02017R0565 — ET — 11.10.2019 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/565, 25. aprill 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 087 31.3.2017, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/565,

25. aprill 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega

(EMPs kohaldatav tekst)







I PEATÜKK

KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1. Käesoleva määruse II peatükki, III peatüki 1.–4. jagu, artikli 59 lõiget 4, artiklit 60 ning 6. ja 8. jagu ning sel määral, mil need nimetatud sätetega seonduvad, I peatükki, III peatüki 9. jagu ja IV peatükki kohaldatakse fondivalitsejate suhtes vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 6 lõikele 4 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL ( 1 ) artikli 6 lõikele 6.

2. Viited investeerimisühingutele hõlmavad krediidiasutusi ja viited finantsinstrumentidele hõlmavad struktureeritud hoiuseid seoses kõikide direktiivi 2014/65/EL artikli 1 lõigetes 3 ja 4 osutatud nõuete ning nende käesolevas määruses sätestatud rakendussätetega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „asjaomane isik“ – investeerimisühingu puhul järgmised isikud: a) ühingu juhataja, osanik või temaga samaväärne isik, tegevjuht või ühinguga seotud vahendaja; b) ühinguga seotud vahendaja juhataja, osanik või temaga samaväärne isik või tegevjuht; c) ühingu või ühinguga seotud vahendaja töötaja, samuti mis tahes muu füüsiline isik, kelle teenuseid ühing või ühinguga seotud vahendaja kasutab ning kontrollib ja kes on kaasatud ühingu investeerimisteenuste osutamisesse ja investeerimistegevusse; d) füüsiline isik, kes tegeleb otseselt investeerimisühingule või sellega seotud vahendajale teenuste osutamisega tegevuse edasiandmise lepingu alusel ühingu investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse eesmärgil;

2) „finantsanalüütik“ – asjaomane isik, kes sisuliselt koostab investeerimisanalüüsi;

3) „tegevuse edasiandmine“ – investeerimisühingu ja teenuseosutaja vaheline mis tahes vormis kokkulepe, mille kohaselt teenuseosutaja teeb toimingu, osutab teenuse või viib läbi tegevuse, mille muul juhul oleks teinud investeerimisühing ise;

3a) „asjaomase isikuga perekondlikes suhetes olev isik“ – järgmised isikud: a) asjaomase isiku abikaasa või muu partner, keda riigi õiguses käsitletakse abikaasaga võrdväärsena; b) asjaomase isiku ülalpeetav laps või võõraslaps; c) asjaomase isiku muu sugulane, kellel on asjaomase isiku isikliku tehingu tegemise päevaks olnud temaga ühine majapidamine vähemalt ühe aasta jooksul;

4) „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehing“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365 ( 2 ) artikli 3 lõikes 11 määratletud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehing.

5) „tasustamine“ – äriühingute poolt asjaomastele isikutele seoses klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisega otse või kaudselt tehtavad igas vormis maksed või pakutavad rahalised või mitterahalised hüved;

6) „kaup“ – mis tahes vahetatavad hüvised, mida on võimalik tarnida, sealhulgas metallid ja metallimaagid ning sulamid, põllumajandustooted ja energia (näiteks elektrienergia).

Artikkel 3

Teabe esitamise suhtes kohaldatavad tingimused

1. Kui käesoleva määruse kohaldamisel on nõutav teabe esitamine püsival andmekandjal, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 62, siis on investeerimisühingutel õigus esitada kõnealune teave muul püsival andmekandjal kui paberil ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kõnealuse teabe esitamine kõnealusel andmekandjal on asjakohane, arvestades konteksti, milles ühingu ja kliendi vahelist äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima, ning

b) kui isikule, kellele teave esitatakse, antakse valida paberil või kõnealusel muul püsival andmekandjal esitatava teabe vahel, teeb see isik valiku selgelt viimase kasuks.

2. Kui investeerimisühing esitab käesoleva määruse artiklite 46, 47, 48, 49, 50 või artikli 66 lõike 3 kohaselt kliendile teabe veebisaidil ja kõnealune teave ei ole isiklikult kliendile suunatud, tagavad investeerimisühingud, et täidetud on järgmised tingimused:

a) kõnealuse teabe esitamine kõnealusel andmekandjal on asjakohane, arvestades konteksti, milles ühingu ja kliendi vahelist äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima;

b) klient peab andma oma selge nõusoleku kõnealuse teabe esitamiseks kõnealuses vormis;

c) klienti tuleb elektrooniliselt teavitada veebisaidi aadressist ja kohast veebisaidil, kust teabele juurde pääseb;

d) teave peab olema ajakohastatud;

e) teave peab olema kõnealusel veebisaidil kättesaadav pidevalt sellisel ajavahemikul, mille jooksul investoril võib põhjendatult olla vaja sellega tutvuda.

3. Arvestades konteksti, milles ühingu ja kliendi vahelist äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima, käsitatakse käesoleva artikli kohaldamisel teabe esitamist elektroonilise side vormis asjakohasena, kui on tõendeid, et kliendil on korrapärane juurdepääs internetile. Sellise tõendina käsitatakse seda, kui klient annab kõnealuse äritegevuse läbiviimiseks oma e-posti aadressi.

Artikkel 4

Investeerimisteenuse juhutine osutamine

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõige 1)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud erandi kohaldamisel loetakse investeerimisteenuse osutamine kutsetegevuse käigus juhutiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kutsetegevuse ja kliendile investeerimisteenuse osutamise vahel esineb tihe ja tegelik seos, nii et investeerimisteenust saab pidada põhikutsetegevuse kõrvaltegevuseks;

b) põhikutsetegevuse klientidele investeerimisteenuste osutamise eesmärk ei ole olla kutsetegevusega tegelevale isikule süsteemseks tuluallikaks ning

c) kutsetegevusega tegelev isik ei turusta ega reklaami muul viisil oma võimet osutada investeerimisteenuseid, välja arvatud juhul, kui seda tutvustatakse klientidele kui põhikutsetegevuse kõrvalteenust.

Artikkel 5

Natuuras arveldatavad energia hulgimüügitooted

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2)

1. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 kohaldamisel tuleb energia hulgimüügitoode arveldada natuuras, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) see sisaldab sätteid, mis tagavad, et lepingupooltel on kehtestatud proportsionaalne kord, et suuta valmistada või tarnida aluseks olevat kaupa; põhivõrguettevõtjaga elektri ja gaasi valdkonnas sõlmitud tasakaalustamislepingut käsitatakse proportsionaalse kokkuleppena, mille puhul lepingupooled peavad tagama elektri või gaasi füüsilise tarne;

b) selles kehtestatakse lepingupoolte tingimusteta, piiramatud ja jõustatavad kohustused aluseks olevat kaupa tarnida ja vastu võtta;

c) see ei luba kummalgi poolel asendada füüsilist tarnet sularahaarveldusega;

d) lepingust tulenevaid kohustusi ei saa tasaarvestada asjaomaste poolte vahel sõlmitud muudest lepingutest tulenevate kohustustega, ilma et see piiraks lepingupoolte õigusi tasaarvestada omasularahamaksete tegemise kohustusi.

Punkti d kohaldamisel ei käsitata operatiivset tasaarvestust elektri- ja gaasiturul lepingust tulenevate kohustuste muudest lepingutest tulenevate kohustustega tasaarvestamisena.

2. Operatiivset tasaarvestust mõistetakse kui elektri ja gaasi sellise koguse määramist, mis edastatakse võrku, kui seda nõuavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ ( 3 ) artikli 2 lõikes 4 määratletud põhivõrguettevõtja eeskirjad või nõuded põhivõrguettevõtjaga riigi tasandil samaväärset funktsiooni täitva üksuse puhul. Koguste määramine operatiivse tasaarvestuse põhjal ei või toimuda lepingupoolte oma äranägemisel.

3. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 kohaldamisel hõlmab vääramatu jõud erakorralist sündmust või asjaolude kogumit, mis ei ole lepingupoolte kontrolli all, mida lepingupooled ei saanud mõistlikult ette näha või asjakohase ja mõistliku hoolsuskohustuse kaudu ära hoida ning mis takistab üht või mõlemat lepingupoolt nende lepinguliste kohustuste täitmisel.

4. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 kohaldamisel hõlmab heauskne suutmatus arveldada mis tahes sündmust või asjaolude kogumit, mis ei kvalifitseeru lõikes 3 osutatud vääramatuks jõuks ja mis on lepingutingimustes objektiivselt ja sõnaselgelt määratletud ühe või mõlema lepingupoole jaoks, kes ei saa heauskselt tegutsedes täita oma lepingulisi kohustusi.

5. Vääramatu jõu või heauskse arveldamissuutmatuse sätete olemasolu ei takista käsitamast lepingut natuuras arveldatavana direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 tähenduses.

6. Lepinguliste kohustuste täitmata jätmise sätete olemasolu, millega nähakse ette, et poolel on õigus rahalisele hüvitisele lepingu mittetäitmise või mittekohase täitmise korral, ei takista käsitamast lepingut natuuras arveldatavana direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 tähenduses.

7. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 tähenduses natuuras arveldatavatena käsitatavate lepingute tarnemeetodid peavad hõlmama vähemalt järgmist:

a) asjaomaste kaupade füüsiline tarne;

b) sellise dokumendi üleandmine, mis annab omandiõiguse laadiga õigused asjaomastele kaupadele või kaupade asjaomasele kogusele;

c) muud meetodid, mis toovad kaupade asjaomase koguse puhul kaasa omandiõiguse laadiga õiguste ülemineku, ilma kaupu füüsiliselt tarnimata, sealhulgas teatamine, kavandamine või ettevõtjale energiavõrgu määramine, mis annab saajale õiguse kaupade asjaomasele kogusele.

Artikkel 6

Nafta ja söega seotud energiaalased tuletislepingud ning energia hulgimüügitooted

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2)

1. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 kohaldamisel on naftaga seotud energiaalased tuletislepingud lepingud, mille alusvara on mis tahes kirjeldusega mineraalõli ja naftagaas vedelikuna või auruna, sealhulgas nafta ja naftatranspordikütuste tooted, koostisosad ja tuletised, sealhulgas need, millel on biokütuse lisandeid.

2. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 kohaldamisel on söega seotud energiaalased tuletislepingud lepingud, mille alusvara on süsi, mis on määratletud kui must või tumepruun põlev mineraalaine, mis koosneb karboniseeritud taimsest ainest ja mida kasutatakse kütusena.

3. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 6 kohaldamisel on sellised tuletislepingud, millel on määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 2 lõikes 4 osutatud energia hulgimüügitoodete omadused, tuletislepingud, mille alusvara on elekter või maagaas vastavalt selle määruse artikli 2 lõike 4 punktidele b ja d.

Artikkel 7

Muud tuletisinstrumendid

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2)

1. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 7 kohaldamisel käsitatakse lepingut, mis ei ole vastavalt lõikele 2 hetkeleping ja mis ei ole sõlmitud ärilistel eesmärkidel, nagu on sätestatud lõikes 4, muude tuletisinstrumentide omadustega lepinguna, kui see vastab järgmistele tingimustele:

a) see vastab ühele järgmistest kriteeriumidest:

i) sellega kaubeldakse kolmanda riigi kauplemiskohas, mis täidab reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemiga sarnast funktsiooni;

ii) selgelt on kinnitatud, et sellega kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis või eespool nimetatud kolmanda riigi kauplemiskohas või et selle suhtes kohaldatakse kõnealuste kauplemiskohtade eeskirju;

iii) see on samaväärne lepinguga, millega kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis või eespool nimetatud kolmanda riigi kauplemiskohas, pidades silmas hinda, seeriat, üleandmise kuupäeva ja muid lepingulisi tingimusi;

b) see on selliselt standarditud, et hind, seeria, üleandmise kuupäev ja muud tingimused on määratud peamiselt regulaarselt avaldatavate hindade, standardseeriate või standardsete üleandmise tähtaegade alusel.

2. Lõike 1 kohaldamisel on hetkeleping kauba, vara või õiguse müügileping, mille tingimuste kohaselt toimub üleandmine sellise tähtaja jooksul, mis vastab pikemale kahest järgmisest perioodist:

a) kaks kauplemispäeva;

b) turul asjaomase kauba, vara või õiguse tavapärase üleandmisperioodina üldiselt tunnustatud periood.

Lepingut ei käsitata hetkelepinguna, olenemata selle selgesõnalistest tingimustest, kui lepingu poolte vahel valitseb arusaamine, et alusvara üleandmine lükatakse edasi ja seda ei tehta lõikes 2 osutatud perioodi jooksul.

3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ ( 4 ) I lisa C jao punkti 10 kohaldamisel loetakse, et tuletislepingul, mis on seotud kõnealuses jaos või käesoleva määruse artiklis 8 osutatud alusvaraga, on muude tuletisinstrumentide omadused, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a) arveldus selle eest toimub sularahas või võib toimuda sularahas ühe või mitme poole valikul (välja arvatud kohustuste täitmata jätmise või lepingu muul põhjusel lõpetamise tõttu);

b) sellega kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, organiseeritud kauplemissüsteemis või kolmanda riigi kauplemiskohas, mis täidab reguleeritud turu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemiga sarnast funktsiooni;

c) asjaomase lepingu puhul on täidetud lõikes 1 sätestatud tingimused.

4. Lepingut loetakse direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 7 kohaldamisel ärilistel eesmärkidel sõlmitud lepinguks ja selle lisa C jao punktide 7 ja 10 kohaldamisel lepinguks, millel ei ole muid tuletisinstrumentide omadusi, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

a) see on sõlmitud energia ülekande- või jaotusvõrgu, energia reguleerimise mehhanismi või torujuhtmevõrgustiku käitaja või haldajaga või tema poolt,

b) see on vajalik energia tarnete ja kasutamise tasakaalu hoidmiseks teataval ajal, sealhulgas juhul, kui direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõikes 4 määratletud elektri põhivõrguettevõtja lepinguga kokku lepitud reservvõimsust edastatakse ühelt eelkvalifitseeritud reguleerimisteenuse pakkujalt teisele asjaomase põhivõrguettevõtja nõusolekul.

Artikkel 8

Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 10 osutatud tuletisinstrumendid

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2)

Lisaks direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 10 sõnaselgelt osutatud tuletislepingutele kohaldatakse selles jaos osutatud sätteid tuletislepingu suhtes, kui see vastab selles jaos ja käesoleva määruse artikli 7 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele ja on seotud mõnega järgmistest:

a) telekommunikatsiooni ribalaius;

b) kauba ladustamisvõimsus;

c) kaubaga seotud ülekande- või transpordivõimsus, ükskõik, kas tegemist on kaabli, torustiku või muu vahendiga, välja arvatud elektri ülekandmise piirkonnaüleste võimsustega seotud õigused, kui need on esmasel turul kehtestatud põhivõrguettevõtja või tema nimel teenuseosutajatena tegutseva mis tahes isikuga või nende poolt ning selleks et jaotada ülekandevõimsust;

d) kvoot, krediit, luba, õigus või samalaadne vara, mis on otse seotud taastuvenergia tarnimise, jaotamise või tarbimisega, välja arvatud juhul, kui leping kuulub juba direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao kohaldamisalasse;

e) geoloogiline, keskkondlik või muu füüsikaline muutuja, välja arvatud juhul, kui leping on seotud ühikutega, mis on tunnustatud kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ ( 5 ) nõuetele vastavad;

f) mis tahes muu vahetatav vara või õigus (välja arvatud õigus saada teenust), mida on võimalik üle anda;

g) indeks või näitaja, mis on seotud mis tahes vara, õiguse, teenuse või kohustusega tehtud tehingu hinna, väärtuse või mahuga;

h) indeks või näitaja, mis põhineb kindlustusmatemaatilisel statistikal.

Artikkel 9

Investeerimisnõustamine

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 4)

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 4 esitatud investeerimisnõustamise määratluse kohaldamisel käsitatakse isikliku soovitusena soovitust, mis antakse isikule, kes tegutseb investori või potentsiaalse investori või neist ükskõik kumma esindaja õigustes.

Soovitus esitatakse kõnealusele isikule sobivana või põhineb kõnealuse isiku asjaolude kaalumisel ning kujutab endast soovitust üheks kahest järgnevast toimingust:

a) osta, müüa, märkida, vahetada, lunastada või hoida konkreetset finantsinstrumenti või seda tagada;

b) kasutada või mitte kasutada konkreetsest finantsinstrumendist tulenevaid õigusi finantsinstrumendi ostmiseks, müümiseks, märkimiseks, vahetamiseks või lunastamiseks.

Soovitust ei käsitata isikliku soovitusena, kui see antakse üksnes avalikkusele.

Artikkel 10

Valuutadega seotud muude tuletislepingute omadused

1. Direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punkti 4 kohaldamisel ei ole valuutadega seotud muud tuletislepinguid finantsinstrumendid, kui leping on üks järgmistest:

a) hetkeleping käesoleva artikli lõike 2 tähenduses,

b) maksevahendid, mis:

i) tuleb arveldada füüsiliselt muul põhjusel kui kohustuste täitmata jätmise või lepingu muul põhjusel lõpetamise tõttu;

ii) on sõlmitud vähemalt isiku poolt, kes ei ole finantssektori vastaspool Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 ( 6 ) artikli 2 lõike 8 tähenduses;

iii) on sõlmitud selleks, et lihtsustada makseid tuvastatavate kaupade, teenuste või otseinvesteeringute eest, ning

iv) millega ei kaubelda kauplemiskohas.

2. Lõike 1 kohaldamisel on hetkeleping leping ühe valuuta vahetamiseks teise valuuta vastu, mille tingimuste kohaselt toimub üleandmine sellise tähtaja jooksul, mis vastab pikemale kahest järgmisest perioodist:

a) kaks kauplemispäeva mis tahes peamiste valuutade paari puhul, nagu on sätestatud lõikes 3;

b) selliste valuutade paari puhul, millest vähemalt üks ei ole peamine valuuta, kas kaks kauplemispäeva või selle valuutapaari puhul turul tavapärase üleandmisperioodina üldiselt tunnustatud periood, olenevalt selles, kumb ajavahemik on pikem;

c) kui nende valuutade vahetamise lepingut kasutatakse peamiselt vabalt võõrandatava väärtpaberi või ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja osaku ostu või müügi eesmärgil, siis kas selle vabalt võõrandatava väärtpaberi või ühisinvesteerimisettevõtja osaku arveldusperiood, mida tunnustatakse turul üldiselt tavapärase üleandmisperioodina, või viis kauplemispäeva, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on lühem.

Lepingut ei käsitata hetkelepinguna, kui selle selgesõnalistest tingimustest olenemata valitseb lepingupoolte vahel arusaamine, et valuuta üleandmine lükatakse edasi ja seda ei teostata esimeses lõigus sätestatud perioodi jooksul.

3. Lõike 2 kohaldamisel hõlmavad peamised valuutad üksnes järgmisi valuutasid: USA dollar, euro, Jaapani jeen, Inglise nael, Austraalia dollar, Šveitsi frank, Kanada dollar, Hongkongi dollar, Rootsi kroon, Uus-Meremaa dollar, Singapuri dollar, Norra kroon, Mehhiko peeso, Horvaatia kuna, Bulgaaria leev, Tšehhi kroon, Taani kroon, Ungari forint, Poola zlott ja Rumeenia leu.

4. Lõike 2 kohaldamisel tähendab kauplemispäev mis tahes tavapärase kauplemise päeva mõlema valuutade vahetamise lepingu alusel vahetatava valuuta jurisdiktsioonis ning kolmanda valuuta jurisdiktsioonis, kui täidetud on mis tahes järgmistest tingimustest:

a) valuutade vahetamine hõlmab likviidsuse eesmärgil nende konverteerimist kolmanda valuuta kaudu;

a) valuutade tavapärane üleandmisaeg viitab selle kolmanda riigi jurisdiktsioonile.

Artikkel 11

Rahaturuinstrumendid

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 17)

Rahaturuinstrumendid vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktile 17 hõlmavad lühiajalisi riigikassa võlakirju, hoiusertifikaate, kommertsväärtpabereid ja muid olulisel määral samaväärsete joontega instrumente, kui neil on järgmised omadused:

a) neil on väärtus, mida saab igal ajal kindlaks määrata;

b) need ei ole tuletisinstrumendid;

c) nende esialgne tähtaeg emiteerimisel on 397 päeva või vähem.

Artikkel 12

Kliendi korralduste süsteemsed täitjad aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide puhul

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 20)

Investeerimisühingut käsitatakse iga aktsia, hoidmistunnistuse, börsil kaubeldava fondi, sertifikaadi ja muu sarnase finantsinstrumendi puhul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 20 kohase kliendi korralduste süsteemse täitjana, kui ta täidab kliendi korraldusi vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

a) sageli ja süsteemselt finantsinstrumendi puhul, millel on likviidne turg, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis b, kui viimasel kuuel kuul

i) moodustab tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute arv 0,4 % või rohkem asjaomase finantsinstrumendi tehingute koguarvust, mis on täidetud liidus mis tahes kauplemiskohas või börsiväliselt sama ajavahemiku jooksul;

ii) tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad börsivälised tehingud asjaomase finantsinstrumendiga toimuvad keskmiselt iga päev;

b) sageli ja süsteemselt finantsinstrumendi puhul, millel ei ole likviidset turgu, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis b, kui viimasel kuuel kuul toimuvad tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud tehingud keskmiselt iga päev;

c) ulatuslikult finantsinstrumendi puhul, kui tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute maht on viimasel kuuel kuul võrdne ühega järgmistest summadest või sellest suurem:

i) 15 % selle finantsinstrumendi kogukäibest, mida investeerimisühing täidab oma arvel või klientide nimel ja mida täidetakse kauplemiskohas või börsiväliselt;

ii) 0,4 % selle finantsinstrumendi kogukäibest, mis on täidetud liidus kauplemiskohas või börsiväliselt.

Artikkel 13

Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võlakirjade puhul

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 20)

Investeerimisühingut käsitatakse kõikide võlakirjade puhul, mis kuuluvad sama üksuse poolt või samasse gruppi kuuluva üksuse emiteeritud võlakirjade klassi, direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 20 kohase kliendi korralduste süsteemse täitjana, kui ta täidab seoses selliste võlakirjadega kliendi korraldusi vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

a) sageli ja süsteemselt võlakirja puhul, millel on likviidne turg, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul

i) moodustab tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute arv 2,5 % või rohkem asjaomase võlakirja tehingute koguarvust, mis on täidetud liidus mis tahes kauplemiskohas või börsiväliselt sama ajavahemiku jooksul;

ii) tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad börsivälised tehingud asjaomase finantsinstrumendiga toimuvad keskmiselt kord nädalas;

b) sageli ja süsteemselt võlakirja puhul, millel ei ole likviidset turgu, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul toimuvad tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad tehingud keskmiselt kord nädalas;

c) ulatuslikult võlakirja puhul, kui tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute maht on viimasel kuuel kuul võrdne ühega järgmistest või sellest suurem:

i) 25 % selle võlakirja kogukäibest, mille puhul täitis investeerimisühing korraldused oma arvel või klientide nimel, kauplemiskohas või börsiväliselt;

ii) 1 % selle võlakirja kogukäibest, mille puhul täideti korraldused liidus kauplemiskohas või börsiväliselt.

Artikkel 14

Kliendi korralduste süsteemsed täitjad struktureeritud finantstoodete puhul

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 20)

Investeerimisühingut käsitatakse kõikide struktureeritud finantstoodete puhul, mis kuuluvad sama üksuse või samasse gruppi kuuluva üksuse emiteeritud struktureeritud finantstoodete klassi, direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 20 kohase kliendi korralduste süsteemse täitjana, kui ta täidab seoses sellise struktureeritud finantstootega kliendi korraldusi vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

a) sageli ja süsteemselt struktureeritud finantstoote puhul, millel on likviidne turg, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul

i) moodustab tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute arv 4 % või rohkem asjaomase struktureeritud finantstoote tehingute koguarvust, mis on täidetud liidus mis tahes kauplemiskohas või börsiväliselt sama ajavahemiku jooksul;

ii) tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad börsivälised tehingud asjaomase finantsinstrumendiga toimuvad keskmiselt kord nädalas;

b) sageli ja süsteemselt struktureeritud finantstoote puhul, millel ei ole likviidset turgu, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul toimuvad tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad tehingud keskmiselt kord nädalas;

c) ulatuslikult struktureeritud finantstoote puhul, kui tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute maht on viimasel kuuel kuul võrdne ühega järgmistest või sellest suurem:

i) 30 % selle struktureeritud finantstoote kogukäibest, mille puhul täitis investeerimisühing korraldused oma arvel või klientide nimel, kauplemiskohas või börsiväliselt;

ii) 2,25 % selle struktureeritud finantstoote kogukäibest, mille puhul täideti korraldused liidus kauplemiskohas või börsiväliselt.

Artikkel 15

Kliendi korralduste süsteemsed täitjad tuletisinstrumentide puhul

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 20)

Investeerimisühingut käsitatakse kõikide tuletisinstrumentide puhul, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 20 kohase kliendi korralduste süsteemse täitjana, kui ta täidab seoses sellise tuletisinstrumendiga kliendi korraldusi vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

a) sageli ja süsteemselt tuletisinstrumendi puhul, millel on likviidne turg, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul

i) moodustab tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute arv 2,5 % või rohkem tuletisinstrumentide asjaomase klassi tehingute koguarvust, mis on täidetud liidus mis tahes kauplemiskohas või börsiväliselt sama ajavahemiku jooksul;

ii) tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad börsivälised tehingud tuletisinstrumentide asjaomases klassis toimuvad keskmiselt kord nädalas;

b) sageli ja süsteemselt tuletisinstrumendi puhul, millel ei ole likviidset turgu, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul toimuvad tuletisinstrumendi asjaomases klassis tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad tehingud keskmiselt kord nädalas;

c) ulatuslikult tuletisinstrumendi puhul, kui tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute maht on viimasel kuuel kuul võrdne ühega järgmistest või sellest suurem:

i) 25 % selle tuletisinstrumendi liigi kogukäibest, mille puhul täitis investeerimisühing korraldused oma arvel või klientide nimel, kauplemiskohas või börsiväliselt;

ii) 1 % selle tuletisinstrumendi liigi kogukäibest, mille puhul täideti korraldused liidus kauplemiskohas või börsiväliselt.

Artikkel 16

Kliendi korralduste süsteemsed täitjad lubatud heitkoguse väärtpaberite puhul

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 20)

Investeerimisühingut käsitatakse lubatud heitkoguse väärtpaberite puhul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 20 kohase kliendi korralduste süsteemse täitjana, kui ta seoses sellise instrumendiga täidab kliendi korraldusi vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

a) sageli ja süsteemselt lubatud heitkoguse väärtpaberi puhul, millel on likviidne turg, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul

i) moodustab tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute arv 4 % või rohkem asjaomast liiki lubatud heitkoguse väärtpaberi tehingute koguarvust, mis on täidetud liidus mis tahes kauplemiskohas või börsiväliselt sama ajavahemiku jooksul;

ii) tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad börsivälised tehingud asjaomast liiki lubatud heitkoguse väärtpaberitega toimuvad keskmiselt kord nädalas;

b) sageli ja süsteemselt lubatud heitkoguse väärtpaberi puhul, millel ei ole likviidset turgu, nagu on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunktis a, kui viimasel kuuel kuul toimuvad asjaomast liiki lubatud heitkoguse väärtpaberitega tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtavad tehingud keskmiselt kord nädalas;

c) ulatuslikult lubatud heitkoguse väärtpaberi puhul, kui tema poolt kliendi korraldusi täites oma arvel tehtud börsiväliste tehingute maht on viimasel kuuel kuul võrdne ühega järgmistest või sellest suurem:

i) 30 % seda liiki lubatud heitkoguse väärtpaberi kogukäibest, mille puhul täitis investeerimisühing korraldused oma arvel või klientide nimel, kauplemiskohas või börsiväliselt;

ii) 2,25 % seda liiki lubatud heitkoguse väärtpaberi kogukäibest, mille puhul täideti korraldused liidus kauplemiskohas või börsiväliselt.

▼M1

Artikkel 16a

Osalemine sobitamissüsteemides

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 20 kohaldamisel ei loeta investeerimisühingut tegelevaks oma arvel kauplemisega, kui kõnealune investeerimisühing osaleb sobitamissüsteemides, mis on kehtestatud tema konsolideerimisgruppi mittekuuluvate üksustega, eesmärgiga teha asjaomase finantsinstrumendiga väljaspool kauplemiskohta de facto riskivabasid kompensatsioonitehinguid, või nii, et selle tagajärjel selliseid tehinguid tehakse.

▼B

Artikkel 17

Asjaomased hindamisperioodid

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 20)

Artiklites 12–16 sätestatud tingimusi hinnatakse kord kvartalis viimase kuue kuu andmete põhjal. Hindamisperiood algab esimesel tööpäeval jaanuaris, aprillis, juulis ja oktoobris.

Hiljuti emiteeritud instrumente võetakse hindamisel arvesse üksnes siis, kui ajaloolised andmed hõlmavad vähemalt kolme kuu pikkust perioodi aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentide puhul ning kuue nädala pikkust perioodi võlakirjade, struktureeritud finantstoodete ja tuletisinstrumentide puhul.

Artikkel 18

Algoritmkauplemine

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 39)

Eesmärgiga täpsustada täiendavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 39 kohast algoritmkauplemise määratlust loetakse süsteem ilma inimsekkumiseta või vähese inimsekkumisega süsteemiks, kui korralduse või hinnapakkumise genereerimise protsessis või korralduste täitmise optimeerimise protsessis teeb automatiseeritud süsteem otsuseid korralduste või hinnapakkumiste algatamise, genereerimise, marsruutimise või täideviimise mis tahes etapis vastavalt eelnevalt kindlaks määratud parameetritele.

Artikkel 19

Algoritmipõhine välkkauplemistehnika

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 40)

1. Suur päevane sõnumite hulk vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktile 40 on keskmiselt üks järgmistest näitajatest:

a) vähemalt kaks sõnumit sekundis mis tahes ühe finantsinstrumendi puhul, millega kauplemiskohas kaubeldakse;

b) vähemalt neli sõnumit sekundis kõikide finantsinstrumentide puhul, millega kauplemiskohas kaubeldakse.

2. Lõike 1 kohaldamisel hõlmatakse arvutamisel sõnumid finantsinstrumentide kohta, millel on likviidne turg vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktile 17. Arvutamisel hõlmatakse sõnumid, mis saadetakse direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele vastava kauplemise eesmärgil.

3. Lõike 1 kohaldamisel hõlmatakse arvutamisel oma arvel kauplemise eesmärgil saadetud sõnumid. Muude kauplemistehnikate kaudu kui need, mis tuginevad oma arvel kauplemisele, saadetud sõnumid hõlmatakse arvutamisel juhul, kui ühingu täitmistehnika on üles ehitatud nii, et hoitakse ära oma arvel täitmine.

4. Lõike 1 kohaldamisel jäetakse suure päevase sõnumite hulga arvutamisel seoses otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujatega välja nende pakkujate klientide saadetud sõnumid.

5. Lõike 1 kohaldamisel teevad kauplemiskohad asjaomastele ühingutele taotluse alusel iga kuu kättesaadavaks hinnangud keskmise sõnumite arvu kohta sekundis kaks nädalat pärast iga kalendrikuu lõppu, võttes arvesse kõiki eelneva 12 kuu jooksul saadetud sõnumeid.

Artikkel 20

Otsene elektrooniline juurdepääs

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 41)

1. Loetakse, et isik ei suuda edastada elektrooniliselt finantsinstrumendiga seotud korraldusi otse kauplemiskohta vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktile 41, kui see isik ei saa oma äranägemisel otsustada korralduse sisestamise täpse sekundi murdosa üle ja korralduse kehtivusaja üle selle ajavahemiku jooksul.

2. Loetakse, et isik ei suuda teha sellist otsest elektroonilist korralduse edastamist, kui see toimub korralduste täitmise protsesside optimeerimise korra kaudu, millega määratakse kindlaks muud korralduse parameetrid kui koht või kohad, kus korraldus tuleks esitada, välja arvatud juhul, kui see kord on lisatud kliendi süsteemidesse ja ei ole lisatud reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikme või osalise või organiseeritud kauplemissüsteemi kliendi süsteemidesse.







II PEATÜKK

ORGANISATSIOONILISED NÕUDED







1. JAGU

Korraldus

Artikkel 21

Üldised organisatsioonilised nõuded

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõiked 2–10)

1. Investeerimisühingud täidavad järgmisi organisatsioonilisi nõudeid:

a) kehtestavad ja rakendavad otsustamismenetlused ja organisatsioonilise struktuuri, millega on selgelt ja dokumenteeritult määratud aruandlusahelad ning jaotatud funktsioonid ja kohustused, ning kohaldavad neid jätkuvalt;

b) tagavad, et asjaomased isikud on teadlikud menetlustest, mida nad peavad oma kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks järgima;

c) kehtestavad ja rakendavad asjakohase sisekontrollimehhanismi, mille eesmärk on kindlustada otsuste ja menetluste järgimine investeerimisühingu kõigil tasanditel, ning kohaldavad seda jätkuvalt;

d) võtavad tööle töötajad, kellel on neile määratud kohustuste täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja asjatundlikkus;

e) kehtestavad ja rakendavad tulemusliku sisemise aruandluse ja teabevahetuse süsteemi investeerimisühingu kõigil asjakohastel tasanditel, ning kohaldavad seda jätkuvalt;

f) säilitavad andmed asjakohaselt ja korrastatult oma äritegevuse ja sisekorralduse kohta;

g) tagavad, et erinevate ülesannete täitmine ei ole asjaomastel isikutele mis tahes konkreetse ülesande usaldusväärsel, ausal ja professionaalsel täitmisel takistuseks ega kujune neile tõenäoliselt takistuseks.

Selles lõikes sätestatud nõuete täitmisel võtavad investeerimisühingud arvesse ühingu äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning äritegevuse käigus osutatavate investeerimisteenuste ja investeerimistegevuste laadi ja ulatust.

2. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad süsteemid ja menetlused, mis on asjaomase teabe laadi arvestades piisavad teabe turvalisuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks, ning kohaldavad neid jätkuvalt.

3. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad asjakohase toimepidevuse poliitika, mille eesmärk on tagada oluliste andmete ja funktsioonide säilimine ning investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse jätkamine ühingu süsteemide ja menetluste häirete korral, või kui see ei ole võimalik, siis kõnealuste andmete ja funktsioonide kiire taastamine ning investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse jätkamine, ning kohaldavad kõnealust toimepidevuse poliitikat jätkuvalt.

4. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad raamatupidamiskorra, mis võimaldab neil pädeva asutuse nõudmisel esitada viimasele õigeaegselt finantsaruanded, mis annavad nende finantsseisundist tõese ja erapooletu ülevaate ning vastavad kõigile kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ja -eeskirjadele, ning kohaldavad kõnealust raamatupidamiskorda jätkuvalt.

5. Investeerimisühingud jälgivad ja hindavad korrapäraselt lõigete 1–4 kohaselt kehtestatud süsteemide, sisekontrollimehhanismide ja korra asjakohasust ja tulemuslikkust ning võtavad asjakohased meetmed mis tahes puuduste kõrvaldamiseks.

Artikkel 22

Vastavuskontroll

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2)

1. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, mille eesmärk on tuvastada mis tahes risk, et ühing ei täida direktiivist 2014/65/EL tulenevaid kohustusi, ja sellega seonduvad riskid, ning kehtestavad asjakohased meetmed ja menetlused, mille eesmärk on sellist riski minimeerida ja võimaldada pädevatel asutustel kõnealuse direktiivi raames oma õigusi tulemuslikult rakendada, ning kohaldavad kõnealuseid tegevuspõhimõtteid ja menetlusi jätkuvalt.

Investeerimisühingud võtavad arvesse ühingu äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning äritegevuse käigus osutatavate investeerimisteenuste ja teostatava investeerimistegevuse laadi ja ulatust.

2. Investeerimisühingud kehtestavad ja säilitavad alalise ja tõhusa vastavuskontrollifunktsiooni, mida täidab oma tegevuses sõltumatu isik, kellel on järgmised kohustused:

a) teha püsivalt järelevalvet ja hinnata korrapäraselt lõike 1 esimese lõigu kohaselt kehtestatud meetmete, tegevuspõhimõtete ja menetluste ning ühingu kohustuste täitmisel esinevate puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete asjakohasust ja tulemuslikkust;

b) nõustada ja aidata investeerimisteenuste osutamise ja investeerimistegevuse eest vastutavaid asjaomaseid isikuid küsimustes, mis seonduvad ühingu kohustuste täitmisega vastavalt direktiivile 2014/65/EL;

c) anda juhtorganile vähemalt kord aastas aru investeerimisteenuste ja -tegevuse üldise kontrollikeskkonna rakendamise ja tõhususe, tuvastatud riskide ja kaebuste lahendamise aruandluse ning võetud või võetavate parandusmeetmete kohta;

d) jälgida kaebuste lahendamise menetluse toiminguid ning käsitleda kaebusi asjakohase teabe allikana oma üldise järelevalvealase vastutuse puhul.

Selle lõike punktide a ja b täitmiseks peab vastavuskontrollifunktsiooni täitja korraldama hindamise, mille põhjal ta kehtestab riskipõhise jälgimiskava, milles võetakse arvesse kõiki investeerimisühingu investeerimisteenuste, -tegevuse ja mis tahes asjaomaste kõrvalteenuste kõiki valdkondi, sealhulgas seoses kaebuste lahendamise jälgimisega kogutud teavet. Jälgimiskavas kehtestatakse nõuete mittejärgimisest tuleneva riski hindamisel kindlaks määratud prioriteedid, mis tagavad selle riski põhjaliku jälgimise.

3. Selleks et lõikes 2 osutatud vastavuskontrollifunktsiooni täitja saaks nõuetekohaselt ja sõltumatult täita oma kohustusi, tagavad investeerimisühingud, et täidetud on järgmised tingimused:

a) vastavuskontrollifunktsioonil on vajalikud volitused, vahendid, asjatundlikkus ja juurdepääs kogu asjaomasele teabele;

b) vastavuskontrolli spetsialisti nimetab ametisse ja asendab juhtorgan ning ta vastutab vastavuskontrollifunktsiooni ja kõikide direktiiviga 2014/65/EL ja käesoleva määruse artikli 25 lõikega 2 nõutavate vastavuskontrolliga seonduvate aruannete esitamise eest;

c) vastavuskontrollifunktsioon esitab ühekordseid aruandeid otse juhtorganile, kui ta avastab olulise riski, et ühing ei suuda täita oma kohustusi, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL;

d) vastavuskontrollifunktsiooni täitvad asjaomased isikud ei osale selliste teenuste osutamises või tegevuses, mille üle nad järelevalvet teevad;

e) vastavuskontrollifunktsiooni täitvate asjaomaste isikute töötasu määramise meetod ei piira nende objektiivsust ega anna tõenäolist võimalust selle piiramiseks.

4. Investeerimisühingult ei nõuta lõike 3 punkti d või e täitmist, kui ta suudab tõendada, et tema äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning investeerimisteenuste ja investeerimistegevuse laadi ja ulatust silmas pidades ei ole punkti d või e kohased nõuded proportsionaalsed ning et ühingu vastavuskontrollifunktsioon on jätkuvalt tõhus. Sel juhul hindab investeerimisühing, kas vastavuskontrollifunktsiooni tõhusust on kahjustatud. Hinnang vaadatakse korrapäraselt läbi.

Artikkel 23

Riskijuhtimine

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 5)

1. Investeerimisühingud võtavad järgmisi meetmeid seoses riskijuhtimisega:

a) kehtestavad ja rakendavad asjakohase riskijuhtimise poliitika ja menetlused, milles määratakse kindlaks ühingu tegevuse, protsesside ja süsteemidega seotud riskid ning vajaduse korral määratakse ühingu riskitaluvuse tase, ning kohaldavad neid jätkuvalt;

b) võtavad ühingu tegevuse, protsesside ja süsteemidega seotud riskide juhtimiseks kasutusele tulemuslikud korraldused, protsessid ja mehhanismid, pidades silmas asjaomast riskitaluvuse taset;

c) teevad järelevalvet järgmise üle:

i) investeerimisühingu riskijuhtimise poliitika ja menetluste asjakohasus ja tulemuslikkus;

ii) investeerimisühingu ja tema asjaomaste isikute punkti b kohaselt kasutusele võetud korraldustele, protsessidele ja mehhanismidele vastavuse tase;

iii) kõnealuses poliitikas, menetlustes, korraldustes, protsessides ja mehhanismides esinevate puuduste (sealhulgas juhtumid, kus asjaomased isikud ei järgi korraldusi, protsesse ja mehhanisme või poliitikat ja menetlusi) kõrvaldamiseks võetud meetmete asjakohasus ja tulemuslikkus.

2. Kui see on investeerimisühingu äritegevuse laadist, ulatusest ja keerukusest ning selle käigus osutatavate investeerimisteenuste ja investeerimistegevuse laadist ja ulatusest tulenevalt asjakohane ja proportsionaalne, siis investeerimisühingud kehtestavad ja säilitavad riskijuhtimisfunktsiooni, mis tegutseb sõltumatult ja täidab järgmiseid ülesandeid:

a) lõikes 1 osutatud poliitika ja menetluste rakendamine;

b) aruannete esitamine kõrgemale juhtkonnale ja selle nõustamine vastavalt artikli 25 lõikele 2.

Kui investeerimisühing ei kehtesta ega säilita esimese lõigu kohast riskijuhtimisfunktsiooni, siis ta peab suutma näidata, et poliitika ja menetlused, mille ta on lõike 1 kohaselt kasutusele võtnud, vastavad selles lõikes esitatud nõuetele.

Artikkel 24

Siseaudit

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 5)

Kui see on investeerimisühingu äritegevuse laadist, ulatusest ja keerukusest ning selle käigus osutatavate investeerimisteenuste ja investeerimistegevuse laadist ja ulatusest tulenevalt asjakohane ja proportsionaalne, siis investeerimisühingud kehtestavad ja säilitavad siseauditifunktsiooni, mis on investeerimisühingu muudest funktsioonidest ja tegevustest eraldi ja sõltumatu ning millel on järgmised kohustused:

a) kehtestada ja rakendada auditikava investeerimisühingu süsteemide, sisekontrollimehhanismide ja korralduse asjakohasuse ja tulemuslikkuse uurimiseks ja hindamiseks, ning kohaldada seda jätkuvalt;

b) anda soovitusi, mis tuginevad punkti a kohaselt tehtud töö tulemustele, ning kontrollida nende soovituste järgimist;

c) esitada siseauditiga seotud küsimusi käsitlevad aruanded artikli 25 lõike 2 kohaselt.

Artikkel 25

Kõrgema juhtkonna vastutus

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2)

1. Investeerimisühingud tagavad, et asutuse sees funktsioonide määramisel vastutavad kõrgem juhtkond ja vajaduse korral järelevalvefunktsiooni täitja selle eest, et ühing täidab oma direktiivist 2014/65/EL tulenevaid kohustusi. Eelkõige nõutakse kõrgemalt juhtkonnalt ja vajaduse korral järelevalvefunktsiooni täitjalt, et nad hindaksid ja vaataksid perioodiliselt läbi direktiivi 2014/65/EL kohaste kohustuste täitmiseks kehtestatud poliitikat, korralduste ja menetluste tulemuslikkust ning võtaksid asjakohased meetmed puuduste kõrvaldamiseks.

Oluliste funktsioonide jaotus kõrgema juhtkonna liikmete vahel näitab selgelt, kes vastutab ühingu organisatsiooniliste nõuete järelevalve ja jätkuva kohaldamise eest. Oluliste funktsioonide jaotuse andmeid tuleb hoida ajakohasena.

2. Investeerimisühingud tagavad, et nende kõrgemale juhtkonnale esitatakse artiklites 22, 23 ja 24 käsitletavate teemade kohta sageli (vähemalt igal aastal) kirjalikud aruanded, mis näitaksid eelkõige seda, kas puuduste esinemise korral on võetud asjakohased parandusmeetmed.

3. Investeerimisühingud tagavad, et kui on olemas järelevalvefunktsioon, siis esitatakse selle täitjale artiklites 22–24 käsitletavate teemade kohta korrapäraselt kirjalikud aruanded.

4. Käesolevas artiklis tähendab järelevalvefunktsioon investeerimisühingusisest funktsiooni, mis vastutab ühingu kõrgema juhtkonna üle tehtava järelevalve eest.

Artikkel 26

Kaebuste lahendamine

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2)

1. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad tõhusa ja läbipaistva kaebuste lahendamise poliitika ja menetluse klientide või potentsiaalsete klientide kaebuste kiireks lahendamiseks ning kohaldavad seda jätkuvalt. Investeerimisühingud registreerivad saadud kaebused ja nende lahendamiseks võetud meetmed.

Kaebuste lahendamise poliitikas sätestatakse selge, täpne ja ajakohane teave kaebuste lahendamise menetluse kohta. Selle poliitika kiidab heaks ühingu juhtorgan.

2. Investeerimisühingud avaldavad kaebuse lahendamisel järgitava menetluse üksikasjad. Need üksikasjad hõlmavad teavet kaebuste käsitlemise poliitika kohta ning kaebuste käsitlemise funktsiooni kontaktandmeid. See teave esitatakse taotluse korral klientidele või potentsiaalsetele klientidele või kaebust tunnistades. Investeerimisühingud võimaldavad klientidel ja potentsiaalsetel klientidel esitada kaebusi tasuta.

3. Investeerimisühingud kehtestavad kaebuste haldamise funktsiooni, mis vastutab kaebuste uurimise eest. Seda funktsiooni võib täita vastavuskontrollifunktsioon.

4. Kaebuse lahendamisel suhtlevad investeerimisühingud klientide või potentsiaalsete klientidega selgelt, lihtsas keeles, mis on kergesti arusaadav, ning vastavad kaebusele põhjendamatu viivituseta.

5. Investeerimisühingud edastavad ühingu seisukoha kaebuse kohta klientidele või potentsiaalsetele klientidele ning teavitavad kliente või potentsiaalseid kliente nende valikuvõimalustest, sealhulgas sellest, et nad võivad esitada kaebuse vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusele, nagu on määratletud tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL ( 7 ) artikli 4 punktis h, või sellest, et klient võib esitada tsiviilhagi.

6. Investeerimisühingud esitavad kaebusi ja kaebuste lahendamist käsitleva teabe asjaomastele pädevatele asutustele ning, kui see on riigi õiguse alusel kohaldatav, siis vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusele.

7. Investeerimisühingute vastavuskontrollifunktsioon analüüsib kaebusi ja kaebuste lahendamise andmeid tagamaks, et ühingud teevad kindlaks võimalikud riskid või probleemid ja käsitlevad neid.

Artikkel 27

Tasustamispoliitika ja -tavad

(Direktiivi 2014/65/EL artiklid 16, 23 ja 24)

1. Investeerimisühingud määravad kindlaks ja rakendavad tasustamispoliitika ja -tavad asjakohase sisekorra alusel, võttes arvesse ühingu kõikide klientide huve, eesmärgiga tagada, et kliente koheldakse õiglaselt ning et ühingu kasutatavad tasustamistavad ei kahjusta nende huve lühikese, keskmise ega pika aja jooksul.

Tasustamispoliitika ja -tavad töötatakse välja nii, et mitte tekitada huvide konflikti ega stiimulit, mis võib kaasa tuua selle, et juhtivad asjaomased isikud eelistavad enda või ühingu huve, nii et see võib klienti kahjustada.

2. Investeerimisühingud tagavad, et nende tasustamispoliitika ja -tavad kehtivad kõikide asjaomaste isikute suhtes, kellel on otsene või kaudne mõju investeerimisühingu osutatavatele investeerimis- või kõrvalteenustele või ühingu ettevõtlustavale, olenemata kliendi liigist, määral, mil nende isikute tasustamine ja sarnased stiimulid võivad tekitada huvide konflikti, mis julgustab neid tegutsema ühingu kliendi huvide vastaselt.

3. Investeerimisühingu juhtorgan kiidab pärast vastavuskontrollifunktsioonilt saadud nõustamist ühingu tasustamispoliitika heaks. Investeerimisühingu kõrgem juhtkond vastutab tasustamispoliitika igapäevase rakendamise ning poliitikaga seotud nõuete mittejärgimisest tulenevate riskide järelevalve eest.

4. Tasustamine ja sarnased stiimulid ei põhine üksnes ega valdavalt kvantitatiivsetel ärilistel kriteeriumidel ning võtavad täielikult arvesse asjakohaseid kvalitatiivseid kriteeriumeid, mis kajastavad kohaldatavatele määrustele vastavust, klientide õiglast kohtlemist ning klientidele osutatud teenuste kvaliteeti.

Alati tuleb tagada tasustamise püsi- ja muutuvkomponentide vaheline tasakaal, et tasustamisstruktuuri puhul ei eelistataks investeerimisühingu ega asjaomaste isikute huve ühegi kliendi huvidele.

Artikkel 28

Isiklike tehingute ulatus

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2)

Artiklite 29 ja 37 kohaldamisel tähendab „isiklik tehing“ finantsinstrumendiga kauplemist, kui kauplejaks on asjaomane isik või kui kaubeldakse tema nimel, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest kriteeriumidest:

a) asjaomane isik tegutseb väljaspool nende tegevuste ulatust, millega ta tegeleb oma kutsetegevuse raames;

b) kauplemine toimub ükskõik millise järgmise isiku arvel:

i) asjaomane isik;

ii) mis tahes isik, kellega tal on perekondlikud suhted või kellega ta on lähedalt seotud;

iii) isik, kelle suhtes on asjaomasel isikul seoses kauplemise tulemusega muu otsene või kaudne oluline huvi kui kauplemise eest saadav teenustasu või vahendustasu.

Artikkel 29

Isiklikud tehingud

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2)

1. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad asjakohase korra, mille eesmärk on lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tegevuste vältimine juhul, kui mõni asjaomane isik, kes on seotud tegevusega, mille puhul võib tekkida huvide konflikt, või kellel on tulenevalt tema ühingu nimel elluviidavast tegevusest määruse (EL) nr 596/2014 artikli 7 lõike 1 tähenduses juurdepääs siseteabele või muule klientidega seotud või klientidega või nende nimel tehtud tehingutega seotud konfidentsiaalsele teabele, ning kohaldavad nimetatud korda jätkuvalt.

2. Investeerimisühingud tagavad, et asjaomased isikud ei sõlmi isiklikku tehingut, mis vastab vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

a) asjaomasel isikul on tehingu tegemine määruse (EL) nr 596/2014 kohaselt keelatud;

b) tehinguga kaasneb konfidentsiaalse teabe kuritarvitamine või keelatud avalikustamine;

c) tehing on direktiivi 2014/65/EL kohaste investeerimisühingu kohustustega vastuolus või võib nendega tõenäoliselt vastuollu sattuda.

3. Investeerimisühingud tagavad, et asjaomased isikud ei anna nõu ega soovita muul viisil kui ametiülesannete või teenuste osutamise lepingu raames mõnele muule isikule sõlmida finantsinstrumendiga tehing, kui asjaomase isiku isiklik tehing selle finantsinstrumendiga oleks hõlmatud lõikega 2 või artikli 37 lõike 2 punktiga a või b või artikli 67 lõikega 3.

4. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 596/2014 artikli 10 lõike 1 kohaldamist, tagavad investeerimisühingud, et asjaomased isikud, ei avalda muul viisil kui ametiülesannete või teenuste osutamise lepingu raames mingit teavet või arvamust ühelegi muule isikule, juhul kui asjaomane isik teab või oleks mõistlik eeldada, et ta teab, et avaldamise tulemusel astuks või tõenäoliselt astuks kõnealune muu isik ühe järgmistest sammudest:

a) sõlmib finantsinstrumentidega tehingu, mis asjaomase isiku isikliku tehingu puhul oleks hõlmatud lõikega 2 või 3 või artikli 37 lõike 2 punktiga a või b või artikli 67 lõikega 3;

b) soovitab teisel isikul selline tehing sõlmida või ajendab teda selleks.

5. Lõikes 1 nõutava korra eesmärk on tagada, et:

a) iga asjaomane isik, kelle suhtes kohaldatakse lõikeid 1, 2, 3 ja 4, oleks teadlik isiklikele tehingutele seatud piirangutest ja meetmetest, mille investeerimisühing on seoses isiklike tehingute ja avaldamisega vastavalt lõigetele 1, 2, 3 ja 4 kehtestanud;

b) ühingut teavitataks viivitamata asjaomase isiku sõlmitud isiklikest tehingutest kas teatisega kõnealuse tehingu kohta või muu menetluse korras, mis võimaldab ühingul kõnealused tehingud kindlaks teha;

c) peetaks arvestust ühingule teada antud või ühingu kindlaks tehtud isiklike tehingute, samuti kõigi kõnealuste tehingutega seoses antud lubade või tehingute keelamise üle.

Tegevuse edasiandmise korral tagab investeerimisühing, et ühing, keda alltöövõtjana kasutatakse, peab arvestust asjaomaste isikute sõlmitud isiklike tehingute üle ja esitab kõnealuse teabe investeerimisühingu nõudmise korral talle viivitamata.

6. Lõikeid 1–5 ei kohaldata järgmiste isiklike tehingute puhul:

a) isiklikud tehingud, mis on tehtud kaalutlusõigusel põhineva portfelli valitsemise teenuse raames, kui tehingule ei eelne sellega seotud teabevahetust portfellivalitseja ja asjaomase isiku või muu isiku vahel, kelle arvel tehing tehakse;

b) isiklikud tehingud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates (eurofondid) või alternatiivsetes investeerimisfondides (AIF), mille suhtes kohaldatakse liikmesriigi õiguse kohaselt järelevalvet, millega on nende varade puhul nõutav samaväärne riskide hajutamine, kui asjaomane isik ja mis tahes muu isik, kelle arvel tehing tehakse, ei ole kõnealuse fondi juhtimisega seotud.







2. JAGU

Tegevuse edasiandmine

Artikkel 30

Kriitiliste ja oluliste operatiivsete funktsioonide ulatus

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2 ja artikli 16 lõike 5 esimene lõik)

1. Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõike 5 esimese lõigu kohaldamisel loetakse operatiivset funktsiooni kriitiliseks või oluliseks, kui puudused selle täitmisel või selle täitmata jätmine kahjustaks oluliselt investeerimisühingu jätkuvat vastavust tegevusloa saamise tingimustele ja sellega kaasnevatele kohustustele või tema muude direktiivist 2014/65/EL tulenevate kohustuste täitmist või finantstulemust või investeerimisteenuste ja -tegevuse usaldusväärsust või järjepidevust.

2. Ilma et see piiraks muude funktsioonide staatust, ei loeta järgmisi funktsioone lõike 1 kohaldamisel kriitilisteks ega olulisteks:

a) ühingule osutatavad nõustamisteenused ja muud teenused, mis ei ole osa ühingu investeerimisalasest äritegevusest, sealhulgas ühingule osutatav õigusalase nõustamise teenus, ühingu personali koolitamine, arveldusteenused ning ühingu ruumide ja töötajate turvamine;

b) standardteenuste, sealhulgas turu- ja hinnateabeteenuse osutamine.

Artikkel 31

Kriitiliste või oluliste operatiivsete funktsioonide edasiandmise tingimused

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2 ja artikli 16 lõike 5 esimene lõik)

1. Kriitiliste või oluliste operatiivsete funktsioonide edasiandmise korral jääb investeerimisühing kõigi direktiivist 2014/65/EL tulenevate kohustuste täitmise eest täielikult vastutavaks ja peab täitma järgmised tingimused:

a) tegevuse edasiandmine ei too endaga kaasa kõrgema juhtkonna vastutuse delegeerimist;

b) direktiivi 2014/65/EL tingimuste kohased investeerimisühingu suhted klientidega ja kohustused klientide ees ei muutu;

c) tingimusi, millele investeerimisühing peab direktiivi 2014/65/EL artikli 5 kohaselt tegevusloa saamiseks ja tegevusloa saamise tingimustele vastavusse jäämiseks vastama, ei kahjustata;

d) mis tahes muid tingimusi, mille alusel ühingule tegevusluba anti, ei tühistata ega muudeta.

2. Investeerimisühingud tegutsevad piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega mis tahes selliste tegevuse edasiandmise lepingute sõlmimisel, haldamisel ja lõpetamisel, millega antakse kriitilised või olulised operatiivsed funktsioonid edasi teenuseosutajale, ning astuvad vajalikud sammud, et tagada järgmiste tingimuste täitmine:

a) teenuseosutajal on edasi antud funktsioonide usaldusväärseks ja professionaalseks täitmiseks vajalikud oskused, suutlikkus, piisavad vahendid ja asjakohane organisatsiooniline struktuur ning selleks seadusega nõutavad load;

b) teenuseosutaja osutab edasi antud teenuseid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigusnormide ja regulatiivsete nõuetega ning ühing on sel eesmärgil kehtestanud meetodid ja menetlused teenuseosutaja tegevuse taseme hindamiseks ning tema osutatavate teenuste pidevaks läbivaatamiseks;

c) teenuseosutaja teeb edasi antud funktsioonide täitmise üle nõuetekohast järelevalvet ja juhib asjakohaselt tegevuse edasiandmisega seotud riske;

d) kui ilmneb, et teenuseosutaja ei pruugi funktsioone täita tulemuslikult või vastavalt kohaldatavatele seadustele ja regulatiivsetele nõuetele, võetakse asjakohased meetmed;

e) investeerimisühing teeb edasi antud funktsioonide ja teenuste üle tulemuslikku järelevalvet ja juhib tegevuse edasiandmisega seotud riske ning tal on edasi antud funktsioonide üle tulemusliku järelevalve tegemiseks ja nende riskide juhtimiseks vajalik asjatundlikkus ja vahendid;

f) teenuseosutaja on teavitanud investeerimisühingut mis tahes arengust, mis võib oluliselt mõjutada tema võimet täita edasi antud funktsioone tulemuslikult ja vastavalt kohaldatavatele seadustele ja regulatiivsetele nõuetele;

g) investeerimisühingul on võimalik vajaduse korral tegevuse edasiandmise leping lõpetada vahetu jõustumisega, kui see on tema klientide huvides, kahjustamata sealjuures oma klientidele osutatavate teenuste järjepidevust ja kvaliteeti;

h) teenuseosutaja teeb seoses edasi antud funktsioonidega koostööd investeerimisühingu pädevate asutustega;

i) investeerimisühingul, tema audiitoritel ja asjaomastel pädevatel asutustel on juurdepääs tegevuse edasi antud funktsioonidega seotud andmetele ja teenuseosutaja asjaomastele äriruumidele, kui see on vajalik selle artikli kohase tulemusliku järelevalve eesmärgil, ning pädevatel asutustel on võimalik kõnealust juurdepääsuõigust kasutada;

j) teenuseosutaja kaitseb igasugust investeerimisühingu ja tema klientidega seonduvat konfidentsiaalset teavet;

k) investeerimisühing ja teenuseosutaja koostavad ja rakendavad situatsiooniplaani katastroofijärgseks taastuseks ja tagavarasüsteemide perioodiliseks testimiseks ning kohaldavad seda jätkuvalt, kui see on edasi antud funktsiooni, teenuse või tegevusega seoses vajalik;

l) investeerimisühing on taganud, et edasi antud funktsioonide või teenuste jätkuvus ja kvaliteet säilivad ka siis, kui tegevuse edasiandmine lõpetatakse, kas andes asjaomased funktsioonid ja teenused üle muule kolmandale isikule või täites ja osutades neid ise.

3. Investeerimisühingu ja teenuseosutaja õigused ja kohustused on selgelt jaotatud ja vormistatud kirjaliku lepinguna. Eelkõige säilitab investeerimisühing oma juhiste andmise ja lepingu lõpetamise õigused, oma õigused teabele ning oma õiguse kontrollida ja pääseda ligi dokumentidele ja äriruumidele. Lepinguga tagatakse, et tegevuse edasiandmine teenuseosutaja poolt toimub üksnes investeerimisühingu kirjalikul nõusolekul.

4. Kui investeerimisühing ja teenuseosutaja kuuluvad samasse gruppi, võib investeerimisühing käesoleva artikli ja artikli 32 täitmisel võtta arvesse seda, mil määral ühing teenuseosutajat kontrollib või saab tema tegevust mõjutada.

5. Investeerimisühingud teevad nõudmise korral pädevale asutusele kättesaadavaks kogu teabe, mis on vajalik, et asutus saaks teha järelevalvet selle üle, kas edasi antud funktsioonide täitmine vastab direktiivi 2014/65/EL ja selle rakendusmeetmete nõuetele.

Artikkel 32

Kolmandates riikides paiknevad teenuseosutajad

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 2 ja artikli 16 lõike 5 esimene lõik)

1. Lisaks artiklis 31 sätestatud nõuetele tagab investeerimisühing juhul, kui ta annab klientidele osutatava portfellivalitsemise investeerimisteenusega seotud funktsioonid edasi kolmandas riigis paiknevale teenuseosutajale, et täidetud on järgmised tingimused:

a) teenuseosutajale on tema päritoluriigis antud tegevusluba või ta on registreeritud asjaomase teenuse osutamiseks ning pädev asutus teeb tema üle selles kolmandas riigis tõhusat järelevalvet;

b) investeerimisühingu pädeva asutuse ja teenuseosutaja järelevalveasutuse vahel kehtib asjakohane koostööleping.

2. Lõike 1 punktis b osutatud koostööleping tagab, et investeerimisühingu pädevatel asutustel on võimalik vähemalt:

a) saada taotluse korral asjaomast teavet, mida on vaja nende järelevalveülesannete täitmiseks vastavalt direktiivile 2014/65/EL ja määrusele (EL) nr 600/2014;

b) saada juurdepääs kolmandas riigis hoitavatele dokumentidele, mis on olulised nende järelevalveülesannete täitmiseks;

c) saada võimalikult kiiresti kolmanda riigi järelevalveasutuselt teavet direktiivi 2014/65/EL ja selle rakendusmeetmete ning määruse (EL) nr 600/2014 nõuete võimaliku rikkumise uurimise eesmärgil;

d) teha koostööd seoses jõustamisega vastavalt kolmanda riigi järelevalveasutuse ja liidu pädevate asutuste suhtes kohaldatavale siseriiklikule ja rahvusvahelisele õigusele direktiivi 2014/65/EL ja selle rakendusmeetmete ning asjaomase siseriikliku õiguse rikkumise korral.

3. Pädevad asutused avaldavad oma veebisaidil nimekirja kolmandates riikides paiknevatest järelevalveasutustest, kellega neil on lõike 1 punktis b osutatud koostööleping.

Pädevad asutused ajakohastavad enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva sõlmitud koostöölepingud kuue kuu jooksul alates sellest kuupäevast.







3. JAGU

Huvide konfliktid

Artikkel 33

Klienti kahjustada võivad huvide konfliktid

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ja artikkel 23)

Investeerimisühingud võtavad investeerimis- või kõrvalteenuste või nende kombinatsiooni osutamisest tulenevate kliendi huvisid kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel miinimumnõuetena arvesse seda, kas investeerimisühing, asjaomane isik või ühingu kontrollimisega otseselt või kaudselt seotud isik on mõnes järgmistest olukordadest kas tulenevalt investeerimis- või kõrvalteenuste osutamisest või investeerimistegevusest või muul põhjusel:

a) on tõenäoline, et ühing või kõnealune isik saab kliendi arvel rahalist kasu või väldib rahalist kahju;

b) kliendile osutatud teenuse või kliendi nimel tehtud tehingu tulemuse puhul erinevad ühingu või kõnealuse isiku huvid kliendi huvidest;

c) ühingul või kõnealusel isikul on rahaline või muu stiimul eelistada kliendi huvidele mõne teise kliendi või klientide grupi huve;

d) ühing või kõnealune isik on tegev kliendiga samas ettevõtlusvaldkonnas;

e) ühing või kõnealune isik saab muult isikult kui klient seoses kliendile osutatava teenusega hüvesid rahalise või mitterahalise hüve või teenuse näol.

Artikkel 34

Huvide konfliktide juhtimise poliitika

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ja artikkel 23)

1. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad tõhusa huvide konfliktide juhtimise poliitika, mis on vormistatud kirjalikult ning sobib ühingu suuruse ja struktuuriga ning tema äritegevuse iseloomu, ulatuse ja keerukusega, ning kohaldavad seda jätkuvalt.

Kui ühing kuulub gruppi, siis võetakse kõnealuse poliitika puhul arvesse ka kõiki asjaolusid, millest ühing on või peaks olema teadlik ja millest võib tekkida grupi teiste liikmete struktuurist või äritegevusest tulenev huvide konflikt.

2. Lõike 1 kohaselt kehtestatud huvide konfliktide juhtimise poliitika sisu peab hõlmama järgmist:

a) selles tuleb investeerimisühingu või tema nimel osutatavate ja tehtavate konkreetsete investeerimisteenuste ja -tegevuse ja kõrvalteenustega seoses kindlaks määrata asjaolud, millest tuleneb või võib tuleneda huvide konflikt, mis toob kaasa riski kahjustada ühe või enama kliendi huve;

b) selles tuleb täpsustada menetlused, mida tuleb järgida, ja meetmed, mida tuleb võtta selliste konfliktide ärahoidmiseks või nendega toimetulekuks.

3. Lõike 2 punktis b osutatud menetlused ja meetmed töötatakse välja selliselt, et nendega on tagatud, et asjaomased isikud, kes on seotud erineva äritegevusega, millega kaasneb lõike 2 punktis a täpsustatud liiki huvide konflikt, viivad kõnealust tegevust ellu sellisel tasemel sõltumatusega, mis on investeerimisühingu ja tema grupi suuruse ja tegevuse ning klientide huvide kahjustamise riski suuruse seisukohast asjakohane.

Lõike 2 punkti b kohaldamisel peavad järgitavad menetlused ja vastuvõetavad meetmed hõlmama vähemalt järgmise loetelu selliseid punkte, mis on ühingu nõutava sõltumatuse taseme tagamiseks vajalikud:

a) tulemuslikud menetlused, millega vältida või kontrollida teabevahetust asjaomaste isikute vahel, kes on seotud tegevusega, millega kaasneb huvide konflikti risk, kui kõnealuse teabe vahetamine võib kahjustada ühe või enama kliendi huve;

b) eraldi järelevalve selliste asjaomaste isikute üle, kelle põhiülesannete hulka kuulub selliste klientide nimel tegevuse elluviimine või sellistele klientidele teenuste osutamine, kelle huvid võivad konflikti sattuda, või kes muul moel esindavad erinevaid huve (sealhulgas ühingu huvid), mis võivad konflikti sattuda;

c) mis tahes otsese seose kõrvaldamine peamiselt ühe tegevusega tegelevate asjaomaste isikute ja peamiselt teise tegevusega tegelevate teiste asjaomaste isikute tasustamise või nende tegevuse tulemusel saadud tulude vahel, kui need tegevused võivad põhjustada huvide konflikti;

d) meetmed, millega takistada või piirata mis tahes isikul avaldamast ebakohast mõju sellele, mil viisil asjaomane isik investeerimisteenuseid või -tegevust või kõrvalteenuseid või -tegevust osutab või ellu viib;

e) meetmed, millega takistada või kontrollida asjaomase isiku samaaegset või järjestikust tegelemist eraldiseisvate investeerimisteenuste või -tegevuse või kõrvalteenuste või -tegevuse osutamise või elluviimisega, kui selline tegelemine nendega võib kahjustada huvide konfliktide nõuetekohast haldamist.

4. Investeerimisühingud tagavad, et direktiivi 2014/65/EL artikli 23 lõike 2 kohane teabe klientidele avaldamine on meede, mida kasutatakse üksnes äärmise abinõuna, kui investeerimisühingu kehtestatud tõhus organisatsiooniline või halduskord oma huvide konfliktide lahendamiseks kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artikliga 23 ei ole piisav, et tagada mõistliku kindlustundega kliendi huvide kahjustamise ohu ärahoidmine.

Teabe avaldamisel märgitakse selgelt, et investeerimisühingu kehtestatud organisatsiooniline või halduskord selle konflikti lahendamiseks ei ole piisav, et tagada mõistliku kindlustundega kliendi huvide kahjustamise ohu ärahoidmine. Avaldatakse ka selliste huvide konfliktide konkreetsed kirjeldused, mis tekivad investeerimis- ja/või kõrvalteenuste osutamisel, võttes arvesse selle kliendi olemust, kellele andmed avaldatakse. Kirjelduses selgitatakse huvide konfliktide üldist laadi ja allikaid, samuti klienti ohustavaid riske, mis tulenevad huvide konfliktist, ning nende riskide leevendamiseks astutud samme piisava üksikasjalikkusega, et võimaldada vastaval kliendil teha teadlikke otsuseid investeerimis- või kõrvalteenuse kohta, millega seoses huvide konflikt tekib.

5. Investeerimisühingud hindavad ja vaatavad korrapäraselt (vähemalt kord aastas) läbi vastavalt lõigetele 1–4 kehtestatud huvide konfliktide juhtimise poliitika ning võtavad kõik asjakohased meetmed puuduste kõrvaldamiseks. Liigset tuginemist huvide konfliktide avaldamisele loetakse investeerimisühingu huvide konfliktide juhtimise poliitikas puuduseks.

Artikkel 35

Kahjulikku huvide konflikti põhjustavate teenuste ja tegevuse arvestus

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 6)

Investeerimisühingud peavad arvestust sellist liiki investeerimis- ja kõrvalteenuste või investeerimistegevuse kohta, mida on osutatud või ellu viidud ühingu poolt või nimel ja mille puhul on tekkinud või käimasoleva teenuse osutamise või tegevuse puhul võib tekkida huvide konflikt, millega kaasneb risk kahjustada ühe või enama kliendi huve, ning ajakohastavad kõnealust arvestust regulaarselt.

Kõrgemale juhtkonnale esitatakse korrapäraselt ja vähemalt korra aastas kirjalikud aruanded selles artiklis osutatud olukordade kohta.

Artikkel 36

Investeerimisanalüüsid ja reklaamteated

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3)

1. Artikli 37 kohaldamisel on „investeerimisanalüüs“ analüüs või muu teave, mille alusel saab otseselt või kaudselt soovitada või välja pakkuda investeerimisstrateegia seoses ühe või mitme finantsinstrumendi või finantsinstrumendi emitendiga (sealhulgas turustuskanalitele või avalikkusele mõeldud mis tahes arvamus selliste instrumentide praeguse või tulevase väärtuse või hinna kohta), mille puhul on täidetud järgmised tingimused:

a) analüüsi või teavet nimetatakse investeerimisanalüüsiks või kirjeldatakse selle või sellele sarnase nimetusega või esitletakse muul viisil soovituses esitatud küsimuste objektiivse ja sõltumatu selgitusena;

b) kui kõnealuse soovituse andis investeerimisühing kliendile, ei kujuta see endast investeerimisnõustamist direktiivi 2014/65/EL tähenduses.

2. Määruse (EL) nr 596/2014 artikli 3 lõike 1 punkti 35 kohast liiki soovitust, mis ei vasta lõikes 1 esitatud tingimustele, käsitletakse direktiivile 2014/65/EL vastava reklaamteatena ning kõik soovituse koostanud või seda levitavad investeerimisühingud tagavad, et see oleks selgesti sellisena määratletav.

Lisaks sellele tagavad ühingud, et mis tahes kõnealuses soovituses (soovitus võib olla ka suuline) peab olema selge ja silmatorkav kinnitus selle kohta, et see ei ole koostatud õiguslike nõuete kohaselt, mille eesmärk on toetada investeerimisanalüüsi sõltumatust, ja et selle suhtes ei kohaldata mingit investeerimisanalüüsi levitamisele eelneva kauplemise keeldu.

Artikkel 37

Täiendavad organisatsioonilised nõuded seoses investeerimisanalüüside ja reklaamteadetega

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3)

1. Investeerimisühingud, kes kas omal või oma grupi liikmete vastutusel koostavad selliseid investeerimisanalüüse või korraldavad nende koostamist, mis on mõeldud seejärel ühingu klientidele või avalikkusele levitamiseks või mille neile seejärel levitamine on tõenäoline, tagavad kõikide artikli 34 lõikes 3 esitatud meetmete rakendamise investeerimisanalüüse koostavate finantsanalüütikute või muude asjaomaste isikute suhtes, kelle kohustused või ärihuvid võivad sattuda vastuollu nende isikute huvidega, kellele investeerimisanalüüs levitatakse.

Esimeses lõigus osutatud kohustusi kohaldatakse ka seoses artikli 36 lõikes 2 osutatud soovitustega.

2. Lõike 1 esimeses lõigus osutatud investeerimisühingud rakendavad korda, mille eesmärk on tagada järgmiste tingimuste täitmine:

a) finantsanalüütikud ja muud asjaomased isikud ei tee isiklikke tehinguid ega kauple (muul viisil kui heauskselt ja tavapärase turutegemise käigus tegutsevate turutegijatena või täites kliendi omaalgatuslikku tehingukorraldust) ühegi teise isiku, sealhulgas investeerimisühingu nimel selliste finantsinstrumentidega, mille kohta investeerimisanalüüs on tehtud, või seotud finantsinstrumentidega, teades kõnealuse investeerimisanalüüsi tõenäolist ajastust või sisu, mis ei ole avalikkusele ega klientidele kättesaadav ja mida ei saa avalikkusele või klientidele kättesaadavast teabest kergelt järeldada, kuni investeerimisanalüüsi saajatel on olnud piisavalt võimalust selle alusel tegutseda;

b) asjaoludel, mida punktis a ei käsitleta, ei tee finantsanalüütikud ja muud investeerimisanalüüside koostamisega tegelevad asjaomased isikud finantsinstrumentidega, mille kohta investeerimisanalüüs on tehtud, või seotud finantsinstrumentidega isiklikke tehinguid, kui see on vastuolus kehtivate soovitustega, välja arvatud erandlikel asjaoludel ja ühingu juriidilise või vastavuskontrolli funktsiooni täitja eelneva nõusoleku korral;

c) esineb füüsiline eraldatus investeerimisanalüüsi koostamisel osalenud finantsanalüütikute ning teiste asjaomaste isikute vahel, kelle kohustused või ärihuvid võivad sattuda konflikti nende isikute huvidega, kellele investeerimisanalüüs levitatakse, või kui seda ei peeta ühingu suuruse ja organisatsiooni ning tema tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse puhul asjakohaseks, siis asjakohaste alternatiivsete teabetõkete seadmine ja rakendamine;

d) investeerimisühingud, finantsanalüütikud ja muud investeerimisanalüüside koostamisega tegelevad asjaomased isikud ei võta vastu hüvesid isikutelt, kellel on investeerimisanalüüsi sisuga seoses olulised huvid;

e) investeerimisühingud, finantsanalüütikud ja muud investeerimisanalüüside koostamisega tegelevad asjaomased isikud ei luba emitentidele soodsaid analüüsi tulemusi;

f) emitentidel, muudel asjaomastel isikutel kui finantsanalüütikutel ja teistel isikutel ei ole lubatud enne investeerimisanalüüsi avaldamist tutvuda investeerimisanalüüside projektidega analüüsis esitatud faktiliste andmete täpsuse kontrollimiseks või mis tahes muul eesmärgil kui ühingu juriidiliste kohustuste täitmise kontrollimiseks, kui projekt hõlmab soovitusi või sihthinda.

Käesolevas lõikes tähendab „seotud finantsinstrument“ finantsinstrumenti, mille hinda mõjutab oluliselt sellise teise finantsinstrumendi hinnadünaamika, mille kohta investeerimisanalüüs on koostatud, ja mis hõlmab selle teise finantsinstrumendi alusel sõlmitud tuletisinstrumente.

3. Investeerimisühingud, kes levitavad teise isiku koostatud investeerimisanalüüse avalikkusele või klientidele, on vabastatud lõike 1 täitmisest, kui täidetud on järgmised kriteeriumid:

a) investeerimisanalüüse koostav isik ei kuulu investeerimisühinguga samasse gruppi;

b) investeerimisühing ei muuda oluliselt investeerimisanalüüsis esitatud soovitusi;

c) investeerimisühing ei esita investeerimisanalüüsi selliselt, nagu see oleks tema koostatud;

d) investeerimisühing kontrollib, et analüüsi koostaja suhtes kohaldatakse asjaomase analüüsi koostamisega seoses nõudeid, mis on samaväärsed käesoleva määruse kohaste nõuetega, või et analüüsi koostaja on kehtestanud korra, millega sellised nõuded on ette nähtud.

Artikkel 38

Täiendavad üldnõuded seoses väärtpaberite emissiooni tagamise või väärtpaberite pakkumisega

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ning artiklid 23 ja 24)

1. Investeerimisühingud, mis pakuvad ettevõtte finantsstrateegia alast nõustamist, nagu on sätestatud I lisa B jao punktis 3, ja osutavad väärtpaberite emissiooni tagamise või finantsinstrumentide pakkumise teenust, rakendavad enne pakkumise haldamise volituse vastuvõtmist korda, et teavitada emitendist klienti järgmisest:

a) ühingu pakutavad erinevad rahastamisvõimalused ning viide iga võimalusega seotud tehingukulude summale;

b) pakkumise hinnakujundust käsitleva ettevõtte finantsnõustamise ajakava ja protsess;

c) pakkumise esitamist käsitleva ettevõtte finantsnõustamise ajakava ja protsess;

d) sihtinvestorite andmed, kellele ühing kavatseb finantsinstrumente pakkuda;

e) finantsinstrumentide hinna ja jaotamise kohta ettevõtte finantsnõustamise pakkumisel osalevate asjaomaste isikute ametinimetused ja osakonnad ning

f) ühingu kord selliste huvide konfliktide ärahoidmiseks või juhtimiseks, mis võivad tekkida siis, kui ühing emiteerib asjaomaseid finantsinstrumente oma investorist klientidele või enda nimel.

2. Investeerimisühingud rakendavad tsentraliseeritud protsessi, et tuvastada kõik ühingu väärtpaberite emissiooni tagamise ja pakkumise toimingud ning registreerida see teave, ning mis sisaldab kuupäeva, millal äriühingut teavitati võimalikest väärtpaberite emissiooni tagamise ja pakkumise toimingutest. Ühingud tuvastavad kõik võimalikud huvide konfliktid, mis tulenevad investeerimisühingu või grupi muust tegevusest, ning rakendavad asjakohast konfliktide juhtimise menetlust. Juhtudel, mil investeerimisühing ei saa lahendada huvide konflikti asjakohase menetluse rakendamise kaudu, ei osale investeerimisühing toimingus.

3. Täitmis- ja analüüsiteenuseid pakkuvad ning väärtpaberite emissiooni tagamise ja pakkumisega tegelevad investeerimisühingud tagavad piisava kontrolli, et lahendada võimalikud huvide konfliktid nende tegevuste ning oma eri klientide vahel, kes neid teenuseid kasutavad.

Artikkel 39

Täiendavad nõuded seoses finantsinstrumentide emiteerimisega seotud pakkumiste hinnakujundusega

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ning artiklid 23 ja 24)

1. Investeerimisühingud rakendavad süsteeme, kontrolli ja menetlusi, et tuvastada ning ära hoida või juhtida huvide konflikte, mis tekivad seoses emissiooni võimaliku üle- või alahindamisega või protsessi asjaomaste poolte kaasamisega. Investeerimisühingud kehtestavad, rakendavad ja kohaldavad eelkõige vähemalt sisekorda, et tagada mõlema järgmise tingimuse täitmine:

a) pakkumise hinnakujundus ei edenda teiste klientide ega ühingu enda huve viisil, mis võib olla konfliktis emitendist kliendi huvidega ning

b) sellise olukorra ärahoidmine või lahendamine, kus ühingu investorist klientidele teenuste osutamise eest vastutavad isikud osalevad otse selliste otsuste tegemisel, mis käsitlevad emitendist kliendile hinnakujunduse kohta pakutavat ettevõtte finantsnõustamist.

2. Investeerimisühingud annavad klientidele teavet selle kohta, kuidas määratakse kindlaks soovitused pakkumise hinna ja seonduvate tähtaegade kohta. Eelkõige teavitab ühing emitendist klienti ja kaasab ta seoses mis tahes riskimaandus- või stabiliseerimisstrateegiatega, mida ta kavatseb pakkumise suhtes kasutada, sealhulgas sellega, kuidas need strateegiad võivad mõjutada emitendist klientide huve. Pakkumisprotsessi jooksul astuvad ühingud ka kõik mõistlikud sammud, et hoida emitendist klienti kursis emissiooni hinnakujunduse arenguga.

Artikkel 40

Täiendavad nõuded seoses väärtpaberite pakkumisega

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ning artiklid 23 ja 24)

1. Finantsinstrumente pakkuvad investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad tõhusa korra, et hoiduda väärtpaberite pakkumise kohta selliste soovituste andmisest, mida kohatult mõjutavad olemasolevad või tulevased suhted, ning kohaldavad seda jätkuvalt.

2. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad tõhusa sisekorra, et ära hoida ja juhtida huvide konflikte, mis tekivad juhul, kui ühingu investorist klientidele teenuste osutamise eest vastutavad isikud osalevad otse selliste otsuste tegemisel, mis käsitlevad emitendist kliendile jaotamise kohta soovituste andmist, ning kohaldavad seda jätkuvalt.

3. Investeerimisühingud ei aktsepteeri ühtegi kolmanda isiku makset või hüve, kui see makse või hüve ei vasta direktiivi 2014/65/EL artiklis 24 sätestatud hüvede nõuetele. Eelkõige loetakse järgmised tavad nendele nõuetele mittevastavaks ja seega mitteaktsepteeritavaks:

a) jaotamine, mis tehakse ebaproportsionaalselt kõrgete tasude maksmise ajendamiseks mitteseotud teenuste eest, mida investeerimisühing osutab (ingl k laddering), näiteks investorist kliendi makstavad ebaproportsionaalselt kõrged teenus- või komisjonitasud või ebaproportsionaalselt suur ärimaht investorist kliendi makstava komisjonitasu tavapärasel tasemel emissiooni jaotamise saamise eest;

b) jaotamine, mis tehakse olemasoleva või potentsiaalse emitendist kliendi kõrgema juhtkonna liikmele või juhtivametnikule ettevõtte rahastamistegevuse tulevase või varasema võimaldamise eest (ingl k spinning);

c) jaotamine, mille selge või varjatud tingimus on tulevaste korralduste saamine või mis tahes muu teenuse ostmine investeerimisühingult investorist kliendi või mis tahes üksuse poolt, kus investor on juhtivametnik.

4. Investeerimisühingud kehtestavad ja rakendavad jaotamispoliitika, milles sätestatakse jaotamist käsitlevate soovituste koostamise protsess, ning kohaldavad seda jätkuvalt. Jaotamispoliitika esitatakse emitendist kliendile enne väärtpaberite pakkumise teenuste osutamises kokkuleppimist. Poliitikas sätestatakse asjakohane teave, mis on selles etapis kättesaadav, emissiooni kavandatava jaotamismetoodika kohta.

5. Investeerimisühingud kaasavad emitendist kliendi väärtpaberite pakkumise protsessi käsitlevatesse aruteludesse, et ühing saaks mõista ja võtta arvesse kliendi huve ja eesmärke. Investeerimisühing hangib tehingu jaoks emitendist kliendi nõusoleku oma kavandatavale jaotamisele kliendi liigi järgi vastavalt jaotamispoliitikale.

Artikkel 41

Täiendavad nõuded seoses nõustamise, turustamise ja investeerimisühingu väärtpaberite pakkumisega oma klientidele

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ning artiklid 23 ja 24)

1. Investeerimisühingud rakendavad süsteeme, kontrolli ja menetlusi, et tuvastada ja lahendada huvide konflikte, mis tekivad investeerimisteenuse pakkumisel investorist kliendile, et osaleda uues emissioonis, kui investeerimisühing saab komisjoni- või teenustasu või mis tahes rahalisi või mitterahalisi hüvesid seoses emissiooni korraldamisega. Kõik komisjoni- või teenustasud või rahalised või mitterahalised hüved peavad vastama direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõigete 7, 8 ja 9 nõuetele ja olema dokumenteeritud investeerimisühingu huvide konfliktide juhtimise poliitikas ning kajastuma ühingu hüvede korras.

2. Investeerimisühingud, kes osalevad enda või endaga samasse gruppi kuuluvate üksuste emiteeritud finantsinstrumentide pakkumisel oma klientidele, sealhulgas krediidiasutuste korral oma olemasolevatele hoiustajatest klientidele või oma grupi üksuste hallatavatele investeerimisfondidele, kehtestavad ja rakendavad selge ja tõhusa korra võimalike huvide konfliktide tuvastamiseks, ärahoidmiseks ja haldamiseks, mis ilmnevad seoses seda liiki tegevusega, ning kohaldavad seda jätkuvalt. Selles korras käsitletakse ka sellises tegevuses osalemast hoidumist, kus huvide konflikte ei saa nõuetekohaselt lahendada, et hoida ära kahjulik mõju klientidele.

3. Kui on nõutav huvide konflikti avalikustamine, peavad investeerimisühingud täitma artikli 34 lõike 4 nõudeid, mis hõlmavad sellise tegevusega kaasnevate huvide konfliktide laadi ja allikate selgitamist ning andmete esitamist selliste tavadega seotud eririskide kohta, et võimaldada klientidel teha teadlik investeerimisotsus.

4. Investeerimisühingud, kes pakuvad enda või endaga samasse gruppi kuuluvate üksuste emiteeritud finantsinstrumente oma klientidele, ning neid instrumente on arvesse võetud usaldatavusnõuete arvutamisel, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013, ( 8 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL ( 9 ) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL, ( 10 ) esitavad nendele klientidele täiendavat teavet, mis selgitab finantsinstrumendi ja pangahoiuste erinevusi tootluse, riski, likviidsuse ja kaitse poolest, mida pakutakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/49/EL ( 11 ).

Artikkel 42

Täiendavad nõuded seoses laenuvõtmise või -andmisega väärtpaberite emissiooni tagamise või väärtpaberite pakkumise kontekstis

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ning artiklid 23 ja 24)

1. Kui mis tahes eelneva laenu või krediidi, mille investeerimisühing või temaga samasse gruppi kuuluv üksus on andnud emitendist kliendile, võib tagasi maksta emissiooni tuluga, siis peab investeerimisühing rakendama korda, et tuvastada ning hoida ära või lahendada selle tulemusena tekkida võivaid huvide konflikte.

2. Kui huvide konfliktide lahendamiseks kehtestatud kord osutub ebapiisavaks, et tagada emitendist kliendi kahjustamise riski ärahoidmine, avaldab investeerimisühing emitendist kliendile asjaomased huvide konfliktid, mis on tekkinud seoses nende või grupi üksuste tegevusega laenuandjana ning seoses nende väärtpaberite pakkumisega seotud tegevusega.

3. Investeerimisühingute huvide konfliktide juhtimise poliitika nõuab teabe jagamist emitendi rahalise seisundi kohta laenuandjatena tegutsevate grupi üksustega, tingimusel, et sellega ei rikuta ühingu poolt kliendi huvide kaitseks seatud teabetõkkeid.

Artikkel 43

Arvestuse pidamine seoses väärtpaberite emissiooni tagamise või väärtpaberite pakkumisega

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõige 3 ning artiklid 23 ja 24)

Investeerimisühingud peavad arvestust klientidelt saadud juhiste sisu ja aja kohta. Iga tegevuse puhul tehtud jaotamisotsuste arvestust peetakse selleks, et tagada täielik kontrolljälg klientide kontodel registreeritud muudatuste ja investeerimisühingult saadud suuniste vahel. Eelkõige on igale investorist kliendile tehtud lõplik jaotamine selgelt põhjendatud ja salvestatud. Täielik kontrolljälg emissiooni tagamise ja väärtpaberite pakkumise protsessis tehakse pädevatele asutustele nõudmise korral kättesaadavaks.







III PEATÜKK

INVESTEERIMISÜHINGUTE TEGEVUSTINGIMUSED







1. JAGU

Klientidele ja potentsiaalsetele klientidele esitatav teave

Artikkel 44

Õiglased, selged ja mitteeksitavad teabenõuded

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 3)

1. Investeerimisühingud peavad tagama, et kogu teave (sealhulgas reklaamteated), mille nad on suunanud jae- või kutselistele klientidele või potentsiaalsetele jae- või kutselistele klientidele või mida nad levitavad selliselt, et see tõenäoliselt jõuab kõnealuste klientideni, vastab lõigetes 2–8 esitatud tingimustele.

2. Investeerimisühing tagab, et lõikes 1 osutatud teave vastab järgmistele tingimustele:

a) teave hõlmab investeerimisühingu nime;

b) teave on täpne ning annab alati õiglaselt ja silmatorkavalt märku mis tahes asjaomastest riskidest, kui viidatakse investeerimisteenusest või finantsinstrumendist saadavale võimalikule kasule;

c) teabe esitamisel kasutatakse asjaomastele riskidele viitamisel sellist kirjasuurust, mis on vähemalt võrdne kogu esitatava teabe valdava kirjasuurusega, samuti kujundust, mis tagab selle viite silmapaistvuse;

d) teave on piisav selleks ja esitatud selliselt, et see oleks tõenäoliselt mõistetav sellise sihtrühma keskmisele liikmele, kellele see on suunatud või kes on tõenäoliselt selle saajaks;

e) teabes ei varjata, vähendata ega muudeta ebaselgeks olulisi elemente, seisukohti ja hoiatusi;

f) teave esitatakse järjepidevalt samas keeles kõikides esitatava teabe vormides ja turundusmaterjalides, mis antakse igale kliendile, välja arvatud juhul, kui klient on nõustunud saama teavet rohkem kui ühes keeles;

g) teave on kasutatava suhtlusvahendi suhtes aja- ja asjakohane.

3. Kui teabega võrreldakse investeerimis- või kõrvalteenuseid, finantsinstrumente või neid osutavaid isikuid, tagavad investeerimisühingud järgmiste tingimuste täitmise:

a) võrdlus on asjakohane ning esitatud õiglasel ja tasakaalustatud viisil;

b) täpsustatud on võrdluseks kasutatud teabeallikad;

c) näidatakse, millised olid võrdluse tegemiseks kasutatud peamised faktid ja eeldused.

4. Kui teabes on viidatud finantsinstrumendi, finantsindeksi või investeerimisteenuse varasemale tulemusele, tagavad investeerimisühingud järgmiste tingimuste täitmise:

a) kõnealust viidet ei esitata teates kõige silmatorkavamana;

b) teabes on esitatud asjakohane tulemust käsitlev teave viie eelneva aasta kohta või kui finantsinstrumenti on pakutud, finantsindeksit koostatud või investeerimisteenust osutatud alla viie aasta, siis kogu selle pakkumise, koostamise või osutamise aja kohta või sellise pikema perioodi kohta, nagu ühing otsustab, ning kõnealune tulemust käsitlev teave peab kõigil juhtudel põhinema tervetel 12-kuulistel perioodidel;

c) vaatlusperiood ja teabe allikas on selgelt esitatud;

d) teabes on esitatud selgesõnaline hoiatus selle kohta, et andmed kajastavad minevikku ja et varasem tulemus ei ole tulevase tulemuse usaldusväärne näitaja;

e) kui viide põhineb arvandmetel, mis on esitatud muus valuutas kui selle liikmesriigi oma, mille resident on jaeklient või potentsiaalne jaeklient, näidatakse see valuuta selgelt ära ja lisatakse hoiatus selle kohta, et tulu võib valuutakursi kõikumise tõttu suureneda või väheneda;

f) kui viide põhineb brutotulemusel, avaldatakse vahendustasude, teenustasude või muude tasude mõju.

5. Kui teave hõlmab modelleeritud varasemat tulemust või kui teabes on sellele viidatud, siis tagavad investeerimisühingud selle, et teave on finantsinstrumendi või finantsindeksiga seotud ning täidetud on järgmised tingimused:

a) modelleeritud varasem tulemus põhineb ühe või mitme sellise finantsinstrumendi või finantsindeksi tegelikul varasemal tulemusel, mis on asjaomase finantsinstrumendiga samalaadne või olulisel määral samalaadne või on selle alusvaraks;

b) punktis a osutatud tegeliku varasema tulemusega seoses on täidetud lõike 4 punktides a–c, e ja f esitatud tingimused;

c) teabes on esitatud selgesõnaline hoiatus selle kohta, et andmed kajastavad modelleeritud varasemat tulemust ja et varasem tulemus ei ole tulevase tulemuse usaldusväärne näitaja.

6. Kui teabes on esitatud tulevase tulemuse prognoos, siis tagavad investeerimisühingud järgmiste tingimuste täitmise:

a) teave ei põhine modelleeritud varasemal tulemusel ega viita sellele;

b) teave tugineb mõistlikele eeldustele, mida toetavad objektiivsed andmed;

c) kui teave põhineb brutotulemusel, avaldatakse vahendustasude, teenustasude või muude tasude mõju;

d) teave põhineb tulemusestsenaariumidel eri turutingimuste puhul (nii negatiivsed kui ka positiivsed stsenaariumid) ning kajastab analüüsis hõlmatud teatavat liiki instrumentide laadi ja riske;

e) teabes on esitatud selgesõnaline hoiatus selle kohta, et selline prognoos ei ole tulevase tulemuse usaldusväärne näitaja.

7. Kui teabes viidatakse konkreetsele maksukäsitlusele, peab teabes silmatorkaval viisil teada andma, et maksukäsitlus sõltub iga kliendiga seonduvatest individuaalsetest asjaoludest ja et see võib tulevikus muutuda.

8. Teabes ei tohi kasutada ühegi pädeva asutuse nime sellisel viisil, millest võiks järeldada, nagu oleks asjaomane asutus investeerimisühingu toodetele või teenustele kinnituse või heakskiidu andnud, ega viisil, millest võiks jääda selline mulje.

Artikkel 45

Klientide liigitusega seotud teave

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4)

1. Investeerimisühingud teavitavad uusi kliente ja olemasolevaid kliente, kelle investeerimisühing on direktiivi 2014/65/EL nõuete kohaselt äsja liigitanud, sellest, et nad on liigitatud kas jae- või kutseliseks kliendiks või võrdseks vastaspooleks vastavalt kõnealusele direktiivile.

2. Investeerimisühingud teavitavad kliente püsival andmekandjal kliendi õigustest taotleda enda teistsugust liigitamist ja teistsuguse liigitusega kaasneda võivatest piirangutest kliendi kaitstuse tasemes.

3. Investeerimisühingud võivad kas oma algatusel või kliendi taotlusel kohelda klienti järgmiselt:

a) kas kutselise või jaekliendina, kui muul juhul võiks kõnealuse kliendi liigitada võrdseks vastaspooleks vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 30 lõikele 2;

b) jaekliendina, kui kõnealust klienti loetakse direktiivi 2014/65/EL II lisa I jao kohaselt kutseliseks kliendiks.

Artikkel 46

Klientidele esitatava teabe üldnõuded

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4)

1. Investeerimisühingud esitavad piisava ajavaruga enne, kui investeerimis- või kõrvalteenuste osutamise leping on kliendi või potentsiaalse kliendi jaoks siduvaks muutunud, või enne seda, kui talle hakatakse kõnealuseid teenuseid osutama, olenevalt sellest, kumb toimub varem, kõnealusele kliendile või potentsiaalsele kliendile järgmise teabe:

a) mis tahes sellise lepingu tingimused;

b) artikli 47 kohaselt nõutav kõnealuse lepinguga või kõnealuste investeerimis- või kõrvalteenustega seonduv teave.

2. Investeerimisühingud esitavad piisava ajavaruga enne klientidele või potentsiaalsetele klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamist artiklite 47–50 kohase teabe.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave esitatakse püsival andmekandjal või veebisaidil (kui seda ei käsitleta püsiva andmekandjana), tingimusel et täidetud on artikli 3 lõikes 2 täpsustatud tingimused.

4. Investeerimisühingud teavitavad klienti piisava ajavaruga mis tahes olulistest muutustest artiklite 47–50 kohaselt esitatud teabes, mis seondub teenusega, mida ühing kõnealusele kliendile osutab. Kui teave, millega kõnealune teavitus seondub, oli esitatud püsival andmekandjal, esitatakse ka kõnealune teavitus püsival andmekandjal.

5. Investeerimisühingud tagavad reklaamteadetes esitatud teabe vastavuse mis tahes teabele, mille ühing on klientidele investeerimis- ja kõrvalteenuste osutamise käigus esitanud.

6. Kui reklaamteates on esitatud järgmist laadi pakkumine või kutse ja täpsustatud vastamise viis või esitatud ankeet, millega vastuse võib saata, esitatakse reklaamteates selline artiklites 47–50 osutatud teave, mis on kõnealuse pakkumise või kutse puhul asjakohane:

a) pakkumine finantsinstrumendiga või investeerimis- ja kõrvalteenusega seonduva lepingu sõlmimiseks mis tahes isikuga, kes reklaamile vastab;

b) kutse mis tahes isikule, kes reklaamile vastab, esitada pakkumine finantsinstrumendiga või investeerimis- ja kõrvalteenusega seonduva lepingu sõlmimiseks.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui potentsiaalne klient peab reklaamteates esitatud pakkumisele või kutsele vastamiseks tutvuma muu dokumendi või muude dokumentidega, mis üksikult või koos sisaldavad seda teavet.

Artikkel 47

Klientidele ja potentsiaalsetele klientidele investeerimisühingu ja tema teenuste kohta esitatav teave

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4)

1. Investeerimisühingud esitavad klientidele või potentsiaalsetele klientidele vajaduse korral järgmise üldise teabe:

a) investeerimisühingu nimi ja aadress ning kontaktandmed, mis on vajalikud selleks, et klient saaks ühinguga tulemuslikult suhelda;

b) keel, milles klient võib investeerimisühinguga suhelda ja ühingult dokumente ja muud teavet saada;

c) teabeedastusviisid, mida kasutatakse investeerimisühingu ja kliendi vahelises suhtluses ja mis vajaduse korral hõlmavad korralduste saatmise ja vastuvõtmise viise;

d) kinnitus selle kohta, et investeerimisühing omab tegevusluba, ja asjaomase tegevusloa väljastanud pädeva asutuse nimi ja kontaktaadress;

e) kui investeerimisühing tegutseb seotud vahendaja kaudu, siis asjakohane kinnitus selle kohta, milles tuleb täpsustada ka liikmesriik, kus kõnealune seotud vahendaja on registreeritud;

f) teenuse osutamist käsitlevate, investeerimisühingu poolt vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõikele 6 kliendile esitatavate aruannete iseloom, sagedus ja aeg;

g) kui investeerimisühing hoiab kliendi finantsinstrumente või kliendi vahendeid, siis kokkuvõtlik kirjeldus meetmetest, mida investeerimisühing rakendab kliendi varade kaitse tagamiseks, sealhulgas kokkuvõtlikud andmed mis tahes asjakohase investeeringute ja hoiuste tagamise skeemi kohta, mida kohaldatakse ühingu suhtes tulenevalt tema tegevusest liikmesriigis;

h) investeerimisühingu artikli 34 kohaselt rakendatava huvide konfliktide juhtimise poliitika kirjeldus, mille võib esitada kokkuvõtlikus vormis;

i) kliendi nõudmise korral täiendavad andmed kõnealuse huvide konfliktide juhtimise poliitika kohta püsival andmekandjal või veebisaidil (kui seda ei käsitleta püsiva andmekandjana), tingimusel et täidetud on artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimused.

Punktides a–i loetletud teave esitatakse piisava ajavaruga enne klientidele või potentsiaalsetele klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamist.

2. Selleks et kliendil, kellele teenust osutatakse, oleks võimalik ühingu tulemusi hinnata, rakendavad investeerimisühingud väärtpaberiportfelli valitsemise teenuse osutamisel asjakohast hindamis- ja võrdlusmeetodit, näiteks asjakohast võrdlusalust, mis põhineb kliendi investeerimiseesmärkidel ja kliendi portfelli kuuluvate finantsinstrumentide liikidel.

3. Kui investeerimisühingud teevad ettepaneku väärtpaberiportfelli valitsemise teenuste osutamiseks kliendile või potentsiaalsele kliendile, siis esitavad nad talle lisaks lõike 1 kohaselt nõutavale teabele ka selle järgnevast teabest, mis on asjaomasel juhul asjakohane:

a) teave kliendi portfelli kuuluvate finantsinstrumentide hindamise meetodi ja sageduse kohta;

b) andmed kõigi kliendi portfelli kuuluvate finantsinstrumentide või vahendite või neist mingi osa suhtes rakendatava väärtpaberiportfelli valitsemise delegeerimise kohta;

c) täpsustus mis tahes võrdlusaluse kohta, mida kasutatakse kliendi portfelli tulemuse hindamisel;

d) kliendi portfelli kuuluda võivate finantsinstrumentide liigid ja nende instrumentidega teha võidavate tehingute liigid, sealhulgas mis tahes piirangud;

e) valitsemise eesmärgid, riski tase, mida tuleb arvesse võtta portfelli valitseja poolses väärtpaberiportfelli valitsemise rakendamises, ja väärtpaberiportfelli valitsemise mis tahes konkreetsed piirangud.

Punktides a–e loetletud teave esitatakse piisava ajavaruga enne klientidele või potentsiaalsetele klientidele investeerimis- või kõrvalteenuste osutamist.

Artikkel 48

Teave finantsinstrumentide kohta

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 24 lõige 4)

1. Investeerimisühingud esitavad klientidele või potentsiaalsetele klientidele aegsasti enne investeerimis- või kõrvalteenuste osutamist finantsinstrumentide laadi ja nendega seotud riskide üldise kirjelduse, võttes eelkõige arvesse seda, kas klient liigitub jae- või kutseliseks kliendiks või võrdseks vastaspooleks. See kirjeldus selgitab asjaomase konkreetset liiki instrumendi olemust, finantsinstrumendi toimimist ja tulemusi teistsugustel turutingimustel (sealhulgas nii positiivsetel kui ka negatiivsetel) ning konkreetselt seda liiki instrumendiga seotud riske põhjalikkusega, mis on piisav võimaldamaks kliendil teha teadlikke investeerimisotsuseid.

2. Kui see on konkreetset liiki instrumendi ning kliendi liigi ja teadmiste taseme puhul asjakohane, hõlmab lõikes 1 osutatud riskide kirjeldus järgmist:

a) asjaomast liiki finantsinstrumentidega seotud riskid, sealhulgas selgitus finantsvõimenduse ja selle mõju ning kogu investeeringu kaotamise riski kohta, sealhulgas emitendi maksejõuetuse või seonduvate sündmustega, nagu kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisega seotud riskid;

b) asjaomaste instrumentide hinna volatiilsus ning võimalikud piirangud, mis on seatud juurdepääsetaval asjaomaste instrumentide turul;

c) teave kapitali väljavõtmise takistuste või piirangute kohta, näiteks mis võivad esineda mittelikviidsete finantsinstrumentide või kindlaksmääratud investeerimistähtajaga finantsinstrumentide korral, sealhulgas näited võimalike väljumismeetodite ja väljumise tagajärgede kohta, võimalikud piirangud ja hinnanguline tähtaeg finantsinstrumendi müügiks enne seda liiki finantsinstrumentidega tehtava tehingu esialgsete kulude hüvitamist;

d) asjaolu, et asjaomaste instrumentidega tehingute tegemisel võivad investori jaoks lisaks instrumentide soetamise kulule lisanduda rahalised kohustused ja muud täiendavad kohustused, sealhulgas tingimuslikud kohustused;

e) mis tahes tagatisenõuded või samalaadsed kohustused, mida kohaldatakse asjaomast liiki instrumentide suhtes.

3. Kui investeerimisühing esitab jaekliendile või potentsiaalsele jaekliendile teavet finantsinstrumendi kohta, mida parasjagu avalikkusele pakutakse, ja selle pakkumisega seoses on avaldatud prospekt vastavalt direktiivile 2003/71/EÜ, teavitab kõnealune ühing aegsasti enne investeerimis- või kõrvalteenuse osutamist klientidele või potentsiaalsetele klientidele neid sellest, kus kõnealune prospekt on avalikkusele kättesaadav.

4. Kui finantsinstrument koosneb kahest või enamast erinevast finantsinstrumendist või -teenusest, esitab investeerimisühing asjakohase kirjelduse finantsinstrumendi õigusliku laadi, selle instrumendi komponentide ja selle kohta, kuidas nende omavahelised mõjud investeeringu riske mõjutavad.

5. Finantsinstrumentide korral, mis hõlmavad tagatist või kapitalikaitset, esitab investeerimisühing kliendile või potentsiaalsele kliendile teavet selle tagatise või kapitalikaitse ulatuse ja laadi kohta. Kui tagatise annab kolmas isik, peab tagatise kohta esitatav teave sisaldama piisavalt üksikasjalikke andmeid garandi ja tagatise kohta, et klien