5.2.

Katsetingimused 5.2.1. Töökindluskatsed 5.2.1.1. Kontrollitakse sõiduki alarmsüsteemi (VAS) vastavust järgmistele spetsifikatsioonidele: — häiresignaali kestus punktide 4.2.2 ja 4.3.2 kohaselt, — sagedus ja signaali/pausi suhe vastavalt punktidele 4.3.3 ja 4.2.3.1 või punktile 4.2.3.2, — häiretsüklite arv punkti 4.1.1 kohaselt vajaduse korral, — alarmsüsteemi häälestusluku kontrollimine punkti 4.5 kohaselt. 5.2.1.2. Tavapärased katsetingimused Pinge U = 12 V ± 0,2 V Temperatuur T = 23 °C ± 5 °C 5.2.2. Vastupidavus temperatuuri ja pinge muutustele Vastavust punktis 5.2.1.1 määratletud spetsifikatsioonidele kontrollitakse ja järgmistes tingimustes: 5.2.2.1. Katsetemperatuur T = –40 °C ± 2 °C Testimispinge U = 9 V ± 0,2 V Ooteaeg 4 tundi 5.2.2.2. Sõitjate- või pagasiruumi paigaldatavad osad Katsetemperatuur T = 85 °C ± 2 °C Testimispinge U = 15 V ± 0,2 V Ooteaeg 4 tundi 5.2.2.3. Mootoriruumi paigaldatavad osad, kui ei ole teisiti kindlaks määratud Katsetemperatuur T = 125 °C ± 2 °C Testimispinge U = 15 V ± 0,2 V Ooteaeg 4 tundi 5.2.2.4. Sõiduki alarmsüsteemi (VAS) mõjutatakse nii sisse- kui väljalülitatud olekus ülepingega 18 V ± 0,2 V 1 tunni jooksul. 5.2.2.5. Sõiduki alarmsüsteemi (VAS) mõjutatakse nii sisse- kui väljalülitatud olekus ülepingega 24 V ± 0,2 V 1 minuti jooksul. 5.2.3. Töökindlus pärast võõrkehadega kokkupuute- ja veepidavuskatset Pärast IEC 529-1989 kohaselt tehtud kulumiskatset punktis 5.1.2 ette nähtud kaitseastmete määramiseks võõrkehade ja veega kokkupuutumisel korratakse töökindluskatseid vastavalt punktile 5.2.1. 5.2.4. Töökindlus pärast kondensveekatset Pärast kondensveekatset, mis tehakse IEC 68-2-30-1980 kohaselt, korratakse töökindluskatseid vastavalt punktile 5.2.1. 5.2.5. Katse seoses vastupidavusega muudetud polaarsusele Sõiduki alarmsüsteem ja selle komponendid peavad taluma muudetud polaarsust kuni 13 V 2 minuti jooksul. Pärast kõnealust katset korratakse töökindluskatseid punkti 5.2.1 kohaselt. 5.2.6. Katse seoses vastupidavusega lühisele Kõik sõiduki alarmsüsteemi (VAS) elektriühendused peavad olema lühise vastu maandatud pingega kuni 13 V ja/või varustatud sulavkaitsmetega. Pärast kõnealust katset korratakse töökindluskatseid punkti 5.2.1 kohaselt, vajaduse korral vahetatud sulavkaitsmetega. 5.2.7. Energiatarbimine sisselülitatud olekus Energiatarbimine sisselülitatud olekus punktis 5.2.1.2 ettenähtud tingimustel ei tohi olla üle 20 mA sõiduki kogu alarmsüsteemis, kaasa arvatud olekuekraan ja kasutustõkis, kui need on paigaldatud. 5.2.8. Töökindlus pärast vibratsioonikatset 5.2.8.1. Selles katses jagunevad komponendid kahte tüüpi: 1. tüüp: sõidukile tavapäraselt paigaldatavad komponendid; 2. tüüp: mootorile kinnitamiseks mõeldud komponendid. 5.2.8.2. Komponente/sõiduki alarmsüsteemi (VAS) mõjutatakse sinusoidaalse vibratsiooniga, mille karakteristikud on järgmised: 5.2.8.2.1. 1. tüüp: sagedus muutub vahemikus 10 Hz – 500 Hz, maksimaalne amplituud on ± 5 mm ja maksimaalne kiirendus 3 g (tippväärtus 0). 5.2.8.2.2. 2. tüüp: sagedus muutub vahemikus 20 Hz – 300 Hz, maksimaalne amplituud on ± 2 mm ja maksimaalne kiirendus 15 g (tippväärtus 0). 5.2.8.2.3. 1. tüüp ja 2. tüüp: sageduse muutumine on 1 oktav/min; tsüklite arv on 10, katse tehakse kõigil kolmel teljel; vibratsiooni rakendatakse madalatel sagedustel maksimaalse püsiamplituudiga ning kõrgetel sagedustel maksimaalse püsikiirendusega. 5.2.8.3. Katse ajal peab sõiduki alarmsüsteem (VAS) olema elektriliselt ühendatud ning kaablit tuleb 200 mm järel toetada. 5.2.8.4. Pärast vibratsioonikatset korratakse töökindluskatset punkti 5.2.1 kohaselt. 5.2.9. Kulumiskindluskatse Punktis 5.2.1.2 kindlaksmääratud katsetingimustes käivitatakse 300 täielikku häiretsüklit (helisignaal ja/või optiline signaal) helisignaalseadme puhkeajaga 5 minutit. 5.2.10. Väljaspool asuva (sõidukist väljapoole paigaldatud) võtmega lüliti katse Järgmised katsed tehakse ainult juhul, kui ei kasutata ukse originaallukusilindrit. 5.2.10.1. Võtmega lüliti peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et selle tõhusus säilib ka pärast: — 2 500 sisse- ja väljalülitamistsüklit mõlemas suunas, millele järgneb — vähemalt 96 tunni pikkune soolveekatse IEC 68-2-11-1981 kohaselt (korrosioonikatse). 5.2.11. Sõitjateruumi kaitsesüsteemide katse Häireseade peab tööle hakkama, kui vertikaalne tahvel mõõtmetega 0,2 × 0,15 m surutakse 0,3 m kaugusele (mõõdetuna vertikaalse tahvli keskpunktist) läbi esiukse klaasi sõitjateruumi, suunaga ette ja paralleelselt teepinnaga kiirusel 0,4 m/s ning nurga all 45° sõiduki pikisuunalise kesktasapinna suhtes (vaata jooniseid käesoleva lisa 2. liites). 5.2.12. Elektromagnetiline ühilduvus Sõiduki alarmsüsteemid peavad vastama asjakohastele tehnonõuetele, eelkõige nõuetele seoses elektromagnetilise ühilduvusega (EMC). 5.2.13. Valehäire vastane kaitse löögi korral sõiduki kerele Kontrollitakse, et ei vallanduks valehäire, kui sõiduki kere või klaasiga kaetud pinna mis tahes osa tabab löök jõuga kuni 4,5 J, mis tekitatakse poolkerakujulise ümara esemega, mille läbimõõt on 165 mm ning Shore’i kõvadus A 70 ± 10. 5.2.14. Kaitse valehäire vastu pinge alanemisel Kontrollitakse, et põhiaku pinge aeglane alanemine püsival tühjenemisel 0,5 V/h kuni 3 V ei põhjustaks valehäire vallandumist. Katsetingimused: vaata punkt 5.2.1.2. 5.2.15. Katse seoses kaitsega valehäire vastu, mille võivad tekitada sõitjateruumi andurid. Süsteeme, mis on mõeldud sõitjateruumi kaitseks punkti 4.1.1 kohaselt, katsetatakse koos sõidukiga tavapärastes tingimustes (punkt 5.2.1.2). Tootja juhendi kohaselt paigaldatud süsteem ei tohi käivituda, kui seda katsetatakse punktis 5.2.13 kirjeldatud katses viis korda vaheaegadega 0,5 sekundit. Sõiduki (suletud akendega) puudutamine või inimese liikumine sõiduki ümber ei tohi valehäiret vallandada.