02022R0109 — ET — 01.07.2022 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/109,

27. jaanuar 2022,

millega määratakse 2022. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist: a) 2022. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2023. aasta püügi piirnormid; b) 2022. aasta püügikoormuse piirangud, välja arvatud II lisas esitatud püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse 1. veebruarist 2022 kuni 31. jaanuarini 2023; c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2021 kuni 30. novembrini 2022.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes: a) liidu kalalaevad, b) liidu vetes tegutsevad kolmanda riigi laevad.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse a) teatava harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on käesoleva määruse asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud, ning b) kaldalt toimuva töönduspüügi suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük“ (TAC) – i) igast kalavarust aastas lossida lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; ii) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

e) „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 ( 1 ) artikli 6 punktis 34 määratletud kalavõrgu silmasuurus;

h) „liidu kalalaevade register“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

i) „püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik;

j) „mõõtevahenditega varustatud poi“ – poi, mis on selgelt tähistatud kordumatu viitenumbriga, mis võimaldab tuvastada selle omaniku ja on varustatud satelliitseiresüsteemiga selle asukoha jälgimiseks;

k) „toimiv poi“ – mis tahes eelnevalt aktiveeritud, sisse lülitatud ja merel triivival peibutuspüügivahendil või triivival alusel kasutatav mõõtevahenditega varustatud poi, mis edastab asukohti ja mis tahes muud kättesaadavat teavet, näiteks kajaloodi prognoose;

l) „FMSY väärtus“ – hinnanguline kalastussuremus, mis teatavate püügitavade ja praeguste keskmiste keskkonnatingimuste juures tagab pikas perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 2 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

b) „Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53°30' N 15°00' W, — 53°30' N 11°00' W, — 51°30' N 11°00' W, — 51°30' N 13°00' W, — 51°00' N 13°00' W, — 51°00' N 15°00' W;

e) „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 25“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°00' N 9 00' W, — 43°00' N 10 00' W, — 43°30' N 10°00' W, — 43°30' N 9°00' W, — 44°00' N 9°00' W, — 44°00' N 8 00' W, — 43°30' N 8°00' W;

f) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°00' N 8 00' W, — 43°00' N 10 00' W, — 42°00' N 10 00' W, — 42°00' N 8°00' W;

g) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42°00' N 8 00' W, — 42°00' N 10 00' W, — 38°30' N 10°00' W, — 38°30' N 9°00' W, — 40°00' N 9 00' W, — 40°00' N 8°00' W;

h) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 30“ – geograafiline ala, mis asub Cádizi lahes ja sellega piirnevates ICESi 9.a rajooni vetes ning kuulub Hispaania jurisdiktsiooni alla;

i) „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 31“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°30' N 6°00' W, — 44°00' N 6 00' W, — 44°00' N 2 00' W, — 43°30' N 2°00' W;

j) „Cádizi laht“ – ICESi 9.a rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7o23'48″ W ida poole;

k) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 3 ) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

l) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 4 ) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

m) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis (Antigua konventsioon) ( 5 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

n) „ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 6 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

o) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 7 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

p) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 8 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

q) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 9 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

r) „SIOFA (India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe) kokkuleppega hõlmatud piirkond“ – India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes ( 10 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

s) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 11 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

t) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 12 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

u) „Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;

v) „IATTC ja WCPFC konventsiooni alade kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150 o läänepikkust, — 130 o läänepikkust, — 4 o lõunalaiust, — 50 o lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadele võib anda loa kala püüda käesoleva määruse I lisas esitatud lubatud kogupüügi ulatuses Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 20 ja V lisa A osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2403 ( 13 ) ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele.

3. Liidu kalalaevadele võib anda loa püüda kala käesoleva määruse I lisas esitatud lubatud kogupüügi ulatuses Ühendkuningriigi kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes vastavalt käesoleva määruse artiklis 20 ning määruses (EL) 2017/2403 ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide poolt kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate I lisas loetletud kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt: a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja õigusnormidega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning b) selle tulemusena kasutatakse varusid i) võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, kui analüütiline hinnang on olemas, või ii) vastavalt kalavarude majandamisel järgitavale ettevaatusprintsiibile, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2022 järgmise teabe: a) kindlaksmääratud lubatud kogupüük; b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel lubatud kogupüügi kindlaksmääramine põhineb; c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas kindlaksmääratud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 8

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustuseta püüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja see kvoot ei ole ammendatud, või b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Sihtliiki mittekuuluvate liikide varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides ja mille suhtes saab kohaldada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 8 kehtestatud erandit kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 9

Kvootide vahetamise mehhanism lubatud kogupüügi puhul vältimatu kaaspüügi korral

1. Selleks et võtta arvesse lossimiskohustust ja teha teatava kaaspüügi kvoodid kättesaadavaks liikmesriikide jaoks, kellel neid kvoote ei ole, kohaldatakse IA lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi suhtes lõigetes 2–5 kindlaks määratud kvootide vahetamise mehhanismi.

2. Igale liikmesriigile eraldatud kvootidest tehakse 6 % tursa lubatud kogupüügist Keldi meres ja Šotimaast läände jäävates vetes ning atlandi merilesta ( Gadus morhua ) lubatud kogupüügist ICESi 7.h, 7.j ja 7.k rajoonis ning 3 % merlangi lubatud kogupüügist Šotimaast läände jäävates vetes kättesaadavaks kvootide vahetamise reservi (edaspidi „reserv“) jaoks, mis avatakse 1. jaanuarist 2022. Ilma kvootideta liikmesriikidel on kvoodireservile ainujuurdepääs kuni 31. märtsini 2022.

3. Reservist võetud koguseid ei või vahetada ega järgmisesse aastasse üle kanda. Pärast 31. märtsi 2022 antakse kõik kasutamata kogused tagasi neile liikmesriikidele, kes algselt kvootide vahetamise reservi panustasid.

4. Liikmesriik, kellel kvooti ei ole, valib vastu antavad kvoodid IA lisa liites loetletud kalavarudele sätestatud kvootidest, kui ta ei ole reservi panustanud liikmesriigiga kokku leppinud teisiti.

5. Lõikes 4 osutatud kvootidel on samaväärne kaubanduslik väärtus, mis on kindlaks määratud turul kehtiva vahetuskursi või muu vastastikku vastuvõetava vahetuskursi alusel. Alternatiivide puudumise korral määratakse samaväärne kaubanduslik väärtus kindlaks eelmise aasta keskmiste liidu hindade alusel, lähtudes Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse andmetest.

6. Kui lõigetes 2–5 sätestatud kvootide vahetamise mehhanism ei võimalda liikmesriikidel oma vältimatut kaaspüüki sarnases ulatuses katta, püüavad liikmesriigid leppida kokku kvootide vahetamises määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel, tagades et vahetatavad kvoodid oleksid sama kaubandusliku väärtusega.

Artikkel 10

Püügikoormuse piirangud ICESi 7.e rajoonis

1. Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike osas on II lisas esitatud õiguste ja kohustuste tehnilised aspektid, mis on seotud hariliku merikeele varu majandamisega ICESi 7.e rajoonis.

2. Komisjon võib vastu võtta rakendusakti, millega ta eraldab II lisa punkti 7.4 kohase taotluse esitanud liikmesriigile II lisa punktis 5 osutatud päevadele lisaks täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik anda laevale loa viibida ICESi 7.e rajoonis, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon võib vastu võtta rakendusakti, millega ta eraldab taotluse esitanud liikmesriigile ajavahemikul 1. veebruarist 2022 kuni 31. jaanuarini 2023 lisaks II lisa punktis 5 osutatud päevadele kuni kolm päeva, mille jooksul võib laev viibida ICESi 7.e rajoonis tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, nagu on osutatud IIA lisa punktis 8.1. Kõnealune eraldis põhineb nimetatud liikmesriigi poolt II lisa punkti 8.3 kohaselt esitatud kirjeldusel ning selle esitamisele järgneval konsultatsioonil STECFiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M1

Artikkel 11

Hariliku huntahvena püüki ICESi 4.b ja 4.c rajoonis ning ICESi 7. alapiirkonnas käsitlevad meetmed

1. Keelatud on liidu kalalaevade ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik hariliku huntahvena ( Dicentrarchus labrax ) püük ICESi 4.b ja 4.c rajoonis ning 7. alapiirkonnas ning kõnealuses piirkonnas püütud hariliku huntahvena pardal hoidmine, ümber laadimine, ümber paigutamine ja lossimine.

2. Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata kaldalt toimuval töönduslikul püügil kaaspüügina võrku sattunud huntahvena suhtes. Käesolevat erandit kohaldatakse enne 2017. aastat välja antud rannapüügi lubade suhtes. Huntahven ei tohi olla tööndusliku rannapüügi sihtliik ja lossida võib üksnes vältimatu kaaspüügina võrku sattunud huntahvenat.

3. Erandina lõikest 1 võivad liidu kalalaevad 2022. aasta jaanuaris ja alates 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2022 ICESi 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h rajoonis püüda, pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida harilikku huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes: a) põhjatraalidega ( 14 ) püügi korral vältimatut kaaspüüki kuni 760 kg kahe kalendrikuu jooksul (jaanuar ja aprill; mai ja juuni; juuli ja august; september ja oktoober; november ja detsember) ning 5 % asjaomase laeva poolt püügireisi kohta püütud mereorganismide kogusaagi kaalust; b) nootadega ( 15 ) püügi korral vältimatut kaaspüüki kuni 760 kg kahe kalendrikuu jooksul (jaanuar ja aprill; mai ja juuni; juuli ja august; september ja oktoober; november ja detsember) ning 5 % asjaomase laeva poolt püügireisi kohta püütud mereorganismide kogusaagi kaalust; c) õngekonksude ja -nööridega ( 16 ) püügi korral mitte rohkem kui 5,95 tonni laeva kohta; d) vainakkevõrkudega ( 17 ) püügi korral vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 1,5 tonni laeva kohta.

Esimese lõigu punktis c sätestatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud hariliku huntahvena püük õngekonksude ja -nööridega.

Esimese lõigu punktis d sätestatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud hariliku huntahvena püük vainakkevõrkudega.

Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandite kohaldamist teise liidu kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes asjaomast erandit kohaldatakse, ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

4. Lõikes 3 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele ning kahekuulise piirangu kohaldamise korral ühest kahe kalendrikuulisest perioodist teise.

Liidu kalalaevadele, mis kasutavad kahes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 3 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kogu püütud hariliku huntahvena saagi püügivahendite kaupa hiljemalt 15 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

5. Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt püügi korral ICESi 4.b, 4.c, 6.a ja 7.a–7.k rajoonis: a) on 1. jaanuarist kuni 28. veebruarini 2022 ja 1. detsembrist kuni 31. detsembrini 2022: i) hariliku huntahvena puhul lubatud kasutada ainult püüa-ja-vabasta kalastamisviisi ritvõnge või ridvata õngega; ii) nimetatud piirkonnas püütud harilikku huntahvenat keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida; b) on 1. märtsist kuni 30. novembrini 2022: i) lubatud püüda ja endale jätta mitte üle kahe hariliku huntahvena kaluri kohta päevas; ii) pardal hoitava hariliku huntahvena alammõõt 42 cm; iii) keelatud seisevvõrkudega harilikku huntahvenat püüda või pardal hoida.

6. Lõige 5 ei piira rangemate riiklike meetmete kohaldamist harrastuskalapüügi suhtes.

▼B

Artikkel 12

Hariliku huntahvena püüki ICESi 8.a ja 8.b rajoonis käsitlevad meetmed

1. Prantsusmaa ja Hispaania tagavad, et nende tööndus- ja harrastuskalapüügist tulenev hariliku huntahvena varude kalastussuremus ICESi 8.a ja 8.b rajoonis ei ületa F MSY väärtust, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/472 artikli 4 lõikes 3.

2. Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt toimuva püügi puhul on ICESi 8.a ja 8.b rajoonis a) lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kaluri kohta päevas; b) keelatud seisevvõrkudega harilikku huntahvenat püüda ja pardal hoida.

3. Lõige 2 ei piira rangemate riiklike meetmete kohaldamist harrastuskalapüügi suhtes.

Artikkel 13

Euroopa angerja püüki käsitlevad meetmed ICESi piirkonna liidu vetes

Euroopa angerja (Anguilla anguilla) siht-, juhu- ja harrastuspüük, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 28, on kolme järjestikuse kuu pikkuse perioodi jooksul keelatud ICESi piirkonna liidu vetes ja riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed.

Iga asjaomane liikmesriik määrab kindlaks kõnealuse perioodi, mis jääb ajavahemikku 1. augustist 2022 kuni 28. veebruarini 2023, tagamaks, et keeld hõlmab euroopa angerja suurima rände perioode.

Liikmesriigid teatavad kindlaksmääratud perioodi komisjonile hiljemalt 1. juuniks 2022 koos valitud keeluperioodi põhjendava lisateabega.

Artikkel 14

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel ei piira a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist; c) määruse (EL) 2017/2403 artiklite 12 ja 47 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist; d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohaselt lubatud lisakoguste lossimist; e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste peatamist; f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist; g) käesoleva määruse artikli 21 kohast kvootide ülekandmist ja vahetamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüügi ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

▼M1

Artikkel 15

Tobiapüügi keeluajad

ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobia (Ammodytes spp.) püük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2022 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2022.

▼B

Artikkel 16

Põhjamere tursavarude suhtes kohaldatavad parandusmeetmed

1. Püügikeelualad, välja arvatud pelaagiliste püügivahendite jaoks (seinnoodad ja traalid), ning keeluajad on esitatud IV lisas.

2. Laevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega, mille väikseim võrgusilma suurus on ICESi 4.a ja 4.b rajooni puhul vähemalt 70 mm ning ICESi 3.a rajooni puhul vähemalt 90 mm, ning õngejadadega, ( 18 ) on keelatud püüda kala ICESi 4.a rajooni liidu vetes 58°30′00′′ põhjalaiusest põhja pool ja 61°30′00′′ põhjalaiusest lõuna pool ning ICESi 3a.20 rajooni (Skagerrak) ja 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes, 57°00′00′′ põhjalaiusest põhja pool ja 5°00′00′′ idapikkusest ida pool.

3. Erandina lõikest 2 võivad nimetatud lõikes osutatud kalalaevad püüda kala nimetatud lõikes osutatud piirkondades, tingimusel et nad vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest: a) nende tursapüügi osakaal ei ületa 5 % kogupüügist püügireisi kohta: laevad, mille tursapüügi osakaal ajavahemikul 2017–2019 ei ületanud 5 % kogupüügist, loetakse sellele kriteeriumile vastavaks, kui nad kasutavad ka edaspidi kõnealusel ajavahemikul kasutatud püügivahendit; selle eelduse võib ümber lükata; b) kasutatakse reguleeritud ja väga selektiivset põhjatraali või noota, mille tulemusena väheneb tursapüük teadusliku uuringu kohaselt vähemalt 30 % võrreldes laevadega, mis püüavad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 määratletud standardsuuruses võrgusilmaga veetavate püünistega; STECF võib selliseid uuringuid hinnata ja negatiivse hinnangu korral ei peeta neid püügivahendeid enam kasutuskõlbulikeks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud piirkondades; c) laevadel, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm (TR1), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid: i) traali paun, mille väikseim võrgusilma suurus on 600 mm; ii) traali tõstetud põhjatross (0,6 m); iii) horisontaalne eralduspaneel suure võrgusilmaga selektiivsusaknaga; d) laevade puhul, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on ICESi 4.a rajoonis vähemalt 70 mm ja ICESi 3.a rajoonis vähemalt 90 mm, kuid alla 100 mm (TR2), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid: i) lapikkalu ja ümarkalu eraldav horisontaalne sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkala jaoks; ii) selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; iii) sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele; e) laevade suhtes kohaldatakse tursapüügi vältimise riiklikku kava, et ruumiliste või tehniliste meetmete või nende kombinatsiooni abil hoida tursapüük jätkuvalt kooskõlas kalastussuremuse määraga, mis vastab kindlaksmääratud püügivõimalustele, mis põhinevad teaduslikus nõuandes esitatud tasemetel; STECF (liikmesriikide puhul) ja asjaomane riiklik teadusasutus (kolmandate riikide puhul) peaksid selliseid kavasid hindama hiljemalt kaks kuud pärast kava rakendamist ning vajaduse korral neid täiendavalt muutma, kui sellises hindamises leitakse, et tursapüügi vältimise riikliku kava eesmärki ei saavutata.

4. Liikmesriigid tõhustavad lõikes 2 osutatud laevade seiret, kontrolli ja järelevalvet, et tagada lõikes 3 sätestatud tingimuste täitmist.

5. Käesolevat artiklit ei kohaldata üksnes teadusuuringute eesmärgil toimuva püügitegevuse suhtes, tingimusel et kõnealused uuringud toimuvad kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikliga 25.

Artikkel 17

Kattegatis tursavarude suhtes kohaldatavad parandusmeetmed

1. Liidu laevad, mis püüavad Kattegatis põhjatraalidega, ( 19 ) mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm, kasutavad ühte järgmistest selektiivsetest püügivahenditest: a) sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele; b) lapikkalu ja ümarkalu eraldav sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkalade jaoks; c) selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; d) reguleeritud ja väga selektiivne püügivahend, mille tehnilised omadused võimaldavad vastavalt STECFi poolt hinnatud teadusuuringule püüda turska vähem kui 1,5 % saagist, kui see on ainuke püügivahend laeva pardal.

2. Need liikmesriigi projektis osalevad liidu laevad, millel on täielikult dokumenteeritud kalapüügiks vajalik toimiv varustus, võivad püügivahendit kasutada vastavalt määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osale. Asjaomased liikmesriigid edastavad kõnealuste laevade loetelu komisjonile.

3. Käesolevat artiklit ei kohaldata üksnes teadusuuringute eesmärgil toimuva püügitegevuse suhtes, tingimusel et kõnealused uuringud toimuvad kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikliga 25.

Artikkel 18

Keelatud liigid

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes; b) harilik limapea (Beryx splendens) NAFO 6. alapiirkonnas; c) soomus-astelhai (Centrophorus squamosus) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; e) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; f) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; g) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; h) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; i) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; j) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes; k) ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes; l) laineline rai (Raja undulata) ICESi 6. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; m) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes; n) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres; o) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud kaaspüügi vältimise programmide puhul, nagu on ette nähtud IA lisas.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 19

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed lossimise ja püügikoormuse kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.







II PEATÜKK

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 20

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes viibivatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade (kui see on kohaldatav) maksimaalne arv on esitatud V lisa A osas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse V lisa A osas kindlaks määratud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Käesoleva määruse V lisa A osas esitatud kalapüügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi ületada.







III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 21

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni reeglite kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile teatise selliste piiride kohta.

2. Komisjon võib lõike 1 kohase teatise alusel sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid kinnitada. Kui komisjon piirid kinnitab, väljendab ta põhjendamatu viivituseta oma nõusolekut olla seotud kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamisega. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni reeglitele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kalapüügivõimalusi, mida asjaomane liikmesriik on kvootide ülekandmise või vahetamise alusel saanud või mis on talle üle kantud, käsitatakse tema püügivõimalustele lisatud või neist maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub vastavalt piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega kokku lepitud tingimustele või asjakohasel juhul piirkondliku kalandusorganisatsiooni reeglitele. Kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega ei tohi selline kvootide ülekandmine või vahetamine muuta kalapüügivõimaluste jaotust liikmesriikide vahel.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2023, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise eraldamisega liikmesriikidele.







2. jagu

NEAFCi konventsiooni ala

Artikkel 22

Meriahvena püügi keeld Irmingeri meres

Kogu püügitegevus on keelatud alal, mis on piiratud järgmiste rahvusvahelise geodeetiliste koordinaatide süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega:







Laiuskraad Pikkuskraad 63°00' -30°00' 61°30' -27°35' 60°45' -28°45' 62°00' -31°35' 63°00' -30°00'







3. jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 23

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Selliste liidu söödaga õngelaevade ja lantpüügipaatide arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni ( Thunnus thynnus ), mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm kuni 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 1 kohaselt.

2. Selliste rannalähedase väikesemahulise kalapüügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm kuni 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 2 kohaselt.

3. Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni ja millel on lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm kuni 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 3 kohaselt.

4. Selliste kalalaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse VI lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate lõkspüüniste arvu piiratakse VI lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise koguvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse VI lisa punkti 6 kohaselt.

7. Thunnus alalunga ), piiratakse käesoleva määruse VI lisa punkti 7 kohaselt. Maksimaalset liidu kalalaevade arvu, millel on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 520/2007 ( 20 ) artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni (), piiratakse käesoleva määruse VI lisa punkti 7 kohaselt.

8. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ) püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade maksimaalset arvu piiratakse VI lisa punkti 8 kohaselt.

Artikkel 24

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid neile eraldatud kvootidest kindla osa harrastuskalapüügiks, nagu on esitatud ID lisas.

Artikkel 25

Haid

1. Suursilm-rebashaide ( Alopias superciliosus ) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo ) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimunud püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide ( Carcharhinus longimanus ) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide ( Carcharhinus falciformis ) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.

6. Atlandi ookeani põhjaosa lühiuim-makohai ( Isurus oxyrinchus ) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimunud püügi korral.

Artikkel 26

Peibutuspüügivahendid troopiliste tuunide jaoks

1. Peibutuspüügivahendite kasutamine on ICCATi konventsiooni alal keelatud 1. jaanuarist kuni 13. märtsini 2022.

2. 15 päeva jooksul enne lõikes 1 osutatud ajavahemiku algust tagavad liikmesriigid, et nende laevad ei kasuta peibutuspüügivahendeid. Ükski laev ei tohi ICCATi konventsiooni alal ühelgi ajal kasutada rohkem kui 300 peibutuspüügivahendit toimivate poidega.

3. Liikmesriigid esitavad komisjonile oma seinnoodalaevade kohta varasemad peibutuspüügivahendeid käsitlevad andmed 30. juuniks 2022. Kui liikmesriik ei esita nimetatud kuupäevaks kõnealuseid andmeid, ei või tema lipu all sõitvad laevad kasutada peibutuspüügivahendeid seni, kuni komisjon on need andmed nimetatud liikmesriigilt saanud, et edastada need ICCATile.







4. jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 27

Kihvkalade uurimuslik püük

Liikmesriigid võivad 2022. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning FAO rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3.a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Sellises püügis osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juunil 2022.

Artikkel 28

Kihvkalade uurimusliku püügi piirangud

1. Kihvkalade püük on 2021.–2022. aasta püügihooajal piiratud VII lisa tabelis A sätestatud liikmesriikidega, alapiirkondadega ja laevade arvuga ning kohaldatakse nimetatud lisa tabelis B sätestatud lubatud kogupüüki ja kaaspüügi piirnorme.

2. Hailiikide sihtpüük muudel eesmärkidel kui teadusuuringud on keelatud. Kihvkalade püügil juhusliku kaaspüügina püütud haid, eriti noorkalad ja marja heitmiseks valmis emaskalad, lastakse elusana vette tagasi.

3. Kui see on kohaldatav, siis kalapüük mis tahes väikeses uurimisjaotises (SSRU) lõpeb niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning asjaomases uurimisalas keelatakse püük püügihooaja lõpuni.

4. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. Kuid kui FAO alapiirkondades 48.6 ja 88.1 ning rajoonis 58.4.3.a on püük artikli 27 kohaselt lubatud, siis on see keelatud 550 meetri sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 29

Tavalise hiilgevähi püük 2021.–2022. aasta püügihooajal

1. CCAMLRi konventsiooni alal 2021.–2022. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki ( Euphausia superba ) püüda kavatsevad liikmesriigid teavitavad komisjoni sellest hiljemalt 1. mail 2022, kasutades käesoleva määruse VII lisa liite B osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. mail 2022.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele antakse tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks luba.

3. CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal a) sõidab tema lipu all; b) sõidab CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid püügi ajal sõidab eeldatavalt kõnealuse liikmesriigi lipu all.

4. Kui põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu ei ole käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud püügiloaga laeval võimalik tavalise hiilgevähi püügis osaleda, võib asjaomane liikmesriik anda loa seda asendavale laevale. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe: a) täielikud andmed kavandatava(te) asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave ning b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laeval, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva kalalaevana.







5. jagu

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 30

IOTC pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 1.

2. IOTC pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala ( Xiphias gladius ) ja pikkuim-tuuni püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada teise püügipiirkonda, kui nad saavad komisjonile tõendada, et sellise muutuse tulemusel ei suurene asjaomase kalavaru püügi koormus.

4. Kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist liikmesriigi laevastikule, tagab asjaomane liikmesriik, et ülekantavad laevad on IOTC poolt lubatud laevade registris või mõne muu tuunipüüki majandava piirkondliku kalandusorganisatsiooni laevaregistris. Üle ei tohi kanda selliseid laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piirides.

Artikkel 31

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1. Triivivad peibutuspüügivahendid peavad olema varustatud mõõtevahenditega varustatud poidega. Muude poide, näiteks raadiopoide kasutamine on keelatud.

2. Seinnoodalaev ei tohi korraga jälgida rohkem kui 300 toimivat poid.

3. Igale seinnoodalaevale aastas hangitavate mõõtevahenditega varustatud poide maksimaalne arv on 500. Ühelgi seinnoodalaeval ei tohi kunagi olla üle 500 mõõtevahenditega varustatud poi (varus olev poi ja toimiv poi).

▼M1

4. Varustuslaevade maksimumarv on kolm varustuslaeva vähemalt kümne seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad ühe liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.

▼B

5. Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks liikmesriigi lipu all sõitev varustuslaev.

6. Liit ei kanna ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC püügiluba omavate laevade registrisse.

Artikkel 32

Haid

1. Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõigi pikkuim-hallhaide ( Carcharhinus longimanus ) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 33

Merisarviklased

1. Välja arvatud juhul, kui püütud kala tarbivad otse kalurite perekonnad (elatuskalapüük), on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi ( Mobulidae sugukond, sh perekonnad Manta ja Mobula , ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi.

Siiski võib väikesemahulisel kalapüügil (muu kui pinnapüük, st püük seinnootade, ritvõngede, nakkevõrkude, ridvata õnge- ja lantpüügipaatidega, ning õngejadapüük, mida teostavad IOTC püügiluba omavate laevade registrisse kantud laevad) tahtmatult püütud merisarviklasi lossida kohalikuks tarbimiseks.

2. Kõik kalalaevad, välja arvatud elatuskalapüügiga tegelevad kalalaevad, peavad kohe, kui võrgus, konksu otsas või tekil märgatakse merisarviklasi, need võimaluse korral viivitamata elusana ja vigastamata vette tagasi laskma ning tegema seda nii, et see tekitaks nendele isenditele võimalikult vähe kahju.







6. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 34

Pelaagiline kalapüük

1. Üksnes need liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IH lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kehtestavad 2022. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse taseme piirmäärana kõnealusel alal kehtiva liidu kogumahutavuse taseme, st 78 600 GT.

3. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid võivad IH lisas kindlaks määratud kalapüügivõimalusi kasutada üksnes tingimusel, et nad saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks järgmise teabe, mille komisjon edastab SPRFMO sekretariaadile: a) SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekiri, b) igakuised püügiaruanded.







7. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 35

Seinnoodapüük

1. Seinnoodalaevad ei tohi püüda kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni ega triiptuuni (Katsuwonus pelamis): a) 29. juulist 2022 (kell 00.00) kuni 8. oktoobrini 2022 (kell 24.00) või 9. novembrist 2022 (kell 00.00) kuni 19. jaanuarini 2023 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150 o läänepikkust, — 40 o põhjalaiust, — 40 o lõunalaiust; b) 9. oktoobrist 2022 (kell 00.00) kuni 8. novembrini 2022 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal: — 96 o läänepikkust, — 110 o läänepikkust, — 4 o põhjalaiust, — 3 o lõunalaiust.

2. Lipuliikmesriik teatab komisjonile iga lõikes 1 osutatud ja kõnealuse liikmesriigi lipu all sõitva laeva kohta enne 1. aprilli 2022, millise lõike 1 punkti a osutatud keeluaja on laev valinud.

3. IATTC konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel laadivad ümber või lossivad kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja triiptuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata, kui a) kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu; b) reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 36

Triivivad peibutuspüügivahendid

1. Seinnoodalaev ei tohi IATTC konventsiooni alal korraga kasutada rohkem kui 400 aktiivset peibutuspüügivahendit. Peibutuspüügivahend loetakse aktiivseks, kui see on merel kasutusele võetud, hakkab edastama oma asukoha kohta teavet ja seda jälgib laev, selle omanik või käitaja. Peibutuspüügivahendi võib aktiveerida üksnes seinnoodalaeva pardal.

2. 15 päeva jooksul enne artikli 35 lõike 1 punkti a kohaselt valitud keeluaja algust peab seinnoodalaev IATTC konventsiooni alal a) hoiduma peibutuspüügivahendite kasutamisest; b) korjama merest välja sama arvu peibutuspüügivahendeid, kui ta algselt kasutas.

Artikkel 37

Suursilm-tuuni püügi piirnormid õngejadapüügil

Kõigi liikmesriikide suursilm-tuuni aastane kogupüük õngejadalaevadega IATTC konventsiooni alal on esitatud IL lisas.

Artikkel 38

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1. IATTC konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid ( Carcharhinus longimanus ) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa.

2. Pikkuim-hallhaide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada ja laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus) ning edastama kõnealuse teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on.

Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 39

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (Mobulidae sugukond, sh perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa nimetatud alal püütud merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui nad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad need kalad viivitamata vette tagasi laskma, võimaluse korral elusana ja vigastamata.







8. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 40

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

a) tont-musthai (Apristurus manis),

b) sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

c) lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

d) suur tumehai (Etmopterus princeps),

e) ühtlane tumehai (Etmopterus pusillus),

f) railased (Rajidae),

g) harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

h) Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

i) harilik ogahai (Squalus acanthias).







9. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 41

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, triiptuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, ei ületa suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ), kulduim-tuuni ( Thunnus albacares ) ja triiptuuni ( Katsuwonus pelamis ) püügiks eraldatud päevade arv 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga ) WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2022. aastal ei ületa suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ) õngejadalaevadega püük IG lisa tabelis sätestatud piirnorme.

Artikkel 42

Peibutuspüügivahenditega püüki käsitlevad meetmed

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on seinnoodalaevadel keelatud kasutada või üles seada peibutuspüügivahendeid või panna nende lähedusse võrke vahemikus 1. juulist 2022 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2022 (kell 24.00).

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud keelule on 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel asuva WCPFC konventsiooni ala avamerel keelatud peibutuspüügivahendite lähedusse üles panna võrke veel kahe lisakuu jooksul: kas 1. aprillist 2022 (kell 00.00) kuni 31. maini 2022 (kell 24.00) või 1. novembrist 2022 (kell 00.00) kuni 31. detsembrini 2022 (kell 24.00).

3. Liikmesriigid tagavad, et ükski nende seinnoodalaev ei kasutaks ühelgi ajal merel rohkem kui 350 peibutuspüügivahendit, millel on mõõtevahenditega varustatud aktiveeritud poi. Poi aktiveeritakse ainult laeva pardal.

Artikkel 43

Seinnoodalaevade püütud troopikatuunide vette tagasi laskmise keeld

1. Kõik 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel asuva WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning laadivad ümber ja lossivad kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja triiptuunid.

2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui a) reisi lõpuosas ei ole laeval piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks; b) kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu; c) külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 44

Mõõkkala püügiks luba omavate liidu kalalaevade maksimaalne arv

WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade maksimaalne arv on esitatud IX lisas.

Artikkel 45

Mõõkkala püügi piirnormid õngejadapüügil 20° lõunalaiusest lõuna pool

Liikmesriigid tagavad, et mõõkkala (Xiphias gladius) püük õngejadadega 20° lõunalaiusest lõuna pool ei ületa 2022. aastal IG lisas sätestatud piirmäära. Samuti tagavad liikmesriigid, et selle meetme tulemusel ei kandu mõõkkala püügikoormus 20° lõunalaiusest põhja poole.

Artikkel 46

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, lossida või ladustada järgmiste liikide rümpasid või nende osi: a) siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis), b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 47

IATTC ja WCPFC konventsiooni alade kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui nad püüavad kala IATTC ja WCPFC konventsiooni alade kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 35 lõike 1 punktis a, artikli 35 lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 36, 37 ja 38 sätestatud meetmeid, kui nad püüavad kala IATTC ja WCPFC konventsiooni alade kattuvas piirkonnas.







10. jagu

Beringi meri

Artikkel 48

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Gadus chalcogrammus).







11. jagu

SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond

Artikkel 49

Põhjapüügi piirangud

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis püüavad kala SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas,

a) piiravad oma iga-aastast põhjapüügi koormust ja saaki nende aastate keskmisele aastasele tasemele, mil nende laevad kõnealuses piirkonnas tegutsesid, vaatlusperioodi jooksul, mille kohta on olemas komisjonile deklareeritud andmed;

b) ei laienda põhjapüügi koormuse ruumilist jaotust, välja arvatud õngejadad ja lõkspüünised, kaugemale piirkondadest, kus viimastel aastatel püük toimus;

c) ei tohi kalastada IK lisas kindlaks määratud Atlantis Banki, Corali, Fools Flati, Middle of Whati ja Walter’s Shoali ajutistel kaitsealadel, välja arvatud püük õngejadade ja lõkspüünistega ning tingimusel, et kõnealustes piirkondades kala püüdes peab alati pardal olema teadusvaatleja.







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 50

Norra lipu all sõitvad kalalaevad ja Fääri saartel registreeritud kalalaevad

Norra lipu all sõitvatele kalalaevadele ja Fääri saartel registreeritud kalalaevadele võib anda loa püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimustel.

Artikkel 51

Ühendkuningriigi lipu all sõitvad, Ühendkuningriigis registreeritud ja Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa saanud kalalaevad

Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele, Ühendkuningriigis registreeritud ja Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa saanud kalalaevadele võib anda loa püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimustel.

Artikkel 52

Kvootide ülekandmine Ühendkuningriigile ja nende vahetamine Ühendkuningriigiga

1. Mis tahes kvootide ülekandmine või vahetamine liidu ja Ühendkuningriigi vahel toimub kooskõlas käesoleva artikliga.

2. Liikmesriik, kellel on kavas kvoote Ühendkuningriigile üle kanda või Ühendkuningriigiga vahetada, võib Ühendkuningriigiga arutada kvootide ülekandmise või vahetamise piire. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile teatise selliste piiride kohta.

3. Kui komisjon kinnitab asjaomase liikmesriigi teatise alusel lõikes 2 osutatud kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, väljendab ta põhjendamatu viivituseta oma nõusolekut olla seotud kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamisega. Komisjon teavitab Ühendkuningriiki ja liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Ühendkuningriigilt saadud või Ühendkuningriigile üle kantud kalapüügivõimalused, mille suhtes on kokku lepitud kvootide ülekandmine või vahetamine, käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või eraldatud kogusest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmisest või vahetamisest on lõike 3 kohaselt teavitatud. Kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega ei muuda selline kvootide ülekandmine või vahetamine kalapüügivõimaluste jaotust liikmesriikide vahel.

Artikkel 53

Venezuela lipu all sõitvad kalalaevad

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 54

Kalapüügiload

Liidu vetes kala püüdvatele kolmandate riikide kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud V lisa B osas.

Artikkel 55

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 8 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 54 osutatud lubade alusel.

Artikkel 56

Keelatud liigid

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes; b) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; c) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes; d) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), soomus-astelhai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4. ja 14. alapiirkonna liidu vetes; e) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis liidu vetes; f) ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes; g) laineline rai (Raja undulata) ICESi 6., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; h) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres; i) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes; j) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 57

Määruse (EL) 2021/92 muutmine

Määrust (EL) 2021/92 muudetakse järgmiselt.

1) IB lisas asendatakse tabel, milles on esitatud moiva püügi võimalused 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa vetes (CAP/514GRN), järgmisega:



„Liik: moiva Dissostichus mawsoni Püügipiirkond: 5. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed (CAP/514GRN) Taani 0 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 0 Rootsi 0 Kõik liikmesriigid 0 (1) Liit 0 (2) Norra 69 623 (2) TAC Ei ole asjakohane (1) Taani, Saksamaa ja Rootsi võivad kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti ainult pärast oma kvoodi ammendamist. Liikmesriigid, kellele kuulub üle 10 % liidu kvoodist, ei tohi kasutada „kõigi liikmesriikide“ kvooti. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (CAP/514 GRN_AMS). (2) Püügiperiood 15. oktoobrist 2021 kuni 15. aprillini 2022.“

2) ID lisas asendatakse tabel, milles on esitatud põhjapoolse pikkuim-tuuni (ALB/AN05N) püügi võimalused, järgmisega:



„Liik: põhjapoolne pikkuim-tuun Thunnus thynnus Püügipiirkond: Atlandi ookean 5° põhjalaiusest põhja pool (ALB/AN05N) Iirimaa 3 174,03 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Hispaania 17 890,00 Prantsusmaa 5 626,69 Portugal 1 962,13 Liit 28 652,85 (1) TAC 37 801 (1) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 on sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni püüdvate liidu kalalaevade arv 1 253 . Neid kvoote vähendatakse asjakohaselt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 alusel, et rakendada liikmesriikidele käesoleva määruse alusel eraldatud kvoote, tehes kohandused, mis on kooskõlas liidu üldise kvoodiga ICCATi tasandil.“

Artikkel 58

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 59

Üleminekusäte

Artikleid 11, 16, 17, 18, 25, 32, 33, 38, 39, 40, 46, 48 ja 56 kohaldatakse mutatis mutandis jätkuvalt 2023. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2023. aastaks.

Artikkel 60

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022. Sellegipoolest kohaldatakse

a) kalapüügivõimalusi käsitlevaid sätteid artiklites 27, 28 ja 29 ning VII lisa selles lisas osutatud kalavarude osas CCAMLRi konventsiooni alal alates 1. detsembrist 2021;

b) artikli 26 lõiget 2 alates 17. detsembrist 2021;

c) artikli 57 punkti 1 alates 15. oktoobrist 2021 kuni 15. aprillini 2022;

d) artikli 57 punkti 2 alates 1. jaanuarist 2021;

e) II lisa alates 1. veebruarist 2022 kuni 31. jaanuarini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

LISADE NIMEKIRI I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) piirkondades, kus lubatud kogupüük on kehtestatud liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi 1., 2., 5., 12. ja 14. alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: ICCATi konventsiooni ala IE LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IF LISA: Ringhoovuse tuun – levikualad IG LISA: WCPFC konventsiooni ala IH LISA: SPRFMO konventsiooni ala IJ LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala IK LISA: SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond IL LISA: IATTC konventsiooni ala II LISA: Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi 7.e rajoonis III LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas IV LISA: Kudeva tursa kaitseks kehtestatud hooajalised püügikeelud V LISA: Kalapüügiload VI LISA: ICCATi konventsiooni ala VII LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VIII LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala IX LISA: WCPFC konventsiooni ala









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PIIRKONDADES, KUS LUBATUD KOGUPÜÜK ON KEHTESTATUD LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Lisade tabelites esitatakse kalavarude kaupa TACid ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning asjakohasel juhul nende kasutamisega seotud tingimused.

Kõigi lisades esitatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud norme, eelkõige selle artikleid 33 ja 34.

Lisades toodud viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole märgitud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi teadusliku nimetuse tähestikulises järjekorras. Regulatiivsetel eesmärkidel identifitseeritakse liike ainult teaduslike nimetuste alusel. Tavanimetused on antud selguse huvides.

IA–IL lisa kuuluvad käesoleva lisa alla.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist liikide teaduslike nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Ammodytes spp. SAN Tobijad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Soomus-astelhai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Kuldkrabid Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Gunnari haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Lumekrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dicentrarchus labrax BSS Harilik huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Euroopa anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ühtlane tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Harilik pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Küürlaup-rüntnototeen Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Makaira nigricans SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidorhombus spp. LEZ Kenakammeljad Leucoraja fullonica RJF Ogarai Leucoraja naevus RJN Kägu-helerai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Tähtkalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Notothenia squamifrons NOS Hall soomusnototeen Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Ogakrabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkalad Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Leucoraja fullonica RJF Šagrään-helerai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Mustkõht-tiibrai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Raja undulata RJU Laineline rai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Rostroraja alba RJA Valgerai Sardina pilchardus PIL Sardiin Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus maximus TUR Harilik kammeljas Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge piikkoon Thunnus alalunga ALB Pikkuim-tuun Thunnus maccoyii SBF Ringhoovuse tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Norra tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja teaduslike nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Tavanimetus Kolmetäheline kood Teaduslik nimetus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Gunnari haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Hall soomusnototeen NOS Notothenia squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik huntahven BSS Dicentrarchus labrax Harilik kammeljas TUR Scophthalmus maximus Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kenakammeljad LEZ Lepidorhombus spp. Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kuldkrabid GER Chaceon spp. Kultkalad EDW Pseudopentaceros spp. Kägu-helerai RJN Leucoraja naevus Küürlaup-rüntnototeen NOG Gobionotothen gibberifrons Laineline rai RJU Raja undulata Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lumekrabid PCR Chionoecetes spp. Lühiuimkalmaar SQI Makaira nigricans Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Mustkõht-tiibrai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Norra tursik NOP Trisopterus esmarkii Ogakrabid PAI Paralomis spp. Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikksabad GRV Macrourus spp. Pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Ringhoovuse tuun SBF Thunnus maccoyii Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sardiin PIL Sardina pilchardus Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Soomus-astelhai GUQ Centrophorus squamosus Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Šagrään-helerai RJF Leucoraja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobijad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursk COD Gadus morhua Tähtkalmaar SQS Martialia hyadesi Täht-sünkrai RJR Amblyraja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge piikkoon WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Rostroraja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ühtlane tumehai ETP Etmopterus pusillus Ümar helerai RJI Raja circularis









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED

A OSA

Liidu autonoomsed kalavarud

▼M3







Liik: euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 4 812 (1) Ennetuslik TAC Portugal 5 249 (1) Liit 10 061 (1) TAC 10 061 (1) (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2022 kuni 30. septembrini 2022.

▼M4







Liik: euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 7 546 (1) Ennetuslik TAC Portugal 8 231 (1) Liit 15 777 (1) TAC 15 777 (1) (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2022 kuni 30. juunini 2023.

▼B







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 60 (1)(2) Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 1 (1)(2) Rootsi 36 (1)(2) Liit 97 (1)(2) TAC 97 (1)(2) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Nendele kvootidele lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele ja elektroonilise kaugseire katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 30 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist. Iga elektroonilise kaugseire katsetustes osalev laev ei tohi püüda rohkem kui 300 kg. Selle täiendava püügiosa alusel püütud saagist teatatakse eraldi (COD/03AS_REM). See ei mõjuta suhtelist stabiilsust.







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 2 167 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 108 Portugal 72 Liit 2 347 TAC 2 445







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 3 091 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 3 Portugal 615 Liit 3 709 TAC 3 868







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 8 (WHG/08.) Hispaania 871 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 306 Liit 2 177 TAC 2 276







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HKE/8C3411) Hispaania 4 899 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 470 Portugal 2 286 Liit 7 655 TAC 7 836







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 3.a (NEP/03A.) Taani 6 248 Analüütiline TAC Saksamaa 18 Rootsi 2 235 Liit 8 501 TAC 8 501







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (NEP/8ABDE.) Hispaania 233 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 647 Liit 3 880 TAC 3 880







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 8.c, funktsionaalne üksus 25 (NEP/8CU25) Hispaania 1,7 (1) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 0,0 (1) Liit 1,7 (1) TAC 1,7 (1) (1) Eranditult püük kontrollpüügi raames, et koguda andmeid, mis käsitlevaid saaki püügikoormuse ühiku kohta laevadel, mille pardal on vaatlejad, viiel püügireisil kuus augustis ja septembris.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 8.c, funktsionaalne üksus 31 (NEP/8CU31) Hispaania 13 Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 Liit 14 TAC 20







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (NEP/9/3411) Hispaania 89 (1) Ennetuslik TAC Portugal 266 (1) Liit 355 (1)(2) TAC 355 (1)(2) (1) Ei tohi püüda 9.a rajooni funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27. (2) Nende kvootide raames ei või 9.a rajooni (NEP/*9U30) funktsionaalses üksuses 30 püüda rohkem kui järgmises koguses: 50







Liik: viburhännakud Penaeus spp. Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa Kehtestatakse hiljem (1) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. Liit Kehtestatakse hiljem (1)(2) TAC Kehtestatakse hiljem (1)(2) (1) Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (2) Kinnitatakse Prantsusmaa kvoodiga samaväärses koguses.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Kattegat (PLE/03AS.) Taani 493 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 6 Rootsi 56 Liit 555 TAC 1 038







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7.b ja 7.c (PLE/7BC.) Prantsusmaa 4 Ennetuslik TAC Iirimaa 15 Liit 19 TAC 19







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (PLE/8/3411) Hispaania 26 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 103 Portugal 26 Liit 155 TAC 155







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (POL/8ABDE.) Hispaania 252 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 230 Liit 1 482 TAC 1 482







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 8.c (POL/08C.) Hispaania 149 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 17 Liit 166 TAC 166







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (POL/9/3411) Hispaania 196 (1) Ennetuslik TAC Portugal 7 (1)(2) Liit 203 (1) TAC 203 (2) (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 8.c püügipiirkonna liidu vetes (POL/*08C.). (2) Lisaks sellele TACile võib Portugal püüda pollakit kuni 98 tonni (POL/93411P).







Liik: harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: 3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed (SOL/3ABC24) Taani 599 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 35 (1) Madalmaad 58 (1) Rootsi 23 Liit 715 TAC 723 (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 3.a püügipiirkonna ja alarajoonide 22–24 liidu vetes.







Liik: harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: 7.b ja 7.c (SOL/7BC.) Prantsusmaa 6 Ennetuslik TAC Iirimaa 28 Liit 34 TAC 34







Liik: harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: 8.a ja 8.b (SOL/8AB.) Belgia 27 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Hispaania 5 Prantsusmaa 1 997 Madalmaad 150 Liit 2 179 TAC 2 233







Liik: merikeeled Solea spp. Püügipiirkond: 8.c, 8.d, 8.e, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (SOO/8CDE34) Hispaania 245 Ennetuslik TAC Portugal 407 Liit 652 (1) TAC 652 (1) (1) Nende kvootide piires ei tohi püüda järgmisest kogusest suuremat hariliku merikeele (Solea solea) kogust (SOL/8CDE34): 320

▼M4







Liik: stauriidid Trachurus spp. Püügipiirkond: 9 (JAX/09.) Hispaania 35 516 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Portugal 101 761 (1) Liit 137 277 TAC 143 505 (1) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 3 % püüda 8.c rajooni püügipiirkonnas (JAX/*08C.).

▼B







Liik: stauriidid Trachurus spp. Püügipiirkond: 10; CECAFi liidu veed(1) (JAX/X34PRT) Portugal Kehtestatakse hiljem Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. Liit Kehtestatakse hiljem (2) TAC Kehtestatakse hiljem (2) (1) Assoori saarte ümbruse veed. (2) Kinnitatakse Portugali kvoodiga samaväärses koguses.







Liik: stauriidid Trachurus spp. Püügipiirkond: CECAFi liidu veed(1) (JAX/341PRT) Portugal Kehtestatakse hiljem Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. Liit Kehtestatakse hiljem (2) TAC Kehtestatakse hiljem (2) (1) Madeira ümbruse veed. (2) Kinnitatakse Portugali kvoodiga samaväärses koguses.







Liik: stauriidid Trachurus spp. Püügipiirkond: CECAFi liidu veed(1) (JAX/341SPN) Hispaania Kehtestatakse hiljem Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. Liit Kehtestatakse hiljem (2) TAC Kehtestatakse hiljem (2) (1) Kanaari saarte ümbruse veed. (2) Kinnitatakse Hispaania kvoodiga samaväärses koguses.

B OSA

Ühised kalavarud

▼M1







Liik: tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed; 3.a püügipiirkonna liidu veed(1) Taani 83 123 (2)(3) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 Saksamaa 127 (2)(3) Rootsi 3 053 (2)(3) Liit 86 303 (2) Ühendkuningriik 2 541 (2) TAC 88 844 (2) (1) Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula juures. (2) Majandamispiirkondades 1r ja 4 võib TACi püüda üksnes kontroll-TACina ning sellega seoses tuleb kasutada püügi proovivõtuprotokolli. (3) Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4X). Merlangi ja makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.







Eritingimus: nende kvootide alusel ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes III lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades: Püügipiirkond: tobiavarude majandamise piirkondade Ühendkuningriigi ja liidu veed 1r 2r 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R)(1) (SAN/234_2R)(1) (SAN/234_3R)(1) (SAN/234_4) (1)(2) (SAN/234_5R)(1) (SAN/234_6) (1) (SAN/234_7R)(1) Taani 4 678 67 232 6 404 4 678 0 131 0 Saksamaa 7 103 10 7 0 0 0 Rootsi 172 2 469 235 172 0 5 0 Liit 4 857 69 804 6 649 4 857 0 136 0 Ühendkuningriik 143 2 055 196 143 0 4 0 Kokku 5 000 71 859 6 845 5 000 0 140 0 (1) Kuni 10 % sellest kvoodist võib üle kanda ja kasutada järgmisel aastal ainult selles majandamispiirkonnas. (2) Lisaks sellele kvoodile võib 2022. aastal püüda kuni 800 tonni 2021. aastaks eraldatud kasutamata kvoodist. 800 tonni jagatakse järgmiselt: 685 tonni Taanile, 23 tonni Saksamaale ja 92 tonni Rootsile.







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 16 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 5 Madalmaad 13 Liit 34 Ühendkuningriik 25 TAC 59







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 3.a püügipiirkonna liidu veed (ARU/3A4-C) Taani 717 Ennetuslik TAC Saksamaa 7 Prantsusmaa 5 Iirimaa 5 Madalmaad 34 Rootsi 28 Liit 796 Ühendkuningriik 13 TAC 809







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 6 ja 7; 5. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 886 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 19 Iirimaa 821 Madalmaad 9 250 Liit 10 976 Ühendkuningriik 650 TAC 11 626







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 1., 2. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 6 (1) Muud 4 (1)(2) Liit 16 (1) Ühendkuningriik 6 (1) TAC 22 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud. (2) Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/1214EI_AMS).







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed (USK/04-C.) Taani 62 (1) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 19 (1) Prantsusmaa 43 (1) Rootsi 6 (1) Muud 6 (2) Liit 136 (1) Ühendkuningriik 92 (1) TAC 228 (1) Eritingimus: sellest kuni 25 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes 58°30' põhjalaiusest põhja pool (USK/*6AN58). (2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/04-C_AMS).







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 6 ja 7; 5. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 59 (1) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Hispaania 208 (1) Prantsusmaa 2 465 (1) Iirimaa 238 (1) Muud 59 (2) Liit 3 029 (1) Norra 0 (3)(4)(5) Ühendkuningriik 1 265 (1) TAC 4 294 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (USK/*04-C.). (2) Üksnes kaaspüügiks. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/567EI_AMS). (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud 6. ja 7. püügipiirkonnas ning 5. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelistes vetes muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib ületada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 6. ja 7. püügipiirkonnas ning 5. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelistes vetes ei tohi ületada järgnevalt esitatud kogust tonnides (OTH/*5B67-): 0. Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. (4) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 6. ja 7. püügipiirkonnas ning 5. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelistes vetes: harilik molva (LIN/*5B67-) 0 meriluts (USK/*5B67-) 0 (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmiste kogusteni (tonnides): 0

▼B







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 50 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Liit 50 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: 6, 7 ja 8 (BOR/678-) Taani 5 592 Ennetuslik TAC Iirimaa 15 749 Liit 21 341 Ühendkuningriik 1 450 TAC 22 791

▼B







Liik: heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3.a (HER/03A.) Taani 10 516 (1)(2)(3) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 168 (1)(2)(3) Rootsi 11 000 (1)(2)(3) Liit 21 684 (1)(2)(3) Norra 3 337 (2) TAC 25 021 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) 3.a püügipiirkonnas võib heeringavarusid HER/03A. (HER/*03A.) ja HER/03A-BC (HER/*03A-BC) püüda ainult järgmistes kogustes: Taani 554 Saksamaa 8 Rootsi 407 Liit 969 Norra 167 (3) Eritingimus: kuni 50 % sellest kogusest võib püüda 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes (HER/*4-UK) ning kuni järgmiste koguste ulatuses võib püüda 4.b püügipiirkonna liidu vetes (HER/*4B-EU): Taani 10 203 Saksamaa 163 Rootsi 10 672 Liit 21 038

▼M1







Liik: heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu, Ühendkuningriigi ja Norra veed põhja pool 53°30′ N (HER/4AB.) Taani 62 975 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 41 147 Prantsusmaa 20 500 Madalmaad 51 946 Rootsi 4 093 Liit 180 661 Fääri saared 0 Norra 124 012 (2) Ühendkuningriik 75 916 TAC 427 628 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha Norrale eraldatud TACi-osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4.a ja 4.b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) Ühendkuningriigi ja liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud: 2 700 . Eritingimus: nende kvootide piires ei tohi liit Norra vetes lõuna pool 62° N püüda allpool esitatud kogusest suuremat kogust: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*4N-S62) Liit 2 700

▼B







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/4N-S62) Rootsi 991 (1) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 991 TAC 427 628 (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 3.a (HER/03A-BC) Taani 5 692 (1)(2)(3) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 51 (1)(2)(3) Rootsi 916 (1)(2)(3) Liit 6 659 (1)(2)(3) TAC 6 659 (2) (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm. (2) 3.a püügipiirkonnas võib heeringavarusid HER/03A. (HER/*03A.) ja HER/03A-BC (HER/*03A-BC) püüda ainult järgmistes kogustes: Taani 554 Saksamaa 8 Rootsi 407 Liit 969 (3) Eritingimus: kuni 50 % sellest kvoodist võib püüda 4. püügipiirkonna liidu vetes (HER/*4-EU-BC).







Liik: heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. ja 7.d püügipiirkond; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (HER/2A47DX) Belgia 41 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Taani 7 823 Saksamaa 41 Prantsusmaa 41 Madalmaad 41 Rootsi 38 Liit 8 025 Ühendkuningriik 149 TAC 8 174 (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.

▼M1







Liik: heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4.c ja 7.d püügipiirkond(2) (HER/4CXB7D) Belgia 8 735 (3) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Taani 909 (3) Saksamaa 594 (3) Prantsusmaa 11 324 (3) Madalmaad 20 058 (3) Liit 41 620 (3) Ühendkuningriik 5 419 (3) TAC 427 628 (1) Üksnes heeringakogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru, st heeringavaru Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) laiuskraadini 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda 4.b püügipiirkonnas (HER/*04B.).







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6.b ja 6.aN; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed(1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 347 (2) Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 Prantsusmaa 66 (2) Iirimaa 470 (2) Madalmaad 347 (2) Liit 1 230 (2) Ühendkuningriik 2 250 (2) TAC 3 480 (1) Viide heeringavarudele ICESi 6.a püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57°30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6.aS(1), 7.b, 7.c (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 236 Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 Madalmaad 124 Liit 1 360 TAC 1 360 (1) Viide heeringavarudele 6.a püügipiirkonnas, lõuna pool 56°00′ N ja lääne pool 07°00′ W.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.a(1) (HER/07A/MM) Iirimaa 719 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Liit 719 Ühendkuningriik 7 736 TAC 8 455 (1) Seda püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52o30' N, — lõunas laiuskraad 52o00' N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.e ja 7.f (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ennetuslik TAC Liit 465 Ühendkuningriik 465 TAC 930







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.a püügipiirkond 52°30' põhjalaiusest lõuna pool; 7.g(1), 7.h(1), 7.j(1) ja 7.k(1) (HER/7G-K.) Saksamaa 10 (2) Analüütiline TAC Prantsusmaa 54 (2) Iirimaa 750 (2) Madalmaad 54 (2) Liit 868 (2) Ühendkuningriik 1 (3) TAC 869 (2) (1) Seda püügipiirkonda on suurendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52o30' N, — lõunas laiuskraad 52o00' N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik. (2) Seda kvooti võib eraldada üksnes kontrollpüüki tegevatele laevadele, et võimaldada kõnealuse kalavaru kohta ICESi hinnangu koostamiseks vajalike kalandusandmete kogumist. Asjaomased liikmesriigid peavad enne püügi lubamist teatama komisjonile laeva(de) nime(d) (3) Seda kvooti võib eraldada üksnes kontrollpüüki tegevatele laevadele, et võimaldada kõnealuse kalavaru kohta ICESi hinnangu koostamiseks vajalike kalandusandmete kogumist. Ühendkuningriigi kalandusasutused peavad enne püügi lubamist teatama meremajandusorganisatsioonile laeva(de) nime(d).

▼B







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 5 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 1 515 Saksamaa 38 Madalmaad 9 Rootsi 265 Liit 1 832 TAC 1 893







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 4; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed; 3.a püügipiirkonna osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 339 (1) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 1 951 Saksamaa 1 236 Prantsusmaa 419 (1) Madalmaad 1 102 (1) Rootsi 13 Liit 5 060 Norra 2 252 (2) Ühendkuningriik 5 934 (1) TAC 13 246 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 7.d püügipiirkonnas (COD/*07D.) (2) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha Norrale eraldatud TACi-osast. Eritingimus: nende kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogusest suuremat kogust: 4. püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 3 958







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/4N-S62) Rootsi 382 (1) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 382 TAC Ei kohaldata (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼M1







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6.b; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed 12°00′ läänepikkusest lääne pool ning 12. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 1 (1) Prantsusmaa 8 (1) Iirimaa 14 (1) Liit 23 (1) Ühendkuningriik 51 (1) TAC 74 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6.a; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed 12°00′ läänepikkusest ida pool (COD/5BE6A) Belgia 2 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 Saksamaa 11 (1) Prantsusmaa 117 (1) Iirimaa 219 (1) Liit 349 (1) Ühendkuningriik 930 (1) TAC 1 279 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.a (COD/07A.) Belgia 3 (1) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 7 (1) Iirimaa 104 (1) Madalmaad 1 (1) Liit 115 (1) Ühendkuningriik 91 (1) TAC 206 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.b, 7.c, 7.e–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 14 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 Prantsusmaa 231 (1) Iirimaa 338 (1) Madalmaad 0 (1) Liit 583 (1) Ühendkuningriik 61 (1) TAC 644 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud.

▼B







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.d (COD/07D.) Belgia 33 (1) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 649 (1) Madalmaad 19 (1) Liit 701 (1) Ühendkuningriik 71 (2) TAC 772 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 4. püügipiirkonnas, 3.a püügipiirkonna osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes (COD/*2A3X4). (2) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes, 3.a püügipiirkonna osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes (COD/*2A3X4).

▼M1







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Taani 7 (1) Saksamaa 7 (1) Prantsusmaa 45 (1) Madalmaad 36 (1) Liit 103 (1) Ühendkuningriik 2 660 (1) TAC 2 763 (1) Eritingimus: sellest kuni 20 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes 58°30' põhjalaiusest põhja pool (LEZ/*6AN58).







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 6; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 550 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 2 146 (1) Iirimaa 627 (1) Liit 3 323 (1) Ühendkuningriik 2 258 (1) TAC 5 581 (1) Eritingimus: sellest kuni 25 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (LEZ/*2AC4C).







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 7 (LEZ/07.) Belgia 461 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Hispaania 5 124 (2) Prantsusmaa 6 219 (2) Iirimaa 2 827 (2) Liit 14 631 Ühendkuningriik 3 660 (2) TAC 18 916 (1) 10 % sellest kvoodist võib kasutada 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks hariliku merikeele sihtpüügil. (2) 35 % sellest kvoodist võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e. püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes (LEZ/*8ABDE).







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (LEZ/8ABDE). Hispaania 1 035 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 835 Liit 1 870 TAC 1 870







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (ANF/2AC4-C) Belgia 221 (1)(2) Ennetuslik TAC Taani 488 (1)(2) Saksamaa 238 (1)(2) Prantsusmaa 45 (1)(2) Madalmaad 167 (1)(2) Rootsi 6 (1)(2) Liit 1 165 (1)(2) Ühendkuningriik 7 849 (1)(2) TAC 9 014 (1) Eritingimus: sellest kuni 30 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes 58°30' põhjalaiusest põhja pool (ANF/*6AN58). (2) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes lõuna pool 58°30’ N; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).

▼B







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 37 Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 935 Saksamaa 15 Madalmaad 13 Liit 1 000 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 6; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 158 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 180 (1) Hispaania 169 (1) Prantsusmaa 1 944 (1) Iirimaa 439 (1) Madalmaad 152 (1) Liit 3 042 (1) Ühendkuningriik 2 060 (1) TAC 5 102 (1) Eritingimus: sellest kuni 20 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (ANF/*2AC4C).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 7 (ANF/07.) Belgia 3 629 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 405 (1) Hispaania 1 442 (1) Prantsusmaa 23 291 (1) Iirimaa 2 977 (1) Madalmaad 470 (1) Liit 32 214 (1) Ühendkuningriik 8 959 (1) TAC 41 173 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e. püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes (ANF/*8ABDE).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 681 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 9 351 Liit 11 032 TAC 11 032

▼B







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 3.a (HAD/03A.) Belgia 13 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Taani 2 225 Saksamaa 141 Madalmaad 3 Rootsi 263 Liit 2 645 TAC 2 761







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 4; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (HAD/2AC4.) Belgia 290 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Taani 1 994 (1) Saksamaa 1 268 (1) Prantsusmaa 2 212 (1) Madalmaad 217 (1) Rootsi 178 (1) Liit 6 159 (1) Norra 10 333 Ühendkuningriik 28 432 (1) TAC 44 924 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes põhja pool 58°30’ N (HAD/*6AN58). Eritingimus: nende kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogusest suuremat kogust: 4. püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 4 123







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/4N-S62) Rootsi 707 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 707 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼M1







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 6.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 12 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 12 Prantsusmaa 542 Iirimaa 385 Liit 951 Ühendkuningriik 4 874 TAC 5 825

▼B







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 6.a; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 6 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 277 (1) Iirimaa 682 (1) Liit 971 (1) Ühendkuningriik 4 035 (1) TAC 5 006 (1) Eritingimus: sellest kuni 25 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (HAD/*2AC4).

▼M1







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7.b–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 146 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 8 762 Iirimaa 2 920 Liit 11 828 Ühendkuningriik 2 550 TAC 15 000







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7.a (HAD/07A.) Belgia 43 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 196 Iirimaa 1 171 Liit 1 410 Ühendkuningriik 1 628 TAC 3 038

▼B







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 3.a (WHG/03A.) Taani 659 Ennetuslik TAC Madalmaad 2 Rootsi 70 Liit 731 TAC 929







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 4; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (WHG/2AC4.) Belgia 498 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Taani 2 152 Saksamaa 560 Prantsusmaa 3 234 Madalmaad 1 244 Rootsi 4 Liit 7 692 Norra 2 664 (1) Ühendkuningriik 16 131 TAC 26 636 (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha Norrale eraldatud TACi-osast. Eritingimus: nende kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogusest suuremat kogust: 4. püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 4 782

▼M1







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 6; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 5 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 Prantsusmaa 94 (1) Iirimaa 561 (1) Liit 660 (1) Ühendku