2006D9017 — ET — 01.07.2009 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

10. november 2006,

Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta

(EKP/2006/17)

(2006/888/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 26.2, ning arvestades järgmist: (1) 5. detsembri 2002 otsust EKP/2002/11 Euroopa Keskpanga (EKP) raamatupidamise aastaaruannete. ( 1 ) kohta tuleb oluliselt muuta. Alates 1. jaanuarist 2007 kasutab Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) välisvaluutatehingute, välisvaluutas vääringustatud finantsinstrumentide ja nendega seotud viitsummade kirjendamisel tekkepõhist arvestust, nagu see on määratletud 10. novembri 2006 suunises EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta ( 2 ) Selguse huvides on soovitatav käesolev otsus uuesti sõnastada. (2) Otsused EKP/2002/11, EKP/2005/12 ja EKP/2006/3, mida käesolev otsus asendab, tunnistatakse kehtetuks. ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

▼M3

1. Suunise EKP/2006/16 artiklis 1 määratletud mõistetel on sama tähendus käesolevas otsuses.

▼B

2. Teisi tehnilisi mõisteid kasutatakse käesolevas otsuses samas tähenduses nagu suunise EKP/2006/16 II lisas.

Artikkel 2

Kohaldamise ulatus

Käesolevas otsuses sätestatud eeskirju kohaldatakse EKP aastaaruannete suhtes, mis hõlmavad bilanssi, EKP bilansivälise raamatupidamisarvestuse kirjeid, kasumiaruannet ja EKP raamatupidamise aastaaruande lisasid.

Artikkel 3

Raamatupidamise põhimõtted

Käesolevas otsuses kohaldatakse raamatupidamise põhimõtteid vastavalt suunise EKP/2006/16 artikli 3 määratlusele.

Artikkel 4

Varade ja kohustuste kajastamine

Finants- või muu vara/kohustus kajastatakse EKP bilansis vaid vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 4.

Artikkel 5

Tekkepõhine ja kassa-/arvelduspõhine arvestus

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise EKP/2006/16 artiklit 5.

II PEATÜKK

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

Artikkel 6

Bilansi ülesehitus

Bilansi ülesehituse aluseks on I lisas esitatud bilansiskeem.

Artikkel 7

Eraldised valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks

Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuse olemust arvestades võib EKP nõukogu kehtestada EKP bilansis eraldise valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks. Nõukogu võtab vastu otsuse eraldise suuruse ja kasutamise osas EKP riskipositsiooni põhjendatud prognoosi alusel.

Artikkel 8

Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad

1. Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui I lisas ei ole märgitud teisiti.

▼M2

2. Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a need, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks) ja mittekaubeldavate väärtpaberite ning finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub aasta lõpus turu keskmise kursi ja hinna alusel.

▼B

3. Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud EUR/USD vahetuskursist ümberhindluspäeval. Ümberhindamine toimub valuutavahetuse puhul valuutapõhiselt hõlmates bilansilisi ja bilansiväliseid tehinguid ning väärtpaberite puhul koodipõhiselt s.t sama ISIN-koodi/liigi alusel, välja arvatud nende väärtpaberite puhul, mis on kajastatud „Muude finantsvarade” all ja mida käsitletakse eraldi positsioonidena.

▼M2

4. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, ja mittekaubeldavad väärtpaberid hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu.

▼B

Artikkel 9

Pöördtehingud

Pöördtehingute üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 8.

▼M2

Artikkel 10

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Kaubeldavate aktsiainstrumentide üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 9.

▼M1

Artikkel 10a

Sünteetilised instrumendid

Sünteetiliste instrumentide raamatupidamine toimub kooskõlas suunise EKP/2006/16 artikliga 9a.

▼B

III PEATÜKK

KASUMI KAJASTAMINE

Artikkel 11

Kasumi kajastamine

1. Kasumi kajastamisele kohaldatakse suunise EKP/2006/16 artikli 11 lõikeid 1, 2, 3, 5 ja 7.

2. Ümberhindluse erikontodel olevaid hoiuseid, mis on laekunud liikmesriigi, mille suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpangalt vastavalt põhikirja artiklile 49.2 kasutatakse realiseerimata kahjumi katmiseks, kui see ületab vastaval ümberhindluse tavakontol kajastatud varasemat ümberhindluskasumit vastavalt suunise EKP/2006/16 artikli 11 lõike 1 punktile c, enne kõnealuse kahjumi katmist vastavalt põhikirja artiklile 33.2. Kulla, valuutade ja väärtpaberite ümberhindluse erikontode positsioone vähendatakse vastavate varade positsioonide vähendamise korral proportsionaalselt.

Artikkel 12

Tehingukulud

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise EKP/2006/16 artiklit 12.

IV PEATÜKK

BILANSIVÄLISTE INSTRUMENTIDE RAAMATUPIDAMISE EESKIRJAD

Artikkel 13

Üldeeskirjad

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise EKP/2006/16 artiklit 13.

Artikkel 14

Välisvaluuta tähtpäevatehingud

Välisvaluuta tähtpäevatehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 14.

Artikkel 15

Valuutavahetustehingud

Valuutavahetustehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 15.

▼M2

Artikkel 16

Futuurid

Futuuride üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 16.

▼B

Artikkel 17

Intressimäära vahetustehingud

Intressimäära vahetustehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 17. Aasta lõpul kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjum amortiseeritakse järgnevatel aastatel lineaarmeetodil. ►M2 Intressimäära vahetuse tähtpäevatehingute puhul algab amortiseerimine tehingu väärtuspäevast. ◄

Artikkel 18

Intressimäära tähtpäevalepingud

Intressimäära tähtpäevalepingute (FRA) raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 18.

Artikkel 19

Tähtpäevatehingud väärtpaberitega

Väärtpaberitega tehtavate tähtpäevatehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 19.

Artikkel 20

Optsioonid

Optsioonide raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2006/16 artiklile 20.

V PEATÜKK

AVALDATUD AASTABILANSID JA KASUMIARUANDED

Artikkel 21

Skeemid

1. EKP avaldatud aastabilansi skeem järgib II lisas toodud skeemi.

2. EKP avaldatud kasumiaruande skeem vastab III lisale.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Eeskirjade täiendamine, kohaldamine ja tõlgendamine

1. EKPSi raamatupidamise ja emissioonitulu komitee (AMICO) annab juhatuse kaudu nõukogule aru EKPS raamatupidamis- ja aruandluseeskirjade täiendamise, kohaldamise ja täitmise osas.

2. Käesoleva otsuse tõlgendamisel võetakse arvesse ettevalmistustööd, ühenduse õigusaktidega ühtlustatud raamatupidamispõhimõtteid ja laialt kasutusele võetud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid.

3. Kui mõnda konkreetset raamatupidamiskäsitlust ei ole käesolevas otsuses sätestatud ja puudub nõukogu vastupidine otsus, järgib EKP hindamispõhimõtteid vastavalt Euroopa Liidu poolt kasutusele võetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, mis on asjakohased EKP tegevuse ja raamatupidamisarvestuse suhtes.

Artikkel 23

Kehtetuks tunnistamine

Otsused EKP/2002/11, EKP/2005/12 ja EKP/2006/3 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsustele käsitletakse viidetena käesolevale otsusele ja loetakse vastavalt vastavustabelile IV lisas.

Artikkel 24

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2007.

I LISA

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

Märkus: numeratsioon seondub bilansiskeemiga II lisas.

▼M3



VARAD Bilansikirje Bilansikirjete sisu liigitus Hindamispõhimõte 1. Kuld ja nõuded kullas Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: i) kullasisalduse muutmine ja ii) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe pangapäeva Turuväärtus 2. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala 2.1. Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) a) Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)) Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all a) Laenuõigused reservkvoodi piires (neto) Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel b) Laenueriõigused Laenueriõiguste seisud (bruto) b) Laenueriõigused Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel c) Muud nõuded Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused subsideeritud pikaajalise krediidiliini raames c) Muud nõuded Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel 2.2. Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad a) Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud a) Saldod pankades väljaspool euroala Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel b) Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid b)i) Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind ja valuutavahetuse turukurss Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b)ii) Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b)iii) Mittekaubeldavad väärtpaberid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b)iv) Kaubeldavad aktsiainstrumendid Turuhind ja valuutavahetuse turukurss c) Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all c) Välislaenud Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel d) Muud välisvarad Euroalavälised pangatähed ja mündid d) Muud välisvarad Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel 3. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu a) Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all Euroala residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid a)i) Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind ja valuutavahetuse turukurss Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse a)ii) Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse a)iii) Mittekaubeldavad väärtpaberid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse a)iv) Kaubeldavad aktsiainstrumendid Turuhind ja valuutavahetuse turukurss b) Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje „Muud finantsvarad” all Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine b) Muud nõuded Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel 4. Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 4.1. Saldod pankades, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud a) Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldusega a) Saldod pankades väljaspool euroala Nimiväärtus b) Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid b)i) Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b)ii) Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b)iii) Mittekaubeldavad väärtpaberid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b)iv) Kaubeldavad aktsiainstrumendid Turuhind c) Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all c) Laenud väljaspool euroala Hoiused nimiväärtuses d) Euroalaväliste üksuste poolt emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast d)i) Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Üle-/alakurss amortiseeritakse d)ii) Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse d)iii) Mittekaubeldavad väärtpaberid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse 4.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele Nimiväärtus 5. Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika toimingutega Kirjed 5.1 kuni 5.5: tehingud kooskõlas vastavate rahapoliitika instrumentidega, mis on kirjeldatud 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) (1) I lisas 5.1. Põhilised refinantseerimistehingud Regulaarsed iganädalased likviidsust andvad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud Nimiväärtus või repokulu 5.2. Pikemaajalised refinantseerimistehingud Regulaarsed igakuised likviidsust andvad ja üldjuhul kolmekuulise tähtajaga pöördtehingud Nimiväärtus või repokulu 5.3. Tasanduse pöördtehingud Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral Nimiväärtus või repokulu 5.4. Struktuursed pöördtehingud Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes Nimiväärtus või repokulu 5.5. Laenamise püsivõimalus Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatise vastu (püsivõimalus) Nimiväärtus või repokulu 5.6. Lisatagatise nõuetega seotud laenud Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse suurenemist seoses kõnealustele krediidiasutustele antud muu laenuga Nimiväärtus või kulu 6. Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega, mis on aktivakirjel „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muud nõuded. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika tehingutega Nimiväärtus või kulu 7. Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1. Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid Euroalal emiteeritud väärtpaberid, mida hoitakse rahapoliitika eesmärgil. Tasanduseks ostetud EKP võlakirjad i) Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse ii) Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iii) Mittekaubeldavad väärtpaberid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse 7.2. Muud väärtpaberid Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all; eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sealhulgas valitsussektori väärtpaberid EMU-eelsest ajast. Aktsiainstrumendid i) Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse ii) Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iii) Mittekaubeldavad väärtpaberid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iv) Kaubeldavad aktsiainstrumendid Turuhind 8. Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad EMU-eelsed nõuded valitsussektori vastu (mittekaubeldavad väärtpaberid, laenud) Hoiused/laenud nimiväärtuses, mittekaubeldavad väärtpaberid soetusmaksumuses 9. Eurosüsteemisisesed nõuded 9.1. EKP võlakirjade emiteerimist tagavate lihtvekslitega seotud nõuded Ainult EKP bilansikirje RKPde poolt emiteeritud lihtvekslid, mis tulenevad edasiantavast (back-to-back) lepingust seoses EKP võlakirjadega Nimiväärtus 9.2. Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded, vastavalt 6. detsembri 2001. aasta otsusele EKP/2001/15 euro pangatähtede emissiooni kohta (2) Nimiväärtus 9.3. Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) Järgmiste allkirjete netoseisud: a) netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” a) Nimiväärtus b) Muud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine RKPdele b) Nimiväärtus 10. Lõpetamata arveldused Arvelduskontode saldode (nõuded), arveldamine, sh kogumisel olevad tšekid Nimiväärtus 11. Muud varad 11.1. Euroala mündid Euro mündid Nimiväärtus 11.2. Materiaalne ja immateriaalne põhivara Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara Kulud miinus amortisatsioon Amortisatsioon on amortiseeritava osa süstemaatiline eraldamine varast selle kasuliku tööea jooksul. Kasulik tööiga on periood, mille jooksul põhivara on eelduslikult võimalik üksuse poolt kasutada. Üksikute põhivara liikide kasuliku tööea kestuse võib süstemaatiliselt läbi vaadata, kui ootused erinevad varasematest hinnangutest. Oluline põhivara võib koosneda osadest, millel on erinevad kasulikud tööead. Selliste osade kasulikku tööiga tuleb hinnata eraldi. Immateriaalse vara kulud hõlmavad immateriaalse vara soetushinda. Hinnata tuleb muid otseseid ja kaudseid kulusid. Kulude kapitaliseerimine: piirmäärani (ilma käibemaksuta alla 10 000 euro: ei kapitaliseerita) 11.3. Muud finantsvarad — Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad — Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) — Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all a) Kaubeldavad aktsiainstrumendid Turuväärtus b) Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad aktsiainstrumendid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust c) Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused Puhasväärtus d) Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Üle-/alakurss amortiseeritakse e) Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse f) Mittekaubeldavad väärtpaberid Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust g) Saldod pankades ja laenud Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas 11.4. Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon valuutavahetuse turukursiga 11.5. Viitlaekumised ja ettemakstud kulud Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress (s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress) Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel 11.6. Mitmesugused muud varad a) Ettemaksed, laenud, muud vähem tähtsad kirjed. Usalduslaenud. a) Nimiväärtus või kulu b) Klientide kullahoiustega seotud investeeringud b) Turuväärtus c) Pensioni netovara c) Artikli 22 lõike 3 kohaselt 12. Aruandeaasta kahjum Nimiväärtus (1) EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1. (2) EÜT L 337, 20.12.2001, lk 52.

▼B



KOHUSTUSED Bilansikirje Bilansikirjete sisu liigitus Hindamispõhimõte 1 Ringluses olevad pangatähed EKP emiteeritud euro pangatähed vastavalt otsusele EKP/2001/15 Nominaalväärtus 2 Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele Punktid 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused nagu on kirjeldatud suunise EKP/2000/7 I lisas 2.1 Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) Vastavalt põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks Nominaalväärtus 2.2 Hoiustamise püsivoimalus Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus) Nominaalväärtus 2.3 Tähtajalised hoiused Tasandustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks Nominaalväärtus 2.4 Tasanduse pöördtehingud Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks Nominaalväärtus või repo maksumus 2.5 Lisatagatise nõuetega seotud hoiused Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega Nominaalväärtus 3 Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika toimingutega. Ei sisalda krediidiasutuste arvelduskontosid Nominaalväärtus või repo maksumus 4 EKP emiteeritud võlakirjad Üksnes EKP bilansikirje. Võlakirjad vastavalt kirjeldusele suunise EKP/2000/7 I lisas. Nullkupongiga väärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil Nominaalväärtus 5 Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1 Valitsussektor Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused Nominaalväärtus 5.2 Muud kohustused Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantsasutuste jooksvad arved - vt kohustuste kirje 2.1 jne, arvelduskontod; samuti tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused Nominaalväärtus 6 Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused, sealhulgas makse eesmärgiga kontod ja reservi juhtimise kontod, mis kuuluvad teistele pankadele, keskpankadele, rahvusvahelistele/riigiülestele asutustele, sealhulgas Euroopa Ühenduste Komisjonile; samuti teiste hoiustajate arvelduskontod. Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamiseks. Eurot mitte kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankade ►M1 TARGET/TARGET2 ◄ i kontode saldod Nominaalväärtus või repo maksumus 7 Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad Nominaalväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 8 Välisvaluutas vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele 8.1 Hoiused, saldod ja muud kohustused Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad Nominaalväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 8.2 ERM II laenudest tulenevad kohustused Laenamine vastavalt ERM II tingimustele Nominaalväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 9 Rahvusvahelise Valuutafondi eraldatud eriarveldusühikute vastaskirje Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKPle algselt eraldatud SDRide summat Nominaalväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 10 Eurosüsteemisisesed kohustused 10.1 Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused EKP bilansikirje, vääringustatud eurodes Nominaalväärtus 10.2 Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) Järgmiste allkirjete netopositsioonid: a) netokohustused, mis tulenevad ►M1 TARGET/TARGET2 ◄ -kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma - vt ka varade kirjet „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” a) Nominaalväärtus b) muud tekkida võivad eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine riikide RKPdele b) Nominaalväärtus 11 Arveldused teel Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded teel Nominaalväärtus 12 Muud kohustused 12.1 Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevalepingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga 12.2 Viitvõlad ja ettemakstud tulud Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu Nominaalväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel 12.3 Mitmesugused muud varad a) Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Reotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Usalduskohustused. a) Nominaalväärtus või (repo) maksumus b) Klientide kullahoiused. b) Turuväärtus c) Pensionikohustuste netoväärtus c) artikli 22 lõike 3 kohaselt 13 Eraldised Valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ja muude kulude, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete, katteks vastavalt põhikirja artiklile 49,2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud Maksumus/nominaalväärtus 14 Ümberhindluskontod a) Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid b) Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt põhikirja artiklile 49,2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud - vt artikkel 11.2. Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel 15 Kapital ja reservid 15.1 Kapital Sissemakstud kapital Nominaalväärtus 15.2 Reservid Kohustuslik reserv vastavalt põhikirja artiklile 33 ja sissemaksed vastavalt põhikirja artiklile 49,2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud Nominaalväärtus 16 Aruandeaasta kasum Nominaalväärtus

II LISA

EKP aastabilanss

▼M3



EKP aastabilanss (miljonites eurodes) (1) Varad (2) Aruandeaasta Eelmine aasta Kohustused Aruandeaasta Eelmine aasta 1. Kuld ja kulla nõuded 2. Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu 2.1. Nõuded IMF vastu 2.2. Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, võõrlaenud ja muud võõrvarad 3. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu 4. Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu 4.1. Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud 4.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded 5. Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele 5.1. Põhilised refinantseerimistoimingud 5.2. Pikemaajalised refinantseerimistoimingud 5.3. Tasanduse pöördtehingud 5.4. Struktuursed pöördtehingud 5.5. Laenamise püsivõimalus 5.6. Lisatagatise nõuetega seotud laenud 6. Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu 7. Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1. Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid 7.2. Muud väärtpaberid 8. Eurodes nõuded valitsussektori vastu 9. Eurosüsteemisisesed nõuded 9.1. EKP võlakirjade emiteerimist tagavate lihtvekslitega seotud nõuded 9.2. Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis 9.3. Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) 10. Arveldused teel 11. Muud varad 11.1. Euroala mündid 11.2. Materiaalne ja immateriaalne põhivara 11.3. Muud finantsvarad 11.4. Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused 11.5. Viitlaekumised ja ettemakstud kulud 11.6. Mitmesugused muud varad 12. Aruandeaasta kahjum 1. Ringluses olevad pangatähed 2. Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 2.1. Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) 2.2. Hoiustamise püsivõimalus 2.3. Tähtajalised hoiused 2.4. Tasanduse pöördtehingud 2.5. Lisatagatise nõuetega seotud hoiused 3. Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 4. EKP emiteeritud võlakirjad 5. Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1. Valitsussektor 5.2. Muud kohustused 6. Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele 7. Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele 8. Välisvaluutas vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele 8.1. Hoiused, saldod ja muud kohustused 8.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad kohustused 9. Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje 10. Eurosüsteemisisesed kohustused 10.1. Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused 10.2. Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) 11. Arveldused teel 12. Muud kohustused 12.1. Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused 12.2. Viitvõlad ja ettemakstud tulud 12.3. Mitmesugused muud varad 13. Eraldised 14. Ümberhindluskontod 15. Kapital ja reservid 15.1. Kapital 15.2. Reservid 16. Aruandeaasta kasum Koguvarad Kohustused kokku (1) EKP võib avaldada ka täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad. (2) Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool.

▼B

III LISA

EKP AVALDATUD KASUMIARUANNE



(miljonit eurot) (1) 31. detsembril… lõppenud aasta kasumiaruanne Aruandlus aasta Eelmine aasta 1.1.1 Intressitulu välisvaluutareservilt 1.1.2 Intressitulu euro pangatähtede jaotusest eurosüsteemis 1.1.3 Muu intressitulu 1.1 Intressitulu 1.2.1 Tasu RKPdele ülekantud välisvaluutareservide eest 1.2.2 Muu intressikulu 1.2 Intressikulu 1 Puhas intressitulu 2.1 Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest 2.2 Finantsvarade ja -positsioonide vähendamine 2.3 ►M2 Kanded välisvaluuta-, intressimäära ja kulla hinna riskide eraldistest/eraldistesse ◄ 2 Finantstehingute puhastulem, vähendamised ja riskieraldised 3.1 Tulu tasudelt ja eraldistelt 3.2 Kulu seoses tasude ja eraldistega 3 Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt (2) 4 Tulu aktsiatelt ja osalustest 5 Muu tulu Puhastulu kokku 6 Personalikulu (3) 7 Halduskulu (3) 8 Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum 9 Pangatähtede tootmise teenused (4) 10 Muud kulud Aruandeaasta (kahjum)/kasum (1) EKP võib avaldada ka täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad. (2) Tulude ja kulude jaotuse võib esitada ka aastaaruande selgitavates märkustes. (3) Sealhulgas arvestatud reservid. (4) Seda kirjet kasutatakse juhul, kui pangatähtede valmistamise teenus ostetakse sisse (keskpankadele pangatähti valmistavate väliste äriühingute teenuste maksumus). Soovitav on kajastada kulud seoses euro pangatähtede emissiooniga kasumiaruandes, kui nende eest esitatakse arve või nad realiseeruvad muul viisil, vt ka suunis EKP/2006/16.

IV LISA

VASTAVUSTABEL



Otsus EKP/2002/11 Käesolev otsus — Artikkel 7 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 18 Artikkel 19 — Artikkel 20 Artikkel 19 Artikkel 21 Artikkel 20 Artikkel 22 Artikkel 21 Artikkel 23 Artikkel 22 Artikkel 24

( 1 ) ELT L 58, 3.3.2003, lk 38. Otsust on viimati muudetud otsusega EKP/2006/3 (ELT L 89, 28.3.2006, lk 56).

( 2 ) Hetkel avaldamata.