eesmärkidele.

3. Käesoleva otsuse alusel rahastatavad tegevused ei saa teistest liidu/ühenduse rahastamisvahenditest samal eesmärgil abi. Tuleb tagada, et käesoleva otsuse alusel toetuse saajad esitavad komisjonile teabe Euroopa Liidu üldeelarvest ja muudest rahastamisallikatest saadud raha ning esitatud rahastamistaotluste kohta.

Artikkel 13

Eelarvevahendid

Käesolevas programmis ette nähtud meetmetele eraldatud eelarvevahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Iga-aastased kasutatavad assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsraamistiku piires.

Artikkel 14

Järelevalve

1. Komisjon tagab, et iga programmi alusel rahastatud meetme kohta esitab abisaaja tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta ning et lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast meetme lõppemist. Aruannete vormi ja ülesehituse määrab komisjon.

2. Komisjon tagab, et programmi elluviimisest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette komisjoni (või tema volitatud esindaja) teostatav järelevalve ja finantskontroll, mis vajaduse korral toimub kohapeal, kaasa arvatud kontrollikoja läbi viidav pisteline kontroll ja audiitorkontroll.

3. Komisjon tagab, et ühenduse rahalise toetuse saaja hoiab komisjoni jaoks alles kõik meetmetega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmetega seotud väljamakset.

4. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruannete tulemuste ja kohapealse kontrolli põhjal tagab komisjon vajaduse korral algselt heaks kiidetud rahalise abi määra või abi andmise tingimuste ning maksegraafiku kohandamise.

5. Komisjon tagab, et võetakse kõik muud vajalikud meetmed, et kontrollida, kas rahastatavad meetmed viiakse ellu nõuetekohaselt ning käesoleva otsuse ja finantsmääruse kohaselt.

Artikkel 15

Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult välja makstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise puhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning (EÜ) nr 1073/1999.

2. Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ühenduse õiguse mis tahes rikkumise, sealhulgas ettevõtja tegevusest või tegevusetusest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmise korral, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.

3. Komisjon tagab meetme rahalise toetuse summa vähendamise, selle väljamaksmise peatamise või selle tagasinõudmise, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud rahalise abi kasutamist, tagab komisjon, et toetusesaajalt nõutakse kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui toetusesaaja ei anna rahuldavat vastust, tagab komisjon, et ülejäänud rahalise abi võib tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5. Komisjon tagab iga põhjendamatu väljamakse tagasimaksmise komisjonile. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 16

Hindamine

1. Programmi üle teostatakse korrapäraselt järelevalvet, et jälgida selle programmi alusel läbi viidavate tegevuste rakendamist.

2. Komisjon tagab programmi korrapärase sõltumatu välishindamise.

3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule

a) iga-aastase ülevaate programmi rakendamisest;

b) hiljemalt 31. märtsiks 2011 hindamise vahearuande saavutatud tulemuste ning käesoleva programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;

c) hiljemalt 30. augustiks 2012 teatise käesoleva programmi jätkamise kohta;

d) hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande.

Artikkel 17

Projektide avaldamine

Komisjon avaldab igal aastal nimekirja käesoleva programmi raames rahastatud meetmetest koos iga projekti lühikirjeldusega.

Artikkel 18

Üleminekusätted

Käesoleva otsusega asendatakse alates 1. jaanuarist 2007 otsuse 2002/630/JSK vastavad sätted.

Otsuse 2002/630/JSK alusel võetud meetmeid, mille rakendamist alustati enne 31. detsembrit 2006, reguleeritakse kuni nende lõpetamiseni endiselt kõnealuse otsusega. Käesoleva otsuse artiklis 10 sätestatud komitee asendab nimetatud otsuse artiklis 7 sätestatud komitee.

Artikkel 19

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.