2004R1973 — ET — 01.01.2008 — 011.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1973/2004,

29. oktoober 2004,

millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks

SISUKORD 1. Peatükk Reguleerimisala ja üldsätted 2. Peatükk Kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu 3. Peatükk Valgurikaste taimede toetus 4. Peatükk Põllukultuurist sõltuv riisitoetus 5. Peatükk Pähklite pindalatoetus 6. Peatükk Tärklisekartuli toetus 7. Peatükk Piimakarjatoetus ja lisatoetus 8. Peatükk Energiakultuuride toetus 1. Jagu Mõisted 2. Jagu Tooraine kasutamine 3. Jagu Lepingu muudatused ja lõpetamine 4. Jagu Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused 5. Jagu Toetuse maksmise tingimused 6. Jagu Taotlejate, kokkuostjate ja esmatöötlejate kohustused 7. Jagu Tooraine põllumajandusettevõtetes kasutamise erieeskirjad 8. Jagu Vabatahtlik heakskiitmissüsteem 9. Jagu Kontroll 9. Peatükk Piirkondlik põllukultuuride eritoetus 10. Peatükk Seemnetoetus 11. Peatükk Põllukultuuride pindalatoetus 1. Jagu Põllukultuuride pindalatoetuse saamise üldsätted 2. Jagu Teatavate põllukultuuride erisätted 3. Jagu Baaskülvipinnad, võrdlussaagised ja ülemmäärad 4. Jagu Maa tootmisest kõrvaldamine 5. Jagu Teatamine 12. Peatükk Lamba- ja kitsekasvatuse lisatasud 1. Jagu Otsetoetused 2. Jagu Piirangud, varud ja loovutamised 3. Jagu Lisatoetused 4. Jagu Üldsätted 13. Peatükk Veise- ja vasikaliha toetused 1. Jagu Erilisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 123) 2. Jagu Aastaaegade mõju hüvitav lisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 124) 3. Jagu Ammlehmade lisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 125—129) 4. Jagu Ühissätted erilisatasude ja ammlehmade lisatasude kohta 5. Jagu Tapalisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 130) 6. Jagu Lisatoetused (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 133—136) 7. Jagu Üldsätted 8. Jagu Ülemineku- ja lõppsätted 14. Peatükk Ühtne pindalatoetuse kava 15. Peatükk Riiklikud täiendavad otsetoetused 15a. Peatükk Suhkru eritoetus 16. Peatükk Tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks 1. Jagu Eesmärk ja määratlused 2. Jagu Leping 3. Jagu Lepingu muudatused ja lõpetamine 4. Jagu Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused 5. Jagu Toetuse maksmise tingimused 6. Jagu Kokkuostja ja esmatöötleja kohustused 7. Jagu Tagatised 8. Jagu Dokumendid, mis hõlmavad müüki, üleandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti 9. Jagu Kontroll 10. Jagu Toetuskavast väljaarvamine ja hindamine 17. Peatükk Toetus humala all oleva maa eest 17a. Peatükk Puuvilla sordipõhine toetus 17b. Peatükk Oliivisalutoetus 17c. Peatükk Podpora na tabák 17d. Peatükk Puu- ja köögivilja üleminekutoetused ning üleminekuperioodil kohaldatav marjasektori toetus 18. Peatükk Lõppsätted







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiget, võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, ( 1 ) eriti selle artiklit 110 ja artikli 145 punkte c, d, e ja f, ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotistes kehtestatakse teatud toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Mõne toetuskava rakenduseeskirjad on juba kehtestatud järgmiste õigusaktidega: komisjoni 2. augusti 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 1686/72 teatavatest seemnesektoris abi andmise üksikasjalikest eeskirjadest, ( 2 ) komisjoni 22. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1445/76, millega määratakse kindlaks Lolium perenne L. erinevate sortide loetelu, ( 3 ) komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1644/96, milles sätestatakse teatavate kaunviljade jaoks abi andmise üksikasjalikud eeskirjad, ( 4 ) komisjoni 19. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 609/1999, milles sätestatakse humalatootjatele abi andmise üksikasjalikud eeskirjad; ( 5 ) komisjoni 22. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2316/1999, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ( 6 ) komisjoni 28. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2342/1999, milles sätestatakse veise- ja vasikalihaturu ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade kohta, ( 7 ) komisjoni 19. novembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2461/1999, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisega tooraine tootmiseks, ( 8 ) komisjoni 21. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2550/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2529/2001 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade osas ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2419/2001, ( 9 ) komisjoni 16. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2199/2003, milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 1259/1999 kohaldamiseks 2004. aastal seoses ühtse pindalatoetuse kavaga Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias, ( 10 ) komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2237/2003, millega nähakse ette üksikasjalikud reeglid teatavate toetuskavade kohaldamiseks, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotises, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. ( 11 ) Ühenduse õigusaktide selguse huvides tuleks need õigusaktid kehtetuks tunnistada ja asendada kõigi nende toetuskavade rakenduseeskirju sätestava ühe määrusega, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005. (2) Selleks, et kindlustada toetuskavade efektiivne haldamine, tuleks pindalatoetused piirata teatava pindalaga ja määratleda toetuste tingimused. (3) Maltal on väga suur arv väikesi talumajapidamisi, mille suurus jääb alla 0,3 hektari. Vältimaks paljude Malta põllumajandustootjate ilmajäämist pindalapõhistest otsetoetustest, tuleks pindalapõhiste otsetoetuste taotlemise miinimumsuuruseks Maltal kehtestada 0,1 ha ning aastateks 2005 ja 2006 tuleks Maltale lubada erandit määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõikest 9. (4) Tuleks ära hoida külvamine üksnes pindalatoetuse saamise eesmärgil. Tuleks täpsustada teatavad tingimused, mis on seotud põllukultuuride, eriti kõva nisu, õliseemnete, valgurikaste taimede ning riisi külvi ja harimisega. Ühenduse põllumajanduse mitmekesisuse kajastamiseks tuleks kinni pidada kohalikest normidest. (5) Iga haritava maatüki kohta tuleks antud aastal lubada ainult ühe pindalatoetuse taotluse esitamist, välja arvatud juhtudel, kui pindalatoetust makstakse täiendusena samale põllukultuurile või kui abi puudutab seemne tootmist. Pindalatoetusi võib anda kultuuride jaoks, mida subsideeritakse ühenduse struktuuripoliitika või keskkonnapoliitika kava raames. (6) Pindalapõhistes toetuskavades on sätestatud, et kui pindala, mille kohta toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala või baaskülvipinna või osa-baaskülvipinna, vähendatakse kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille eest toetust taotletakse. Seepärast on kohane kehtestada viisid ja tähtajad teabe vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel, et määrata kindlaks vähendamise koefitsient ning teavitada komisjoni põllumaadest, millele on juba toetust makstud. Samu sätteid tuleks kohaldada kehtivate individuaalsete kvootide kogusumma vähendamise suhtes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 95 lõike 4 kohaldamisel. (7) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 73 on kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu saamise tingimuseks, et tootmispiirkonnas kasutatakse teatav kogus tunnustatud sortide sertifitseeritud seemet, mille kõrge kvaliteet sobib manna või pastatoodete valmistamiseks. Nendest tingimustest kinnipidamise tagamiseks tuleks igas liikmesriigis määrata kindlaks kriteeriumid sortide sõelumismeetodi valikuks ning menetlus kõlblike sortide nimistu koostamiseks, samuti kehtestada kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkogus. (8) Lühike ajavahemik määruse (EÜ) nr 1782/2003 vastuvõtmise ja kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu jõustumise vahel ei võimalda kavandatud sõelumismeetodi alusel koostatud tingimustele vastavate sortide nimistu kinnitamist toetuste andmiseks aastateks 2004 ja 2005. Seepärast on liikmesriikidel vaja kehtestada üleminekunimistu, mille aluseks on valik kasutuses olevatest sortidest. (9) Mõnes piirkonnas on agronoomilistel põhjustel tavaks teha valgurikaste taimede ja teravilja segukülvi. Saadav põllukultuur koosneb põhiliselt valgurikkast kultuurist. Valgurikaste taimede toetuse andmisel tuleks sellistelt külvatud põllumaid käsitleda kui valgurikaste taimede põllumaid. (10) Tuleks sätestada maguslupiinide standardid ja testid, mille abil määratleda, kas lupiin on magus. (11) Pähkli toetuskavade tõhususe ja hea haldamise eesmärgil ei tohiks eraldatud pindalatoetust kasutada tähtsusetute istandike või üksikute puude rahastamiseks. Seepärast on vaja määratleda eriviljapuuaia minimaalne suurus ja minimaalne puude tihedus. Ülemineku hõlbustamiseks kehtivatelt arengukavadelt, mis lõpevad pärast uue toetuskava rakendumist, on otstarbekas kehtestada üleminekumeetmed. (12) Toetuse maksmise tingimused ja põllukultuurist sõltuvate toetuste arvutamine riisi jaoks ei olene mitte ainult baaskülvipinnast või igale tootjaliikmesriigile määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud põllumaade suurusest, vaid ka nende baaspindade võimalikust osadeks jaotamisest ning iga liikmesriigi poolt valitud objektiivsetest kriteeriumidest sellise jaotuse tegemiseks, haritavate maatükkide harimise tingimustest ja nende maatükkide minimaalsest suurusest. Selleks tuleks kehtestada üksikasjalikud reeglid, mida kohaldatakse baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kindlaksmääramisel, haldamisel ja viljelemisel. (13) Määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 82 osutatud baaskülvipinna võimalik ületamine toob kaasa põllukultuurist sõltuvate toetuste vähendamise riisi jaoks. Sellise vähendamise arvutamiseks tuleks määratleda arvessevõetavad kriteeriumid ja kohaldatavad koefitsiendid. (14) Põllukultuurist sõltuvate riisitoetuste väljamaksmise kontroll eeldab, et komisjonile on edastatud teave haritavate baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kohta. Selleks tuleks määratleda liikmesriikide poolt komisjonile edastatav üksikasjalik teave ja määrata sellise teabe edastamise tähtajad. (15) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 93 ja 94 on sätestatud toetused põllumajandustootjatele, kes kasvatavad kartulit kartulitärklise tootmiseks külvieelse lepingu alusel ning nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1868/94 (millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem) ( 12 ) kehtestatud kvoodi piires. Seepärast tuleks kindlaks määrata toetuse andmise tingimused ning vajadusel viidata määrusega (EÜ) nr 1868/94 kehtestatud kvoodisüsteemi kehtivatele sätetele. (16) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 95 ja 96 on sätestatud, et põllumajandustootjatele makstakse piimakarjatoetusi ja lisatoetusi. Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse maks piima- ja piimatootesektoris, ( 13 ) on tegevusetuse erisätted. Seega on kohane kehtestada, et individuaalset piimakvooti omav füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole täitnud nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis c nimetatud tingimusi kõnealuse aasta 31. märtsile eelneva 12 kuu jooksul, arvatakse välja lisatasu ja toetuste saajate hulgast. (17) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 88—92 on sätestatud uued energeetiliste põllukultuuride toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2461/1999, millega välistatakse selle toetuse maksmine suhkrupeedile, tuleks suhkrupeedi kasvatamine välja arvata energeetiliste põllukultuuride toetuskavast. (18) Tuleks kindlaks määrata kõnealuste toetuste saamise tingimused. Selleks tuleks ette näha lepingu sõlmimine põllumajandustootja ja esmatöötleja vahel kõnealuse põllumajandusliku tooraine kohta. Samuti tuleks kindlaks määrata kohaldatavad tingimused, kui töötlemine toimub põllumajandustootja poolt põllumajandusettevõttes. (19) Et tagada tooraine töötlemine määratletud energiatoodeteks, peaksid esmatöötlejad esitama tagatise olenemata sellest, et toetust ei määrata mitte esmatöötlejatele, vaid põllumajandustootjatele. Tagatis peaks olema piisavalt suur, vältimaks igasugust riski, et tooraine ei jõua lõppkokkuvõttes sihtkohta. Lisaks peaks toetuste kontrollimise süsteemi tõhustamiseks piirama tooraine või pooleldi töödeldud toodete müüki kahe korrani enne lõplikku töötlemist. (20) Tuleks teha selget vahet taotleja kohustuste, mis lõpevad kogu koristatud tooraine koguse tarnega, ning esmatöötleja kohustuste vahel, mis algavad tooraine kättesaamisega ning lõpevad selle lõpliku töötlemisega energiatoodeteks. (21) Tooraine ja sellest saadud toodetega seotud teatud veooperatsioonid ühenduse piires peaksid alluma kontrollile, mis hõlmab kontrolleksemplari T5 kasutamist, mis antakse välja vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. ( 14 ) Tuleks sätestada samaväärne tõendusmaterjal, juhul kui kontrolleksemplar T5 läheb kaotsi asjaoludel, mille eest esmatöötleja ei saa vastutust kanda. (22) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 98 nähakse ette piirkondliku põllukultuuride eritoetuse vähendamine, kui taotletud kogusumma ületab kindlaksmääratud ülemmäära. Seetõttu tuleks kehtestada vähenduskoefitsiendi arvutamise meetodid. (23) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 99 nähakse ette otsetoetuse määramise võimalus ühe või mitme seemneliigi tootmise eest. (24) Seda toetust antakse ainult eliitseemne või sertifitseeritud seemne tootmise eest ja need tooted tuleks selgelt määratleda, viidates seemne sertifitseerimist ja turustamist käsitlevatele direktiividele: nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, ( 15 ) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta ( 16 ) ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta ( 17 ). (25) Kontrollide võimaldamiseks tuleks eliitseemet ja sertifitseeritud seemet toota kasvatuslepingute või kasvatusdeklaratsioonide alusel, mis lisatakse üksiktaotlusele, ning seemnetootmisettevõtted ja sordiaretajad peaks olema ametlikult heaks kiidetud või registreeritud. Tuleks sätestada vajalikud meetmed juhtudeks, kus ühe liikmesriigi seemnetootmisettevõte või sordiaretaja kasvatab seemet teises liikmesriigis. (26) Halduslikel põhjustel tuleks igas liikmesriigis abi anda ainult selle liikmesriigi territooriumil koristatud saagile. (27) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 XI lisale makstakse tootmistoetust Cannabis sativa L. eliitseemne ja sertifitseeritud seemne variantidele, mille tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ole suurem kui 0,2 %. Tagamaks kogu ühenduses toetuse andmise eeskirjade ühesugune rakendamine, tuleks sel eesmärgil kasutada Cannabis sativa L. abikõlblike sortide loetelu, mis on sätestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 796/2004 (millega sätestatakse omavahelise vastavuse, kohandamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ( 18 ) II lisas. (28) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 108 määratletakse põllukultuuride pindalatoetuse kõlblikud maa-alad. See artikkel näeb ette teatavad liikmesriikide poolt kehtestatavad erandid, mis ei kahjusta selles määruses sätestatud korralduste tõhusust. Sellise ohu vältimiseks tuleks ette näha sobivad meetmed hoidmaks toetusekõlbliku kogupindala olemasoleval tasemel ja vältimaks selle märgatavat suurenemist. Need meetmed võivad teatavatel juhtudel hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks. (29) Liikmesriigid, kus mais ei ole traditsiooniliseks põllukultuuriks, võivad lugeda silotaimed põllukultuuride pindalatoetuste tingimustele vastavaks. Seetõttu tuleks määratleda, mida mõistetakse silotaimede all. (30) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 106 on sätestatud, et kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi puhul makstakse pindalatoetust ainult siis, kui on sõlmitud leping või võetud kohustus vastavalt nõukogu 27. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1673/2000 (tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta) ( 19 ) artikli 2 lõikele 1. Tuleks sisse viia säte, et lepingu või võetud kohustuse koopia tuleb saata liikmesriikide pädevale asutusele, mis vastutab toetusetaotluste haldamise eest. Samuti tuleks tagada, et kiu tootmiseks kasvatatavad lina- ja kanepisordid on loetletud ühises põllumajandustaimesortide kataloogi kiudtaimede rubriigis ning et kiu tootmiseks kasvatatav lina on “kiulina”. Kanepi puhul ei või heakskiidetud sortide tetrahüdrokannabinooli sisaldus ületada 0,2 %. Seepärast tuleks koostada toetusekõlblike sortide loetelu; toetuskõlblike kanepisortide loetelu on komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas. Kindlamate tagatiste loomiseks kanepi puhul tuleks nõuda sertifitseeritud kanepiseemne kasutamist. (31) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 109 nõutakse teravilja, õlitaimede ja valgurikaste taimede põllumajandustootjatelt, et külv oleks lõpetatud hiljemalt 31. maiks. Teatavatel juhtudel võib külv ilmastikutingimuste tõttu toimuda pärast 31. maid. Teatavates piirkondades ja teatavate kultuuride puhul tuleks külvi ja taotluste esitamise tähtpäeva edasi lükata. Selline edasilükkamine ei tohiks kahjustada toetussüsteemi tõhusust ega piirata kontrollisüsteemi, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis. (32) Selleks, et tagada suhkrumaisi regulaarne tarnimine töötlevale tööstusele kogu turustusaasta jooksul, tuleks lubada põllumajandustootjatel pikendada külviperioodi. Seetõttu tuleks suhkrumaisi külvi tähtaega edasi lükata 15. juunini. (33) Kohane oleks sätestada, et kõva nisu lisa- ja eritoetuse puhul kasutatakse sertifitseeritud kõva nisu seemne miinimumkogust. Arvestades liikmesriikide ja piirkondlike põllumajandustavade mitmekesisust, tuleks miinimumkoguse kehtestamine jätta asjaomaste liikmesriikide ülesandeks. (34) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 103 kohaldamiseks tuleks määratleda, mida tähendab mõiste “niisutamine”. (35) Tuleks täpsustada alad, mis võetakse arvesse baaskülvipinna ületamise hindamiseks ja eeskirjad selle ületamise ulatuse kindlakstegemiseks. Kui maisi, niisutatud alade või silotaimede jaoks on kehtestatud eraldi baaskülvipind, tuleks sätestada erieeskirjad seoses kõnealuse baaskülvipinna ületamise arvutamisel arvesse võetavate aladega. Baaskülvipinna ületamise kindlakstegemise eeskirjad peaksid igal juhul tagama baaskülvipinna järgimise. Samuti tuleks täpsustada pindala ületamise arvutamise viis kõvanisu tagatud maksimumalade puhul. Samuti tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikes 2 toetuste ülemmäära ületamise kindlaksmääramise kord. (36) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel on pindalatoetuse saamise tingimuseks asjaomaste põllumajandustootjate kohustus kõrvaldada tootmisest osa haritavast maast. Tuleks sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, millega kindlustatakse nimetatud kava tõhusus. Seetõttu tuleks sätestada, et tootmisest kõrvaldatuna arvesse minevad maa-alad peaksid olema võrreldavad piirkondliku baaskülvipinna arvutamisel arvesse võetud aladega. Tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 3 teises taandes nimetatud“liblikõielised”. (37) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 6 alusel ja artikli 66 kohaldamisel tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlikult tootmisest kõrvaldatud maa kohta. Need eeskirjad peaksid olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud üldise süsteemiga. (38) Tuleks kehtestada määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatükis ettenähtud lamba- ja kitsekasvatuse lisatasude kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused. (39) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 nähakse ette lisatasu andmine kitselihatootjatele teatavates ühenduse piirkondades. Kõnealused piirkonnad tuleks seepärast kindlaks määrata vastavalt kõnealuses sättes kehtestatud kriteeriumidele. (40) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 1 alusel võivad täiendavat lisatasu saada põllumajandustootjad, kelle põllumajandusettevõtete puhul asub vähemalt 50 % põllumajandusmaast ebasoodsas piirkonnas. Artikli 113 lõikes 2 viidatakse geograafilistele eripiirkondadele, kus kitselihatootjad vastavad lisatasu saamiseks vajalikele tingimustele. Tuleks ette näha, et kõnealustele kriteeriumidele vastavad tootjad esitavad deklaratsiooni, millega tõendatakse, et vähemalt pool nende poolt põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatavast maast asub ebasoodsamates piirkondades või piirkondades, mis vastavad kitsede lisatasu tingimustele. (41) Uttede lisatasu õige määra toetuskõlblikkuse kontrollimiseks peaksid liikmesriigid koostama põllumajandustootjate nimekirja, kes turustavad lambapiima või lambapiimatooteid. (42) Eesmärgiga rakendada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 116, 117 ja 118 sätestatud individuaalpiiranguid võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist eriti tasuta saadud õiguste kasutamisel, normaalõiguste kasutamisel, sealhulgas miinimumkasutamisel, ajutise õiguste loovutamisel ja üleandmisel, individuaalülemmäära muutustest teavitamisel ja õiguste üleminekul riigi varude kaudu. Mõnes neist eeskirjadest on erisätted erandlikeks ja korrakohaselt õigustatud olukordadeks, nagu õiguste kasutamise osas, põllumajanduslikud väiketootjad ja ekstensiivistamisprogrammides osalevad põllumajandustootjad ja ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise kavad, ning ülemineku eesmärgil lisatasuõiguste pärimine ja talupidajad, kes kasutavad karjakasvatuseks riigi või ühises omandis olevat maad. (43) Komisjoni ülesanne on kontrollida uusi korraldusi ja ta vajab seetõttu liikmesriikidelt nõuetekohaselt esitatud teavet lisatasueeskirjade rakendamise kohta. (44) Lisatoetuse siseriiklike eeskirjade kohaldamise korral tuleks komisjonile esitada siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta üksikasjalik informatsioon. (45) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatükis nähekase ette veise- ja vasikaliha toetused. Tuleks kehtestada nende toetuste kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused. (46) Piirkondlike ülemmäärade ja loomkoormuse eesmärgist sõltuvalt ei ole võimalik erilisatasusid taotleda sama vanuseklassi loomade eest, kelle suhtes eespool nimetatud meetmeid kohaldatakse. Lisatasuks nende loomade eest tuleks lugeda aastaaegade mõju hüvitavat lisatasu. (47) Tuleks sisse viia säte määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis b kehtestatud haldusdokumendi koostamiseks ja siseriiklikul tasandil väljaandmiseks. Võttes arvesse liikmesriikide eriomaseid haldus- ja kontrollitingimusi, tuleks lubada haldusdokumendi erinevaid vorme. (48) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis a ja artikli 130 lõikes 1 on kehtestatud erilisatasu ja loomade tapmise eest ettenähtud lisatasu tingimuseks kindel ajavahemik. Seetõttu tuleks see ajavahemik määratleda ja kvantifitseerida. (49) Erilisatasu määramise kord loomade tapmisel peaks olema kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Tuleks kindlaks määrata dokumendid, mis peavad loomaga tapmiseni, saatmiseni või eksportimiseni kaasas olema. Tuleks ette näha härgade vanusepiirangud ning täiskasvanud veiste rümpade esitusviis, et võtta arvesse tapalisatasu määramise eripära. (50) Tuleks ette näha aastaaegade mõju hüvitava lisatasu määramise kord, mis oleks kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad selle lisatasukava tingimustele. (51) Tuleks määratleda määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 125 sätestatud ammlehma mõiste. Sellega seoses tuleks säilitada komisjoni määruses (EÜ) nr 2342/1999 ettenähtud tõud. Kehtivate põhinõuete kohaldamist võib jätkata, eelkõige seoses keskmise piimaanni ja siseriiklike täiendavate lisatasudega. (52) Võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist, eriti individuaalülemmäärade, individuaalülemmääradest ja riigi varudest teavitamise, tasuta saadud õiguste, õiguste kasutamise, õiguste üleandmise ja ajutise loovutamise ning riigi varude kaudu üleandmise puhul. (53) Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 129 ettenähtud erikava tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord. (54) Tuleks kindlaks määrata loomkoormuse arvutamismeetod. Tuleks ette näha piimakvoodi arvessevõtmise tähtaeg. (55) Tootmise ekstensiivistamistoetuse kava raames peaks loomkoormuse nõue hõlmama talumajapidamise kõiki vähemalt kuuekuuseid loomi. Seepärast on vaja erieeskirju, mis käsitlevad loomade loendamist ja põllumajandustootja kinnitust kavas osalemise kohta. Tuleks sätestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1760/2000 (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta) ( 20 ) osutatud elektroonilise andmebaasi kasutamine. (56) Tuleks kasutusele võtta meetmed tagamaks, et ekstensiivistamistoetust ei maksta põllumajandustootjatele, kes kunstlikult täidavad keskmist loomkoormust, mis on vajalik ekstensiivistamistoetuse maksmiseks. (57) Tuleks ette näha kord, mille alusel saadud teabe põhjal määratleda, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 4 ettenähtud lüpsilehmade ekstensiivistamistoetuse maksmise tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord. Tuleks ette näha minimaalne kindel ooteaeg. (58) Tuleks ette näha erisätted eeskirjade rakendamiseks ooteaja perioodide, kuupäevade, ja tähtaegade suhtes. (59) Lihtsuse mõttes tuleks selleks abitaotluseks pidada ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ettenähtud loomapidamise abitaotlust, kui see sisaldab kõiki lisatasu maksmise põhjendamiseks vajalikke andmeid ning kui loom on tapetud samas või mõnes teises liikmesriigis või on eksporditud. (60) Peaks olema võimalik kasutada määruses (EÜ) nr 1760/2000 viidatud elektroonilist andmebaasi, selleks et hõlbustada tapalisatasu haldamist, kui liikmesriik leiab, et andmebaasiga on piisavalt tagatud selles sisalduvate lisatasu maksmise andmete täpsus. (61) Vasikate tapalisatasu makstakse maksimumkaalu nõude täitmisel. Seepärast tuleks ette näha rümpade standardne esitusviis, mille suhtes kõnesolevat maksimumkaalu nõuet kohaldatakse. (62) Komisjonile tuleks esitada üksikasjalik informatsioon lisatoetuste siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta. (63) Tuleks sätestada ettemaksete tegemine, et põllumajandustootjad saaksid toetust võimalikult kiiresti. Siseriiklike ja piirkondlike ülemmäärade kohaldamist silmas pidades tuleks astuda samme, et ettemakse ei ületaks lõplikku lisatasusummat. Seepärast tuleks ette näha, et liikmesriigid võivad vähendada ettemakseprotsenti nende lisatasukavade puhul, mille suhtes kohaldatakse kõnesolevaid ülemmäärasid. (64) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 on ette nähtud sanktsioonid asjakohaste veterinaarõigusaktidega keelatud ainete ja toodete ebaseadusliku kasutamise või oma valduses hoidmise eest. Korduvate rikkumiste korral peaksid sanktsioonide rakendamise kestuse määrama liikmesriigid, kellel on parem võimalus rikkumise raskust hinnata. (65) On vaja kindlaks määrata tähtaeg erilisatasu ja ammlehmade lisatasukavade kohaldamisel arvessevõetavate tegurite üle otsustamiseks. Tõhusa ja ühtse haldamise tagamiseks tuleks üldjuhul valida taotluste esitamistähtaeg. Tuleb sätestada tapalisatasu erieeskirjad, et vältida suurema lisatasu saamiseks ühest aastast teise tehtavaid ülekandeid. Tapalisatasu puhul on tapa- või ekspordikuupäev heaks tõenduseks selle kohta, kas asjassepuutuvad toimingud on tegelikult tehtud. (66) Rakendusjuhu kuupäeval kehtiv vahetuskurss tuleks kindlaks määrata nii, et oleks põhimõtteliselt tagatud, et need toetused, lisatasud ja summad ei teeks riigi omavääringusse ümberarvestamisel läbi suuri kõikumisi, mis on tingitud teataval kuupäeval kehtivast vahetuskursist. (67) Liikmesriikidele tuleks sätestada teatamiskohustus. Tuleks ette näha ühtne andmete esitamise vorm, et hõlbustada nende edastamist ja analüüsimist. (68) Uuele kavale ülemineku hõlbustamiseks on vaja üleminekusätteid teatamiseeskirjade ning loomade märgistamise ja identifitseerimise kohustuse kohta. (69) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 143b lubatakse Tšehhi Vabariigil, Eestil, Küprosel, Lätil, Leedul, Ungaril, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial (uutel liikmesriikidel) asendada otsetoetused ühtse toetusega (“ühtne pindalatoetuse kava”). Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on otsustanud selle valiku kasuks. Seetõttu tuleks ette näha ühtse pindalatoetuse kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (70) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 5 teisele lõigule ja vältimaks arvukate taotluste käsitlemist, mis sisaldavad toetusi alla 50 euro põllumajandusettevõtte kohta, on Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia taotlenud luba kehtestada toetuskõlbliku pinna miinimumsuuruseks üle 0,3 ha põllumajandusettevõtte kohta. (71) Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on hinnanud oma osa kasutatavast põllumajandusmaast, mida on peetud heas põllumajanduslikus korras, 30. juunil 2003 ja on teinud ettepaneku kohandada seda vastavalt toetuskõlbliku pinna miinimumsuurusele põllumajandusettevõtte kohta. (72) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143c on sätestatud uutele liikmesriikidele võimalus täiendada põllumajandustootjatele makstavat otsetoetust komisjoni loal. Tuleks kehtestada üldsätted selle võimaluse rakendamiseks. (73) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktiga b ja artikli 107 lõike 3 esimese taandega nähakse ette maa tootmisest kõrvaldamise kohustusest vabastamine, kui tootmisest kõrvaldatud maad kasutatakse sellise tooraine kasvatamiseks, millest toodetakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoiduks, tingimusel et rakendatakse tõhusaid kontrollisüsteeme. (74) Soovitatav on teatavates tingimustes mitte välistada suhkrupeedi, maapirnide või sigurijuurte kasvatamist tootmisest kõrvaldatud maal. Need kultuurid ei saa toetust, arvestades sekkumiste ohtu suhkruturul. Siiski tuleks korraldada nii, et need kultuurid vastaksid tootmisest kõrvaldatud maa kasutamise eeskirjadele. (75) Tuleks määratleda tingimused selle toetuskava raames toetuse saamiseks. Sel eesmärgil tuleks täpsustada põllumajandustootja ja kokkuostja või esmatöötleja vahelise kõnealust põllumajanduslikku toorainet käsitleva lepingu sõlmimise tingimust. Samuti tuleb sätestada tingimused juhuks, kui põllumajandustootja töötleb tooraine ise ümber oma põllumajandusettevõttes. (76) Selleks et tagada vastavus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel GATTi raames sõlmitud õlikultuure käsitleva kokkuleppe [heaks kiidetud nõukogu otsusega 93/355/EÜ ( 21 )] memorandumi punktile 7, on vaja kehtestada rakenduseeskirjad, vähendamaks vajaduse korral kõrvalsaaduste hulka, mida võidakse toota inim- või loomatoiduks, kui nimetatud kõrvalsaaduste aastane kogus on suurem kui üks miljon tonni, väljendatuna sojajahu ekvivalendina. (77) Selleks et tagada tooraine töötlemine ettenähtud lõppsaaduseks, tuleb kokkuostjal või esmatöötlejal esitada tagatis, vaatamata asjaolule, et toetust makstakse põlluharijale. Muuhulgas tuleks toetuskava kontrollisüsteemi tõhususe huvides piirata töötlejate arvu. (78) Tuleks selgelt eristada taotleja kohustusi, mis lõpevad kogu koristatud tooraine tarnimisega, ja kokkuostja või esmatöötleja kohustusi, millega kaasneb tagatis ja mis algavad tarnimishetkel ja lõpevad tooraine töötlemisega lõppsaadusteks. (79) Tooraine ja nendest saadud toodete teatud veotoimingud ühenduse territooriumil kuuluvad kontrollisüsteemide alla, mis hõlmab deklaratsioonide ja kontrolleksemplaride T5 kasutamist, mis väljastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2454/93. Tuleb ette näha alternatiivsed tõendid juhtudeks, kui kontrolleksemplar T5 ei jõua kokkuostja või esmatöötleja pädeva asutuseni viimasest sõltumatutel asjaoludel. Et tagada toetuskava tõhusus ja nõuetekohane haldamine, tuleb kehtestada kontrollisätted. (80) Lisaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110o sätestatud humala all oleva maa toetuskõlblikkuse kriteeriumidele tuleks kehtestada lisakriteeriumid tagamaks, et toetust makstakse maatükkide eest, kus humalat kasvatatakse normaalsetes kasvatustingimustes. Tuleks määratleda “humalate all oleva maa” mõiste ühenduse tasandil tagamaks, et maatükid, millele lisatoetus määratakse, arvutatakse ühesugusel viisil. Tuleks kehtestada viis, kuidas jagatakse saadaolev lisatoetuse kogusumma liikmesriikide kohta tingimustele vastavate maatükkide vahel. (81) Tuleks kehtestada ajaline piirang toetuse kasutamiseks vastavalt nõukogu 26. juuli 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1696/71 (humalaturu ühise korralduse kohta) ( 22 ) artikli 7 punktidele a—d tunnustatud humalatootjagruppide poolt ja komisjoni tuleb informeerida toetuse kasutamise viisidest. Teatud aja jooksul mis tahes kasutamata jäetud toetussummad tuleks tagasi maksta. Tuleb kehtestada viis, kuidas jagatakse liikmesriikidele määratud toetuse kogusumma tunnustatud humalatootjagruppide vahel. (82) Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1. PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises ettenähtud järgmiste toetuskavade rakendamiseks:

(a) kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 1. peatükis;

(b) valgurikaste taimede toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 2. peatükis;

(c) põllukultuurist sõltuv riisitoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 3. peatükis;

(d) pähklite pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 4. peatükis;

(e) energeetiliste põllukultuuride toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 5. peatükis;

(f) tärklisekartuli toetus nimetatud määruse IV jaotise 6. peatükis;

(g) piimakarjatoetused ja lisatoetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 7. peatükis;

(h) piirkondlik põllukultuuride eritoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 8. peatükis;

(i) seemnetoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 9. peatükis;

(j) põllukultuuride pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10. peatükis;

(k) lamba- ja kitsekasvatuse lisatasud, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 11. peatükis;

(l) veise- ja vasikaliha toetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 12. peatükis;

(m) kaunviljade toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 13. peatükis;

(n) ühtne pindalatoetuse kava, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143b;

(o) riiklikud täiendavad otsetoetused, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143c;

(p) humala all olev maa toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10d peatükis;

▼M4

(q) puuvilla eritoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10a peatükis;

(r) oliivisalutoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10b peatükis;

(s) tubakatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10c peatükis;

▼M13

(t) kõnealuse määruse IV jaotise 10g. ja 10h. peatükkidega ettenähtud puu- ja köögivilja üleminekutoetused ning üleminekuperioodil kohaldatav marjasektori toetus.

▼B

2. Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisel tooraine tootmiseks määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotises sätestatud ühtse toetuskava raames ja selle määruse IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride pindalatoetuse raames.

Artikkel 2

Toetuse maksmise tingimused

▼M13

1. Artikli 1 punktides a, b, c, e, h, i, j, m, p ja t osutatud otsetoetused eraldatakse iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,3 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

Malta puhul eraldatakse punktides a, b, c, e, h, i, j, m, p ja t osutatud otsetoetused iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,1 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

Kreeka puhul eraldatakse artikli 1 punktis t osutatud puu- ja köögivilja üleminekutoetused iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,1 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

Bulgaaria, Läti, Ungari ja Poola puhul eraldatakse artikli 1 punktis t osutatud üleminekuperioodil kohaldatav marjasektori toetus iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,1 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

▼B

2. ►M13 Artikli 1 punktides a, b, c, h, j ja t osutatud otsetoetused eraldatakse ainult põllumaadele, mis on tervenisti külvatud või istutatud ning millel on kasutatud kõiki tavalisi agrotehnilisi võtteid vastavalt kohalikele normidele. ◄

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükis sätestatud kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu ja sama määruse IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride toetuse saamise tingimusele vastavad ka põllukultuurid, mida kasvatatakse tervenisti külvatud ja kohalike normide kohaselt haritud põllumaadel, kuid mis ei jõua erandlike ilmastikuolude tõttu õitsemise faasi ja seda on tunnustanud asjaomased liikmesriigid, tingimusel et kõnealuseid põllumaid ei ole enne kõnealust kasvuetappi kasutatud muudel eesmärkidel.

3. Igal konkreetsel aastal ei tohi ühegi haritava maatüki kohta esitada rohkem kui ühe pindalatoetuse taotluse toetuskava raames, mida finantseeritakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 ( 23 ) artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt.

Siiski võib iga haritav maatükk, mille kohta on samaks aastaks esitatud taotlus:

(a) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükis sätestatud kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis;

(b) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse jaoks või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis;

(c) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 90 teise lõigu kohaldamist, või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlemisel;

(d) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis.

4. Maa, mida kasutatakse määruse 1782/2003 artikli 55 punktis b või artikli 107 lõike 3 esimese taandes nimetatud tooraine tootmiseks või tooraine tootmiseks kasutatav maa, mida haritakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetuse raames, ei vasta ühenduse toetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 ( 24 ) II jaotise VIII peatükis, välja arvatud toetus, mida antakse kiirekasvuliste liikide istutamiskulude katteks, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 31 lõike 3 teises lõigus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktis b ja artikli 107 lõike 3 esimese taandes nimetatud tooraine, mida kasvatatakse tootmisest kõrvaldatud maal ja sellest toorainest toodetud vahe-, lõpp-, kaas- ja kõrvalsaadused ei saa toetust Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõike 2 punktidele a ja b.

5. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis ettenähtud valgurikaste taimede toetuse ja nimetatud määruse IV jaotise 10. peatükis ettenähtud põllukultuuride pindalatoetuse eesmärgil tähendab mõiste “maguslupiinid” neid lupiinisorte, mille seemned ei sisalda üle 5 % mõruseemneid. Mõruseemnesisaldus arvutatakse vastavalt käesoleva määruse I lisas toodud katsele.

▼M8

Artikkel 3

Teabevahetus

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile elektrooniliselt järgmised andmed:

a) hiljemalt asjaomase aasta 1. septembriks: i) kogupindala, mille kohta on toetusetaotlus esitatud, järgmistel juhtudel: — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 72 sätestatud spetsiaalne kõva nisu kvaliteedilisatasu, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 76 sätestatud valgurikaste taimede toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 79 sätestatud põllukultuurist sõltuv riisitoetus, esitatuna eraldi indica ja japonica sortide kohta, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 83 sätestatud pähklite pindalatoetus, esitatuna pähklipuuliikide kaupa, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 100 sätestatud põllukultuuride pindalatoetus, käesoleva määruse IV lisas osutatud baaskülvipindade kaupa ja käesoleva määruse IX lisas kirjeldatud standardvormis, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110a sätestatud puuvilla sordipõhine toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110g sätestatud oliivisalude toetus, kategooriate kaupa, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110n sätestatud humala pindalatoetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143b sätestatud ühtse pindalatoetuse kava; ii) üldkogus, mille kohta on toetusetaotlus esitatud, järgmistel juhtudel: — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 95 sätestatud piimakarjatoetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 96 sätestatud lisatoetus piimatoodete tootjaile; iii) taotluste koguarv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 111 sätestatud lamba- ja kitsekasvatuse lisatasude puhul vastavalt käesoleva määruse XI lisas esitatud näidisvormile;

b) hiljemalt asjaomase aasta 15. oktoobriks kindlaksmääratud kogupindala järgmistel juhtudel: — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 76 sätestatud valgurikaste taimede toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetus;

c) hiljemalt asjaomase aasta 15. novembriks: i) vähendamise koefitsiendi arvutamiseks kasutatav kindlaksmääratud kogupindala järgmistel juhtudel: — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 72 sätestatud spetsiaalne kõva nisu kvaliteedilisatasu, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 79 sätestatud põllukultuurist sõltuv riisitoetus, esitatuna eraldi indica ja japonica sortide kohta, ning samuti üksikasjalik teave riisisortide kaupa ja baaskülvipindade ning osa-baaskülvipindade kaupa vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud näidisvormile, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 83 sätestatud pähklite pindalatoetus, esitatuna pähklipuuliikide kaupa, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 100 sätestatud põllukultuuride pindalatoetus, käesoleva määruse IV lisas osutatud baaskülvipindade kaupa ja käesoleva määruse IX lisas kirjeldatud standardvormis, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110a sätestatud puuvilla sordipõhine toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110g sätestatud oliivisalude toetus, kategooriate kaupa, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110n sätestatud humala pindalatoetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143b sätestatud ühtse pindalatoetuse kava; ii) vähendamise koefitsiendi arvutamiseks kasutatav kindlaksmääratud üldkogus määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 95 sätestatud piimakarjatoetuse puhul; iii) kindlaksmääratud üldkogus järgmistel juhtudel: — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 96 sätestatud lisatoetus piimatoodete tootjaile, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110j sätestatud tubakatoetus käesoleva määruse XXV lisas loetletud tubakasortide kaupa; iv) igale oliivisalukategooriale antava toetuse summa hektari kohta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110g sätestatud oliivisalude toetuse puhul;

d) hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks toetuse esialgne summa kilogrammi kohta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110j sätestatud tubakatoetuse puhul, käesoleva määruse XXV lisas loetletud tubakasortide kaupa ja, kui see on kohaldatav, kvaliteediklasside kaupa;

e) hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks: i) kogupindala, mille osas on toetus tegelikult välja makstud, järgmistel juhtudel: — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 72 sätestatud spetsiaalne kõva nisu kvaliteedilisatasu, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 76 sätestatud valgurikaste taimede toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 79 sätestatud põllukultuurist sõltuv riisitoetus, esitatuna eraldi indica ja japonica sortide kohta, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 83 sätestatud pähklite pindalatoetus, esitatuna pähklipuuliikide kaupa, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 100 sätestatud põllukultuuride pindalatoetus, käesoleva määruse IV lisas osutatud baaskülvipindade kaupa ja käesoleva määruse IX lisas kirjeldatud standardvormis, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110a sätestatud puuvilla sordipõhine toetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110g sätestatud oliivisalude toetus, kategooriate kaupa, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110n sätestatud humala pindalatoetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143b sätestatud ühtse pindalatoetuse kava; ii) üldkogus, mille osas on toetus tegelikult välja makstud, järgmistel juhtudel: — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 93 sätestatud tärklisekartuli toetus (tärklise ekvivalendina), — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 95 sätestatud piimakarjatoetus, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 96 sätestatud lisatoetus piimatoodete tootjaile, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 99 sätestatud seemnetoetus, määruse (EÜ) nr 1782/2003 XI lisas loetletud seemneliikide kaup, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110j sätestatud tubakatoetus, käesoleva määruse XXV lisas loetletud tubakasortide ja kvaliteedi kaupa, — määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110p sätestatud üleminekuperioodi suhkrutoetus; iii) toetuse lõplik summa kilogrammi kohta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110j sätestatud tubakatoetuse puhul, käesoleva määruse XXV lisas loetletud tubakasortide rühmade kaupa ja, kui see on kohaldatav, kvaliteediklasside kaupa; iv) makstud lamba- ja kitsekasvatuse lisatasude koguarv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 111 sätestatud lamba- ja kitsekasvatuse lisatasude puhul vastavalt käesoleva määruse XII lisas esitatud näidisvormile; ▼M13 v) väljamakstud toetuse kogusumma määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10g. ja 10h. peatükkidega ettenähtud puu- ja köögivilja üleminekutoetuste ning üleminekuperioodil kohaldatava marjasektori toetuse puhul. ▼M8

2. Lõikes 1 sätestatud teadetes väljendatakse pindalad hektarites kahe kümnendkoha täpsusega, kogused tonnides kolme kümnendkoha täpsusega ja taotluste arv täisarvudes.

3. Kui lõike 1 alusel nõutud teave muutub, eelkõige kontrollimise või eelnevalt esitatud arvude korrigeerimise või parandamise tulemusel, edastatakse ajakohastatud teave komisjonile ühe kuu jooksul alates muudatuse tegemisest.

▼M10

Artikkel 4

Pindala vähendamise koefitsient määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 75, artikli 78 lõikes 2, artiklis 82, artiklis 85, artikli 89 lõikes 2, artiklis 98 ja artiklis 143 nimetatud juhtudel või koguste vähendamise koefitsient ja objektiivsed kriteeriumid kõnealuse määruse artikli 95 lõikes 4 nimetatud juhtudel kehtestatakse enne põllumajandustootjatele toetuse maksmist ja hiljemalt järgmise aasta 31. jaanuariks käesoleva määruse ►M12 artikli 3 lõike 1 punktide b ja c kohaselt ◄ edastatud andmete alusel.

▼B







2. PEATÜKK

KÕVA NISU SPETSIAALNE KVALITEEDILISATASU

Artikkel 5

Sortide sõelumine

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 74 lõikes 1 loetletud liikmesriigid kehtestavad vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2—5 sätestatud sortide sõelumise meetodile nimistu kõva nisu sortidest, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 72 nimetatud spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele.

2. Liikmesriigid määravad vähemalt iga kahe aasta järel kindlaks kaks tüüpilist sorti. Tüüpilised sordid on kõige sertifitseeritumad kõva nisu sordid.

3. Liikmesriigid analüüsivad kõva nisu sorte järgmiste kvaliteedinäitajate alusel ning määravad igale näitajale asjakohase kaalu:

(a) proteiinisisaldus (40 %);

(b) gluteeni kvaliteet (30 %):

(c) kollasuse indeks (20 %);

(d) mahukaal või tuhande seemne kaal (10 %).

Punktides a—d nimetatud kvaliteedinäitajate keskmiste väärtuste summa, korrutatud näidatud väärtusega protsentides, moodustab sordi kvaliteediindeksi.

Iga liikmesriik võrdleb vähemalt iga kahe aasta järel kõva nisu sortide kvaliteediindekseid piirkondlike tüüpiliste sortide vastavate näitajatega. Uuritavad sordid on iga liikmesriigi sordiregistris registreeritud sordid, välja arvatud need sordid, mille kohta puuduvad analüütilised andmed viimase kolme aasta kohta, sest neid sorte enam ei kasutata või ei sertifitseerita.

Võttes aluseks tüüpilistele sortidele omistatud keskmise kvaliteediindeksi 100, arvutab liikmesriik iga punktides a—d nimetatud kvaliteedinäitaja protsendi, mis määratakse teistele kõva nisu sortidele, võrreldes indeksiga 100. Ainult need kõva nisu sordid, mille indeks on 98 või kõrgem, vastavad kõva nisu kvaliteedilisatasu tingimustele.

4. Liikmesriik võib arvata tingimustele vastavate sortide nimekirjast välja need sordid, mille kõva nisu klaasja välimuse kaotamise keskmine määr ületab 27 %.

5. Samuti võib toetusekõlblikkuse seisukohast analüüsida sorte, mis on registreeritud mõne teise liikmesriigi sordiregistris.

Artikkel 6

Analüüsimeetodid

1. Kõva nisu proteiinisisalduse, mahukaalu ja klaasja välimuse kaotamise määra analüüsimeetodid on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) 824/2000. ( 25 )

2. Kollasuse indeksit mõõdetakse ICC 152 meetodi alusel või samaväärse tunnustatud meetodi alusel.

3. Gluteeni kvaliteeti mõõdetakse ICC 158 või ICC 151 meetodi alusel.

Artikkel 7

Sertifitseeritud seemne kogus

Liikmesriigid kehtestavad enne lisatasu andmisele eelneva aasta 1. oktoobrit nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ ( 26 ) kohaselt sertifitseeritud seemne miinimumkoguse, mida kasutatakse kooskõlas kehtivate põllumajandusliku tootmise tavadega kõnealuses tootmispiirkonnas.

Artikkel 8

Trükised ja teabevahetus

1. Liikmesriigid avaldavad nimekirja valitud sortidest, mis vastavad riiklikul või piirkondlikul tasandil kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele, hiljemalt 1. oktoobril talvesortide osas ning hiljemalt 31. detsembril suvesortide osas toetuste eraldamisele eelneval aastal.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 sätestatud kuupäevi lõikes 1 nimetatud nimekirja, samuti kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkogused, kui neid on muudetud.

Artikkel 9

Kehtivusaeg

1. Sordid, mis on kantud artikli 8 lõikes 1 nimetatud nimekirja, vastavad kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele viis aastat alates nende sellesse nimekirja esmakordse kandmise kuupäevast.

2. Iga sordi abikõlblikkust võib pikendada viieks aastaks, lähtudes kvalitatiivsete analüüside tulemustest, mis on läbi viidud viieaastase ajavahemiku teisel ja kolmandal aastal.

Artikkel 10

Üleminekumeetmed

1. Liikmesriigid avaldavad nimekirja valitud sortidest, mis vastavad 2005. aastal riiklikul või piirkondlikul tasandil kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele hiljemalt 1. oktoobril 2004 talvesortide osas ning hiljemalt 31. detsembril 2004 suvesortide osas.

2. Lõikes 1 nimetatud nimekirja koostamisel kõrvaldavad liikmesriigid riigi sordiregistris registreeritud sortide nimistust sordid, mis ei ole 2003. ja 2004. aastal sertifitseeritud, ning sordid, mis ei vasta vähemalt kahele järgmistest näitajatest:

(a) minimaalne proteiinisisaldus 11,5 %;

(b) minimaalne mahukaal 78 kg/hl või minimaalne 1 000 seemne kaal 42 g;

(c) kõva nisu klaasja välimuse kaotamise maksimaalne määr 27 %;

(d) minimaalne gluteenisisaldus 10 %.

3. Nimekirjad sortidest, mis vastavad toetusele saamise tingimustele aastatel 2005 ja 2006, võivad sisaldada sorte, mis on mõne teise liikmesriigi valitud sortide nimekirjas selle teise liikmesriigi poolt läbi viidud kvalitatiivsete analüüside tulemuste põhjal.

▼M2

4. Liikmesriigid võivad otsustada kõva nisu kvaliteedierilisatasuks 2006. aastal abikõlblikuks valitud sortide nimekirja koostamise vastavalt lõikes 2 ettenähtud menetlusele talisortide osas hiljemalt 1. oktoobriks 2005 ning suvesortide osas hiljemalt 31. detsembriks 2005.

▼B







3. PEATÜKK

VALGURIKASTE TAIMEDE TOETUS

Artikkel 11

Teravilja ja valgurikaste taimede segu

Piirkondades, kus valgurikkaid taimi külvatakse traditsiooniliselt koos teraviljaga, makstakse valgurikaste taimede lisatasu taotlejale juhul, kui ta suudab asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele tõendada, et valgurikkad taimed on selles segus ülekaalus. Kõnealused põllumaad ei vasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 98 sätestatud piirkondliku põllukultuuride eritoetuse tingimustele.







4. PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIST SÕLTUV RIISITOETUS

▼M9

Artikkel 12

Külvikuupäevad

Põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlemiseks tuleb deklareeritud maad külvata hiljemalt

a) 30. juunil enne asjaomast saagikoristust Hispaanias, Portugalis ja Prantsuse Guajaanas;

b) 31. mail teistes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 80 lõikes 2 nimetatud tootvates liikmesriikides, kaasa arvatud Prantsusmaal.

▼B

Artikkel 13

Vähendamise koefitsient

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 82 nimetatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse vähendamise koefitsient arvutatakse käesoleva määruse II lisa kohaselt.

Artikkel 14

Teatamine

▼M8

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt 1. septembriks nende sortide nimekirja, mis on registreeritud riiklikus sordiregistris, klassifitseeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1785/2003 ( 27 ) I lisa punktis 2 määratletud kriteeriumidele, juhul kui seda nimekirja on muudetud.

▼M9 —————

▼B

3. Liikmesriigid võivad igal aastal läbi vaadata baaskülvipinna või osa-baaskülvipinna jaotuse ning objektiivsed kriteeriumid, mille alusel need jaotused on tehtud. Nad edastavad vastava informatsiooni komisjonile hiljemalt 15. maiks enne kõnealust saagikoristust.







5. PEATÜKK

PÄHKLITE PINDALATOETUS

▼M6

Artikkel 15

Ühenduse toetuse maksmise tingimused

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 83 ette nähtud pindalatoetuse saamise tingimustele vastavad ainult need põllumajanduslikud maatükid, kuhu on istutatud pähklipuud, mis vastavad käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimustele määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 11 lõikega 2 sätestatud kuupäeval.

Kui on tegemist maatükiga, kus kasvatatakse eri sorti pähklipuid ning toetus on diferentseeritud sõltuvalt sortidest, on abi saamise tingimuseks käesoleva artikli lõikega 3 kehtestatud puude väikseim arv hektari kohta vähemalt ühe pähklisordi puhul.

2. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 83 ettenähtud pindalatoetuse saamise tingimuseks peab maatüki suurus olema vähemalt 0,10 hektarit. Liikmesriigid võivad siiski objektiivsete kriteeriumide alusel kehtestada suurema minimaalse maatüki suuruse, arvestades asjaomaste maatükkide iseärasusi.

3. Pähklipuude arv hektari kohta ei tohi olla väiksem kui:

i) 125 sarapuud;

ii) 50 mandlipuud;

iii) 50 kreeka pähklipuud;

iv) 50 pistaatsia pähkli puud;

v) 30 jaanikauna puud.

Liikmesriigid võivad siiski objektiivsete kriteeriumide alusel kehtestada suurema minimaalse puude tiheduse, arvestades asjaomaste toodete iseärasusi.

4. Lõike 1 teises lõigus osutatud juhtudel vastab antava abi määr abi selle sordi määrale, mis vastab abikõlblikkuse tingimustele ning mille puhul on abi kõige suurem.

▼B

Artikkel 16

Riikliku toetuse saamise tingimused

Artiklit 15 kohaldatakse riikliku toetuse osas, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 87.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 87 kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada täiendavaid kriteeriume toetuse saamiseks, tingimusel et need kriteeriumid on kooskõlas toetuskava keskkonda ja maa-elu puudutavate ning sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkidega ning ei tekita põllumajandustootjate vahel diskrimineerimist. Liikmesriigid määravad kindlaks vajalikud abinõud kontrollimiseks, et põllumajandustootjad neid kriteeriume täidavad.

Artikkel 17

Teabevahetus

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile enne määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 11 nimetatud abitaotluste esitamise lõppkuupäeva ning hiljemalt:

(a) 31. märtsiks: artikli 15 lõikes 4 nimetatud kõrgemad tasemed ja artiklis 16 nimetatud täiendavad kriteeriumid;

(b) 15. maiks: kui liikmesriik diferentseerib toetust vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 83 lõikele 2, pindalatoetuse taseme toote kohta ja/või muudetud siseriikliku tagatud pindala kohta.

2. Muudatused lõikes 1 osutatud komisjonile edastatud teabe osas kehtivad järgmise aasta kohta ning need tuleb asjaomaste liikmesriikide poolt viivitamatult edastada komisjonile koos objektiivsete kriteeriumidega, mis põhjendavad selliseid muudatusi.

Artikkel 18

Üleminekumeetmed

1. Liikmesriigid võivad otsustada, kas ja millistel tingimustel võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 86 lõikes 2 nimetatud arengukavad enne nende normaalset lõppemisaega ning vastavad põllumaad muutuvad toetusekõlblikeks selle määruse IV jaotise 4. peatükis sätestatud kava raames.

2. Lõikes 1 viidatud tingimuste kehtestamisel tagavad liikmesriigid, et:

(a) arengukava ei lõpetata enne üheaastast täielikku rakendamist;

(b) arengukava esialgsed eesmärgid on liikmesriigi nõuetele vastavalt täidetud.







6. PEATÜKK

TÄRKLISEKARTULI TOETUS

Artikkel 19

Abikõlblikkus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 93 sätestatud tärklisekartuli toetust makstakse kartuli eest, mille kohta on sõlmitud komisjoni määruse (EÜ) nr 2236/2003 ( 28 ) artiklis 3 sätestatud külvieelne leping kartuli netokaalu netomassi alusel, mis määratakse määruse (EÜ) nr 2235/2003 ( 29 ) I lisas kirjeldatud meetodiga, ning tarnitud kartuli tärklisesisalduse alusel vastavalt selle määruse II lisas toodud määradele.

Tärklisekartuli toetust ei maksta kartuli eest, mille tärklisesisaldus on alla 13 %, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 5 lõike 3 teist lõiku.

Artikkel 20

Miinimumhind

Tärklisekartuli toetuse maksmise aluseks on nõue, et esitatakse tõendus selle kohta, et vabrikusse tarnimise etapis ei ole makstud määruse (EÜ) nr 1868/94 artiklis 4a nimetatud hinnast madalamat hinda vastavalt määruse (EÜ) nr 2235/2003 II lisas kehtestatud tasumääradele.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 10 lõiget 2.

Artikkel 21

Toetuse maksmine

▼M4

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 28 kohaldamist, maksab tärklisekartuli toetust liikmesriik, kelle territooriumil asub kartuleid kartulitärklisetööstusele tarniv majand, iga põllumajandustootja kohta siis, kui kõik põllumajandustootja poolt turustusaastal toodetud kogused on tarnitud tärklisetööstusele nelja kuu jooksul alates käesoleva määruse artiklis 20 nimetatud tõendusmaterjali esitamise kuupäevast, ning kui on täidetud käesoleva määruse artiklis 19 nimetatud tingimused.

▼B

2. Alates turustusaasta 1. detsembrist võivad liikmesriigid teha ettemakseid antud turustusaasta jooksul põllumajandustootja poolt tärklisetööstusele tarnitud tärklisekartuli erinevate koguste põhjal. Ettemakseid tehakse tarnitud tärklisekartuli koguse eest, mille kohta on esitatud artiklis 20 osutatud tõendus ja on täidetud artiklis 19 sätestatud tingimused.

▼M3 —————

▼B







7. PEATÜKK

PIIMAKARJATOETUS JA LISATOETUS

Artikkel 22

Tegevusetuse juhtumid

1. Kui individuaalset kvooti omav füüsiline või juriidiline isik ei vasta määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis c sätestatud määratlusele kõnealuse aasta 31. märtsile eelnenud 12 kuu jooksul, ei maksta talle kõnealuse aasta eest piimakarjatoetust ega lisatoetusi, kui ta ei suuda enne taotluse esitamise tähtaja lõppemist pädevatele asutustele tõestada, et tootmist jätkatakse.

2. Lõiget 1 ei kohaldata vääramatu jõu ning nõuetekohaselt põhjendatud ja pädeva asutuse poolt tunnustatud juhtumite korral, mis mõjutavad ajutiselt asjaomaste põllumajandustootjate tootmisvõimsust.







▼M10

8.

PEATÜKK

ENERGIAKULTUURIDE TOETUS







1.

JAGU

Mõisted

Artikkel 23

Mõisted

Käesolevas peatükis tähendab:

a) “taotleja” põllumajandustootjat, kes harib määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 nimetatud maad kõnealuses artiklis sätestatud toetuse saamiseks;

b) “toetus” määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 sätestatud energiakultuuride toetust;

c) “energiatoode” ühte määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 88 teises lõigus nimetatud energiatoodetest;

d) “esmatöötleja” põllumajandusliku tooraine kasutajat (v.a taotlejad, kes kasutavad tooraineid oma põllumajandusettevõttes), kes kohustub seda esmaselt töötlema ühe või mitme määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 88 teises lõigus osutatud toote saamiseks;

e) “kokkuostja” isikut, kes sõlmib taotlejaga lepingu vastavalt artiklile 25 ning ostab oma kulul artikli 24 lõikes 1 nimetatud toorainet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 88 teises lõigus nimetatud eesmärkidel.







2.

JAGU

Tooraine kasutamine

Artikkel 24

Tooraine kasutamine

1. Toetusega hõlmatud põllumaadel võib kasvatada igasugust põllumajanduslikku toorainet eeldusel, et neid põllumaid kasutatakse peamiselt energiatoodete tootmiseks lõigetes 2–8 sätestatud tingimustel.

2. Suhkrupeeti võib lõikes 1 nimetatud põllumaadel kasvatada tingimusel, et igat vahesaadust kasutatakse energiatoodete tootmiseks ning suhkrut sisaldavat kaas- või kõrvalsaadust kasutatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 ( 30 ) kohaselt.

3. Kanepi suhtes kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 ( 31 ) artiklit 29 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklit 33.

4. Liikmesriigid võivad toetuskavast välja arvata mis tahes põllumajandusliku tooraine, kui kõnealune materjal tekitab raskusi kontrollimise, rahvatervise, keskkonna, karistusõiguse või valmis energiatoodete vähendatud määra seisukohast.

5. Liikmesriigid võivad kehtestada igale toorainele minimaalse haritava kasvatusala.

6. Tooraine töötlemisel saadud energiatoodete majanduslik väärtus peab olema kõrgem kui kõigi teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemise käigus saadud toodete väärtus, mis on määratud käesoleva määruse artikli 38 lõikes 6 sätestatud hindamismeetodi alusel.

7. Erandina lõikest 6 võib lõikes 1 nimetatud põllumaadel kasvatada sojaube, tingimusel et energiatoodete tootmiseks kasutatakse mis tahes vahesaadust, välja arvatud sojajahu.

8. Energiatooted valmistab suuremas osas kolmas töötleja.







3.

JAGU

Leping

Artikkel 25

Leping

1. Artiklis 24 nimetatud toorainete tootmine peab olema hõlmatud lepinguga vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 90 ja käesolevas peatükis sätestatud tingimustele.

2. Erandina lõikest 1 võivad taotlejad muude kui üheaastaste kultuuride esimese saagi koristamisele eelnevate aastate puhul võtta kirjaliku deklaratsiooniga kohustuse panna asjaomasel aastal kasvama ja kasutada koristatavat toorainet energiatoodete tootmiseks. Deklaratsioon sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a) kõigi asjaomaste toorainete liigid ja iga liigi all olev pindala;

b) esimene prognoositav saagiaasta.

3. Taotlejad esitavad pädevatele asutustele lisaks ühtsele taotlusele määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 11 sätestatud kuupäevaks kokkuostja või esmatöötlejaga sõlmitud lepingu koopia või, vajaduse korral, lõikes 2 osutatud deklaratsiooni.

Liikmesriigid võivad otsustada, et lepingu võivad sõlmida üksnes taotleja ja esmatöötleja.

Liikmesriigid võivad nõuda, et taotlejad sõlmiksid iga tooraine kohta ainult ühe lepingu.

4. Taotlejad tagavad, et leping peab sisaldama vähemalt järgmisi üksikasju:

a) lepingupoolte nimed ja aadressid;

b) lepingu kehtivusaeg;

c) kõigi asjaomaste toorainete liigid ja iga liigi all olev pindala;

d) tingimused, mida rakendatakse prognoositava toorainekoguse tarnimisel;

e) põllumajandustootja kinnitus artikli 27 lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmise kohta;

f) esmatöötleja või kokkuostja kinnitus, et ta kasutab toorainet vastavalt käesolevale peatükile.







4.

JAGU

Tüüpilised saagised, tooraine tarnimine ja tarnitavad kogused

Artikkel 26

Tüüpilised saagised

1. Liikmesriigid kehtestavad igal aastal õigel ajal asjakohase menetlusega iga tooraineliigi puhul kohustuslikud tüüpilised saagised ja teatavad neist asjaomastele taotlejatele.

2. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid muude kui üheaastaste kultuuride puhul otsustada tüüpilisi saagiseid mitte kehtestada. Juhul kui artikli 27 lõike 1 teises lõigus sätestatud kontroll viitab ohule, et ei täideta kohustust tarnida kogu koristatud tooraine, kehtestavad liikmesriigid asjakohase menetlusega nende kultuuride tüüpilised saagised, mille puhul kõnealune oht on olemas.

Artikkel 27

Tooraine tarnimine ja tarnitavad kogused

1. Taotlejad tarnivad kokkuostjale või esmatöötlejale:

a) tüüpilise saagisega vähemalt võrdsed toorainekogused;

b) kogu tooraine, mis on saadud põllukultuuridest, mille puhul liikmesriigid on otsustanud kasutada artikli 26 lõikega 2 ette nähtud võimalust.

Liikmesriigid kehtestavad asjakohased kontrollimeetmed tagamaks, et peetakse kinni esimese lõigu punktis b sätestatud kohustusest tarnida kogu tooraine.

2. Taotlejad, kokkuostjad või esmatöötlejad esitavad pädevale asutusele tooraine tarnimise kohta kirjaliku deklaratsiooni, millele on alla kirjutanud kokkuostja või esmatöötleja ja taotleja. Deklaratsioon sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a) tarnekuupäev;

b) iga liigi puhul tarnitud kogused;

3. Kokkuostjad või esmatöötlejad võtavad vastu lõikes 1 osutatud tooraine ja tagavad, et samaväärne kogus kõnealust toorainet kasutatakse ühenduses ühe või mitme energiatoote tootmiseks.

4. Kokkuostjad tarnivad esmatöötleja(te)le kogu taotlejatelt saadud toorainega samaväärse koguse toorainet.

5. Esmatöötleja võib kasutada samaväärse koguse toorainet, vahe- või kõrvalsaadusi ühe või mitme energiatoote tootmiseks.

Esimeses lõigus kirjeldatud juhul või kui kokkuostja müüb samaväärse koguse koristatud toorainet, teatab esmatöötleja või kokkuostja sellest pädevale asutusele, kellele on esitatud artiklis 31 nimetatud tagatis, või, kui kohaldatakse artiklit 37, siis asjaomase kokkuostja või esmatöötleja heakskiitmise eest vastutavale pädevale asutusele. Kui kõnealust samaväärset kogust kasutatakse muus liikmesriigis peale liikmesriigi, kus tooraine koristatakse, teatavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused üksteisele kõnealuste tehingute üksikasjadest.

6. Lepingulisi suhteid reguleerivate riiklike õigusnormide kohaselt võib esmatöötleja volitada kolmandat isikut vastu võtma toetust taotleva põllumajandustootja tooraine. Esmatöötleja jääb ainuisikuliselt vastutavaks käesolevas peatükis sätestatud kohustuste täitmise eest.

Artikkel 28

Erandlikud asjaolud

Erandlikel asjaoludel või vääramatu jõu korral, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 40 lõikes 4, võib taotleja pädevale asutusele teatada määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 72 kehtestatud korras, et kõnealuste asjaolude tõttu ei suuda ta tarnida kogu artiklis 25 osutatud lepingus täpsustatud toorainekogust või osa sellest. Pädev asutus võib pärast erandlike asjaolude kohta piisavate tõendite saamist lubada kokkuostjal või esmatöötlejal muuta tarnitavaid koguseid.







5.

JAGU

Toetuse maksmise tingimused

Artikkel 29

Toetuse maksmine

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 51 ja käesoleva määruse artiklis 30 sätestatud sanktsioonide rakendamist, makstakse toetust üksnes juhul, kui:

a) pädevale asutusele on artikli 25 kohaselt üle antud lepingu koopia;

b) esitatud on artiklis 31 sätestatud tagatis, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artiklit 37;

c) pädevale asutusele on esitatud artikli 27 lõikes 2 sätestatud deklaratsioon;

d) pädev asutus on kontrollinud, et artiklites 25 ja 27 sätestatud tingimused on iga taotluse puhul täidetud.

2. Erandina lõikest 1 ja ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 51 sätestatud vähendamiste ja väljaarvamiste ning käesoleva määruse artiklis 30 sätestatud sanktsioonide rakendamist, makstakse muude kui üheaastaste kultuuride esimesele saagile eelnevate aastate eest toetust tingimusel, et pädevale asutusele on esitatud artikli 25 lõikes 2 osutatud deklaratsioon ja et pädev asutus on kontrollinud artikli 25 lõike 2 täitmist.

Artikkel 30

Sanktsioonid tarnedeklaratsioonis valeandmete esitamise eest

Kui kontrollimise käigus selgub, et artikli 27 lõikega 2 ette nähtud tarnedeklaratsioonis on tahtlikult esitatud valeandmeid, jääb taotleja ilma võimalusest saada toetust. Kui toetus on juba välja makstud, tuleb see määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 73 kohaselt tagasi maksta. Muude kui üheaastaste kultuuride puhul tuleb juba välja makstud toetus tagasi maksta viimase toetuskõlbliku väljamakse ulatuses.







6.

JAGU

Kokkuostja ja esmatöötleja kohustused

Artikkel 31

Tagatised

1. Kokkuostjad või esmatöötlejad esitavad oma riigi pädevatele asutustele asjaomases liikmesriigis kõnealusel aastal toetusetaotlustesse muudatuste tegemise lõpptähtpäevaks lõikes 2 sätestatud tagatise, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 15 lõikes 2. Liikmesriigid võivad siiski tagatisenõudest loobuda komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 ( 32 ) artiklis 5 sätestatud tingimustel.

2. Iga tooraine kohta esitatava tagatise suuruse arvutamiseks korrutatakse kõigi asjaomase kokkuostja või esmatöötleja poolt alla kirjutatud lepinguga hõlmatud ja kõnealuse tooraine tootmiseks kasutatavate põllumaade pindala määraga 60 eurot hektari kohta.

3. Muude kui üheaastaste kultuuride tootmise korral esitatakse tagatis siiski üksnes esimese saagiaasta kohta ja see kehtib järgnevatel aastatel kuni lepingu kehtivusaja lõpuni.

4. Kui lepinguid artikli 28 kohaselt muudetakse, korrigeeritakse esitatud tagatisi vastavalt.

5. Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklite 20–24 kohaldamist, vabastatakse kokkuostja esitatud tagatis pärast kõnealuse tooraine tarnimist esmatöötlejale, tingimusel et kokkuostja pädeval asutusel on tõendus selle kohta, et esmatöötleja on oma pädevale asutusele esitanud samaväärse tagatise. Kui esmatöötlus toimub liikmesriigis, kus kohaldatakse artikli 37 sätteid, vabastatakse kokkuostja esitatud tagatis pärast kõnealuse tooraine tarnimist heakskiidetud esmatöötlejale.

Artikkel 32

Esma- ja teisejärgulised ning madalama järgu nõuded kokkuostjatele ja töötlejatele

1. Esmajärgulised nõuded määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses on järgmised kohustused:

a) kokkuostjate kohustus tarnida kogu toorainekogus esmatöötlejale, nagu on sätestatud artikli 27 lõikes 4;

b) esmatöötlejate kohustus töödelda lepingus sätestatud lõppsaadusteks vähemalt artikli 27 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud toorainekogused;

c) esmatöötlejate kohustus seoses tooraine töötlemisel saadud energiatoodete majandusliku väärtusega, millele on osutatud artikli 24 lõikes 6.

2. Teisejärguline nõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses on esmatöötlejate kohustus töödelda tooraine saagi koristamisele järgneva teise aasta 31. juuliks.

▼M12

3. Järgmised kohustused on kokkuostjatele ja esmatöötlejatele esitatavad teisesed nõuded määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses:

a) kohustus võtta vastu vastavad toorainekogused, mis taotlejad tarnivad vastavalt artikli 27 lõikele 3;

b) kohustus kirjutada alla tarnedeklaratsioonile, millele on osutatud artikli 27 lõikes 2;

c) kohustus esitada vajaduse korral tagatis artikli 31 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.

▼M10

4. Erandina määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõikest 2 on esmajärguline nõue kokkuostja või esmatöötleja kohustus võimaldada või hõlbustada pädeva asutuse tehtavat kohapealset kontrolli või esitada andmed, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 38.







7.

JAGU

Tooraine põllumajandusettevõtetes kasutamise erieeskirjad

Artikkel 33

Tooraine kasutamine põllumajandusettevõttes

1. Olenemata artikli 25 lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada taotlejal:

a) kasutada CN-koodi ex060290 41 alla kuuluvaid lühikese raieringiga metsapuid või CN-koodide 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 ja 1206 00 99 alla kuuluvat kogu koristatud teravilja või õliseemneid: i) kütusena oma põllumajandusettevõtte kütmiseks; ii) oma põllumajandusettevõttes elektrienergia või biokütuse tootmiseks;

b) töödelda kogu koristatud tooraine oma põllumajandusettevõttes biogaasiks, mis kuulub CN-koodi 2711 29 00 alla.

▼M12

Liikmesriik võib otsustada lubada taotlejatel kasutada muud kui esimese lõigu punktiga a ette nähtud toorainet, tingimusel et kõik asjakohased kontrollimeetmed on võetud.

▼M10

2. Kui kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 1, siis artiklit 25 ei kohaldata. Taotlejad esitavad pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 11 sätestatud kuupäevaks ja lisaks ühtsele taotlusele kirjaliku deklaratsiooni, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a) kõigi asjaomaste toorainete liigid ja iga liigi all olev pindala;

b) võimaluse korral eeldatav esimene saagiaasta;

c) taotleja kinnitus selle kohta, et ta kasutab või töötleb vahetult deklaratsioonis märgitud toorainet vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ja artikli 24 lõikele 1 ning teeb seda liikmesriikide poolt määratud kuupäevaks, kuid mitte hiljem kui saagi koristamisele järgneva teise aasta 31. juulil;

d) tooraine kavandatav lõppkasutus ja kavandatud töötlemisviisi tehniline kirjeldus.

3. Kui käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjaomaste põllumajandustootjate suhtes käesoleva peatüki sätteid.

Artikkel 34

Põllumajandusettevõttes kasutatava tooraine kogused

1. Taotlejad kasutavad põllumajandusettevõttes ära:

a) toorainekoguse, mis on vähemalt võrdne artiklis 26 osutatud tüüpilise saagisega või

b) tooraine puhul, millele ei ole tüüpilist saagist kehtestatud, kogu koristatud tooraine.

Liikmesriigid võtavad kasutusele piisavad kontrollimeetmed, et tagada esimese lõigu punktis b sätestatud kohustuse täitmine.

2. Taotlejad esitavad pädevatele asutustele liikmesriikide poolt kindlaksmääratavaks kuupäevaks saagideklaratsiooni, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a) saagikoristuse kuupäev;

b) koristatud toorainete kogused.

3. Erandlikel asjaoludel või vääramatu jõu korral, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 40 lõikes 4, võib taotleja vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 72 teatada pädevale asutusele, et tal ei ole võimalik koristada või kasutada kogu käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud toorainekogust või osa sellest. Pädev asutus võib pärast kõnealuste erandlike asjaolude kohta piisavate tõendite saamist lubada muuta põllumajandusettevõttes kasutatavaid koguseid.

Artikkel 35

Kontrollimine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklites 24 ja 26 ning käesoleva määruse artikli 37 lõigetes 4–6 sätestatud kontrolli kohaldamist, võtavad käesoleva määruse artikli 33 lõiget 1 kohaldavad liikmesriigid kasutusele piisavad kontrollimeetmed, et tagada:

a) toorainekoguste koristamine vastavalt artiklile 34. Kõnealused kontrollimeetmed hõlmavad vähemalt järgmist: i) artikli 34 täitmise halduskontroll seoses koristatud kogustega; ii) vähemalt 10 % põllumajandusettevõtete kohapealne kontroll, et kontrollida taotleja poolt artikli 34 lõike 2 kohaselt deklareeritud koristatud kogust.

b) punktis a osutatud tooraine kasutamine vahetult põllumajandusettevõttes või selle töötlemine CN-koodi 2711 29 00 alla kuuluvaks biogaasiks.

Artikkel 36

Toetuse maksmine

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 51 ja käesoleva artikli lõikes 2 kehtestatud vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamist, makstakse taotlejatele toetust tingimusel, et:

a) koristatud on artikliga 34 hõlmatud tooraine nõutud kogused;

b) pädevale asutusele on esitatud artikli 33 lõikes 2 ja artikli 34 lõikes 2 sätestatud deklaratsioonid;

c) pädev asutus on teinud artikli 35 punktis a sätestatud kontrolli.

2. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 40 kohaldamist, ei täida taotleja toetuse saamise tingimusi, kui ilmneb, et ta on teadvalt esitanud käesoleva määruse artikli 34 lõikes 2 nimetatud saagideklaratsioonis valeandmeid. Kui toetus on juba välja makstud, tuleb see vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 73 tagasi maksta.

Kui tooraine ei ole töödeldud energiatoodeteks artikli 33 lõike 2 punktis c nimetatud kuupäevaks, tuleb asjaomase saagi eest makstud toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 73 tagasi maksta ja põllumajandustootja arvatakse järgmisel aastal energeetiliste põllukultuuride toetuse saajate hulgast välja.

Artikkel 36a

Liikmesriigid võivad otsustada, et käesolevat jagu kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.







8.

JAGU

Vabatahtlik heakskiitmissüsteem

Artikkel 37

Vabatahtlik heakskiitmissüsteem

1. Erandina artiklist 31 võivad liikmesriigid otsustada kasutusele võtta kokkuostjate ja esmatöötlejate (edaspidi “heakskiidetud ettevõtjad”) heakskiitmissüsteemi.

Liikmesriigid avaldavad esimeses lõigus osutatud otsuse selle kohaldamisele eelneva aasta 1. novembriks. 2007. aasta kohta avaldavad liikmesriigid oma otsuse siiski 1. märtsiks 2007.

Kui käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse esimest lõiku kohaldada otsustanud liikmesriikide suhtes käesoleva peatüki sätteid.

2. Kui liikmesriik on otsustanud kohaldada lõiget 1, võtab ta vastu vajalikud sätted ja rakendab vajalikke meetmeid, et tagada käesoleva peatüki sätete täitmine. Liikmesriigid sätestavad eelkõige ettevõtjate heakskiitmise tingimused, tagades vastavuse vähemalt järgmistele kriteeriumidele:

a) kokkuostjate puhul: i) haldussuutlikkus kokkuostjana tegutsemiseks ja artiklis 38 osutatud arvestuse pidamiseks; ii) tooraine tarnimise leping vähemalt ühe töötlejaga või piisavalt suured kaubandusega tegelemise kogemused;

b) esmatöötlejate puhul: i) haldussuutlikkus esmatöötlejana tegutsemiseks ja artiklis 38 osutatud arvestuse pidamiseks; ii) piisav tootmisvõimsus vähemalt ühe artikli 24 lõikes 1 osutatud energiatoote tootmiseks.

▼M12

3. Liikmesriigid kehtestavad heakskiidetud ettevõtjate heakskiitmise kontrolli menetluse enne lõikes 6 osutatud loetelu avaldamist.

▼M10

4. ►M12 Kui leitakse, et heakskiidetud ettevõtja ei täida käesolevas peatükis sätestatud kohustusi või käesoleva peatüki alusel vastu võetud siseriiklikke sätteid, või kui kokkuostja või esmatöötleja ei võimalda või ei hõlbusta pädevate asutuste tehtavaid kohapealseid kontrolle ja/või ei esita artiklis 38 osutatud teavet, määravad liikmesriigid asjakohaste karistuste kohaldamise. ◄ Karistuse määr arvutatakse rikkumise tõsidust silmas pidades ja proportsionaalselt artiklis 32 sätestatud nõuete täitmata jätmise tõttu minetatud tagatistele.

▼M12

5. Kui heakskiidetud ettevõtja ei vasta käesolevas peatükis esitatud nõuetele või siseriiklikele nõuetele raske hooletuse tõttu, võib liikmesriik tühistada oma heakskiidu enda poolt kindlaks määratud ajavahemikuks.

▼M10

6. Liikmesriigid avaldavad heakskiidetud kokkuostjate ja esmatöötlejate loetelu enne selle aasta 15. detsembrit, mis eelneb aastale, mille eest toetust antakse. 2007. aastaks antava toetuse puhul avaldatakse heakskiidetud kokkuostjate ja esmatöötlejate loetelu siiski hiljemalt 15. aprillil 2007.

▼M12

7. Kui liikmesriik otsustab kohaldada lõiget 1, makstakse toetust üksnes taotlejatele, kes on sõlminud lepingud heakskiidetud kokkuostjate või töötlejatega, tingimusel et need on asutatud liikmesriigis, kes on otsustanud kohaldada lõiget 1.

▼M10







9.

JAGU

Kontroll

Artikkel 38

Arvestuse pidamine

1. Liikmesriigi pädev asutus määrab kindlaks kokkuostjate, töötlejate või artikli 33 lõikes 1 osutatud taotlejate poolt peetavad arvestusdokumendid ja kõnealuste dokumentide täitmise sageduse, mis on vähemalt kord kuus.

2. Töötlejate puhul sisaldavad kõnealused arvestusdokumendid vähemalt järgmisi andmeid:

a) töötlemiseks ostetud toorainete kogused;

b) töödeldud tooraine kogused ning sellest saadud lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste kogused ja liigid;

c) kadu töötlemisel;

d) hävitatud kogused ja hävitamise põhjused;

e) töötleja poolt müüdud või üle antud toodete kogused ja liigid ning saadud hinnad;

f) vajaduse korral edasitöötlejate nimed ja aadressid.

3. Kokkuostjate puhul sisaldavad kõnealused arvestusdokumendid vähemalt järgmisi andmeid:

a) kõigi käesoleva korra raames töötlemiseks ostetud ja müüdud toorainete kogused;

b) esmatöötlejate nimed ja aadressid.

4. Artikli 33 lõikes 1 nimetatud taotlejate puhul sisaldavad arvestusdokumendid vähemalt laoarvestust, mis võimaldab jälgida saake ja põllumajandusettevõttes töödeldavaid koguseid.

5. Kokkuostja või esmatöötleja pädev asutus kontrollib, et esitatud leping vastab artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kui kõnealused tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotleja riigi pädevaid asutusi.

6. Artikli 24 lõikes 6 nimetatud toodete majandusliku väärtuse arvutamiseks võrdlevad asjaomased pädevad asutused lõikes 2 osutatud teabe põhjal kõigi energiatoodete väärtuste summat kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga. Iga väärtus võrdub kõnealuse koguse ja eelmise turustusaasta jooksul registreeritud keskmiste tehasehindade korrutisega. Kui kõnealused hinnad ei ole kättesaadavad, määravad pädevad asutused asjakohased hinnad kindlaks eelkõige artikli 39 lõikes 1 osutatud teabe põhjal.

Artikkel 39

Töötlemise kontroll

1. Esmatöötlejad esitavad oma pädevatele asutustele nõutud teabe kõnealuse töötlemisahela kohta, eelkõige hindade ja toodetavate lõppsaaduste koguste määramiseks kasutatavate tehniliste töötluskoefitsientide kohta.

2. Kokkuostjate asukohaliikmesriikide pädevad asutused kontrollivad vähemalt 25 % nende territooriumil tegutsevatest kokkuostjatest, kes on valitud riskianalüüsi alusel. Kõnealune kontroll hõlmab füüsilist kontrolli ja äridokumentide inspekteerimist eesmärgiga kontrollida, kas tooraine kokkuost ja tarned on omavahel kooskõlas ning artiklis 32 sätestatud esma- ja teisejärguliste ning madalama järgu nõuete täitmist.

3. Töötlemise toimumiskohaks olevate liikmesriikide pädevad asutused kontrollivad artikli 24 lõike 1 ning esma- ja teisejärguliste ning madalama järgu nõuete täitmist vähemalt 25 protsendis nende territooriumil asuvates riskianalüüsi alusel valitud töötlejate ruumides. Kõnealune kontroll hõlmab vähemalt järgmist:

a) kõikide energiatoodete väärtuste summa võrdlus kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga;

b) töötleja tootmissüsteemi analüüs, mis sisaldab füüsilist kontrolli ja äridokumentide inspekteerimist eesmärgiga kontrollida, et tooraine lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste tarned oleksid kooskõlas.

Punktis b nimetatud kontrolli tegemisel lähtuvad pädevad asutused eelkõige kõnealuse tooraine tehnilistest töötluskoefitsientidest. Kui kõnealused koefitsiendid on sätestatud eksporti reguleerivates ühenduse õigusaktides, siis kohaldatakse neid koefitsiente. Kui ühenduse õigusaktides need puuduvad, kuid on sätestatud muud koefitsiendid, siis kohaldatakse muid koefitsiente. Kõigil muudel juhtudel toetutakse kontrollimisel töötleva tööstuse üldtunnustatud koefitsientidele.

4. Artikli 33 lõikes 1 osutatud töötlemisoperatsioonide puhul kontrollitakse 10 % riskianalüüsi alusel valitud taotlejatest, võttes arvesse järgmist:

a) toetuse summat;

b) töötlemiseks deklareeritud saaduste liike, eelkõige neid, mis ei ole üheaastased kultuurid;

c) põllumajanduslike maatükkide arvu;

d) arengut võrreldes eelmise aastaga;

e) eelmistel aastatel tehtud kontrolli tulemusi;

f) muid liikmesriikide määratud näitajaid, lähtudes esitatud deklaratsioonide tüüpilisusest.

5. Lõikes 4 osutatud kontroll sisaldab vähemalt järgmist:

a) kõikide energiatoodete väärtuste summa võrdlus kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga;

b) tooraine põllumajandusettevõttes kasutamise või töötlemise võimaluste olemasolu.

6. Kui lõikes 4 nimetatud kontrolli käigus ilmneb eeskirjade eiramisi, teeb pädev asutus vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 26 lõikele 3 samal aastal täiendava kontrolli ja sellest tulenevalt suurendab järgmisel aastal kohapeal kontrollitavate taotlejate protsenti.

7. Kui on sätestatud, et teatavaid lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud kontrollitoiminguid võib teha kontrollproovi korras, peab kõnealune proov tagama usaldusväärsuse ja tüüpilise kontrollitaseme.

8. Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse inspektori poolt allkirjastatud kontrollakt, kuhu on märgitud andmed tehtud kontrolli kohta. Eelkõige näidatakse aktis järgmist:

a) kontrolli kuupäev;

b) kohal olnud isikud;

c) kontrollitud ajavahemik;

d) kasutatud kontrollimeetodid, võimaluse korral ka viide valimimeetodile;

e) kontrolli tulemused.

Artikkel 40

Lisameetmed ja vastastikune abi

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva peatüki nõuetekohaseks kohaldamiseks kõik vajalikud täiendavad meetmed ja osutavad vajaduse korral vastastikust abi käesolevas peatükis sätestatud kontrolli tegemiseks. Kui käesolevas peatükis ei sätestata asjakohaseid vähendamisi ja väljaarvamisi, võivad liikmesriigid kohaldada asjakohaseid siseriiklikke karistusi toetuse maksmise menetlusega seotud turuosaliste suhtes.

2. Liikmesriigid osutavad üksteisele vastastikust abi tõhusa kontrolli tagamiseks ning võimaldavad esitatud dokumentide ehtsuse ja vahetatud andmete täpsuse kontrollimist vajalikus või käesoleva peatükiga nõutud ulatuses.

▼M10 —————

▼B







9. PEATÜKK

PIIRKONDLIK PÕLLUKULTUURIDE ERITOETUS

Artikkel 45

Külvikuupäev

Piirkondliku põllukultuuride eritoetuse taotlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 98 tuleb deklareeritud maad külvata liikmesriikide poolt määratud külvikuupäevaks, mis on hiljemalt 15. juuni.







10. PEATÜKK

SEEMNETOETUS

Artikkel 46

Sertifitseeritud seeme

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 99 kohaldamisel määratakse toetust vastavalt käesoleva määruse artiklitele 47—50 direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ määratletud ja nimetatud direktiivides osutatud nõuetele ja tingimustele vastava eliitseemne ja ametlikult sertifitseeritud seemne tootmise eest.

Artikkel 47

Seemne tootmine

1. Seeme on toodetud:

(a) seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja ja seemnekasvataja vahel sõlmitud seemnekasvatust käsitleva lepingu alusel,

(b) otse seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja poolt; sellist tootmist tõendatakse seemnekasvatust käsitleva deklaratsiooniga.

2. Lõikes 1 osutatud seemnetootmisettevõtted ja sordiaretajad on liikmesriigi poolt heakskiidetud või registreeritud. Liikmesriigi heakskiit või registreerimine kehtib kogu ühenduses.

3. Seemnetootmisettevõte või sordiaretaja, kes kasvatab seemet või laseb seemet kasvatada teises liikmesriigis kui see, kus ta on heakskiidetud või registreeritud vastavalt lõikele 2, peab nõudmise korral edastama kõnealusele teisele liikmesriigile abi saamise õiguse kontrollimiseks vajaliku teabe.

Artikkel 48

Abikõlblikud territooriumid

Iga liikmesriik annab abi ainult seemne puhul, mis on koristatud tema territooriumil selle kalendriaasta jooksul, millal algab turustusaasta, milleks abi on määratud.

Abi antakse kõikidele seemnekasvatajatele tingimustel, mis tagavad abisaajate võrdse kohtlemise nende asukohast ühenduses sõltumata.

Artikkel 49

Seemne turustamine

Abi antakse ainult juhul, kui abi taotleja on hiljemalt koristusaastale järgneva aasta 15. juuniks seemne külvamiseks turustanud. “Turustatud” tähendab kauba kättesaadavana või laos hoidmist, müügiks väljapanekut või müügiks pakkumist, müüki või tarnimist teisele isikule.

▼M4

Artikkel 49a

Ettemaksed

Liikmesriigid võivad teha ettemakseid seemnekasvatajatele alates turustusaasta 1. detsembrist. Need maksed peavad olema proportsionaalsed juba turustatud külviseemnekogustega artikli 49 tähenduses, tingimusel et kõik 10. peatüki tingimused on täidetud.

▼B

Artikkel 50

Cannabis sativa L. sordid

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 99 lõike 4 alusel toetusekõlblikud Cannabis sativa L. sordid on loetletud määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas.







11. PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIDE PINDALATOETUS







1. JAGU

Põllukultuuride pindalatoetuse saamise üldsätted

Artikkel 51

Abikõlblik maa

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 peatüki 10 kohaldamisel tähendab:

(a) “püsikarjamaa” püsikarjamaad komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 2 tähenduses;

(b) “püsikultuurid” püsikultuure komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 2 punkti c tähenduses.

2. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 esimese lõike kohaldamisel on 2003. aastal püsikarjamaa maa, mida:

(a) põllumajandustootja on oma 2003. aasta abitaotluses püsikarjamaana deklareerinud, ja

(b) põllumajandustootja ei ole oma 2003. aasta abitaotluses deklareerinud, välja arvatud juhul kui saab tõendada, et see maa ei olnud 2003. aastal püsikarjamaa.

3. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 teisele lõikele võivad liikmesriigid nimetatud artikli esimesest lõikest teha erandi ainult järgmistel tingimustel:

(a) alade puhul, mis on hõlmatud restruktureerimiskavaga, määratletud kui “ametiasutuste kehtestatud muudatus talumajapidamise struktuuris ja/või maa-alal, mis vastab toetuse saamise tingimustele”, võtavad liikmesriigid meetmeid selleks, et vältida põllukultuuride pindalatoetuse kõlbliku põllumajandusmaa koguala olulist kasvu; need meetmed võivad eelkõige hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks; maa, mida liikmesriigid ümberkorraldamisprogrammi alusel uuena tunnistavad toetusekõlblikuks, ei ole pindalalt üle 5 % suurem sama kava alusel toetusekõlbmatuks tunnistatud maast;

(b) mõne vormi riikliku sekkumise korral, kui sellise sekkumise tulemusel kasvatab talupidaja oma tavapärase põllumajandustegevuse jätkamiseks põllukultuure varem toetuskõlbmatuks tunnistatud maal ja kui kõnealune sekkumine tähendab, et esialgselt toetuskõlblik maa lakkab olemast toetuskõlblik, ei või liikmesriigid ajutiselt ega alaliselt suurendada oma toetuskõlblikku põllumajandusmaad rohkem kui 0,1 % võrra kogu nende baaskülvipinnast;

(c) kui põllumajandustootja esitab asjakohased ja objektiivsed põhjused talumajapidamises toetusekõlbmatu maa vahetamise kohta toetusekõlbliku maa vastu, teeb liikmesriik kindlaks, et sellisest vahetusest keeldumiseks ei ole mõjuvaid põhjuseid eelkõige keskkonnariskide seisukohalt ning tõestab komisjonile esitatavas kavas, et toetuskõlblike alade kogupindala jääb muutumatuks; selle talumajapidamise toetuse saamise tingimustele vastava põllumaa kogupindala ei tohi vahetuse tulemusel mitte mingil juhul suureneda; liikmesriigid kehtestavad sellistest vahetustest etteteatamise ja nende heakskiitmise süsteemi.

Artikkel 52

Maksmise tingimused

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, põllukultuuride pindalatoetusi makstakse ainult alade suhtes:

(a) mis asuvad piirkondades, mis ilmastikutingimuste ja põllumajandusega tegelemise seisukohalt sobivad põllukultuuride kasvatamiseks; liikmesriigid on pädevad otsustama, et piirkond ei sobi teatavate põllukultuuride tootmiseks;

(b) kus põllukultuuri kasvatatakse normaalsetes kasvutingimustes vähemalt kuni õitsemisperioodi alguseni.

Kõva nisu kasvatatakse vastavalt kohalikele normidele vähemalt kuni 30. juunini toetuse saamise aastal, kui saaki ei koristata täisküpsena enne seda kuupäeva.

Artikkel 53

Summa piirkonna kohta

1. Kui põllumajandustootja pindalatoetuse kõlblikud alad asuvad mitmes tootmispiirkonnas, määratakse makstav summa kindlaks iga taotluses sisalduva ala asukoha põhjal.

2. Liikmesriikidel, kes käsitlevad eraldi maisi piirkondades, kus seda kasvatatakse peamiselt silo tootmiseks, on lubatud kohaldada selle piirkonna söödateravilja saagist kõnealuse piirkonna kõikide maisikasvatusalade suhtes.







2. JAGU

Teatavate põllukultuuride erisätted

Artikkel 54

Silotaimed

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 100 lõike 3 kohaldamisel tähendavad silotaimed peamiselt kõrrelistest heintaimedest koosnevat vähemalt kord aastas haljasmassina koristatud ja suletud keskkonnas anaeroobse käärimise teel säilitamiseks mõeldud kultuuri.

Kõnealuse turustusaasta jooksul direktiivi 66/401/EMÜ kohaselt sertifitseeritud rohuseemne kasvatamiseks registreeritud maatükid ei vasta pindalatoetuse saamise tingimustele.

2. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse silotaimede suhtes, välja arvatud artikli 52 lõike 1 punkti b õitsemisega seotud tingimus.

3. IV lisa kohaselt silotaimede jaoks konkreetsed piirkonnad sätestanud liikmesriikide põllumajandustootjad vastavad silotaimedega seotud pindalatoetuse andmise tingimustele.

Artikkel 55

Kõva nisu

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 105 sätestatud abitaotlused kõva nisu lisa- ja eritoetuse jaoks kehtivad ainult siis, kui:

(a) sama arvu kõvanisu all olevate hektarite kohta on esitatud ka määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 101 osutatud pindalatoetuse taotlus;

(b) on kasutatud vastavalt nõukogu direktiivile 66/402/EMÜ sertifitseeritud seemne miinimumkogust.

2. Liikmesriigid määravad kindlaks ja teatavad põllumajandustootjatele kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkoguse enne abi määramise aastale eelneva aasta 1. oktoobrit vastavalt asjaomase liikmesriigi põllumajandustavale.

Artikkel 56

Kiu tootmiseks kasvatatav lina ja kanep

1. Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi eest pindalatoetuse maksmise eeltingimusteks on:

(a) määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 106 lõikes 1 osutatud lepingu või kohustuse koopia esitamine hiljemalt 15. septembriks aastal, mille eest toetus antakse, või liikmesriigi kehtestatud varasemaks kuupäevaks;

(b) järgmiste sortide seemne kasutamine: ▼M1 ————— ▼B (ii) kiu tootmiseks kasvatatava kanepi puhul määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas loetletud seemne kasutamine 15. mail aastal, mille eest toetust antakse ja mis on sertifitseeritud vastavalt direktiivile 2002/57/EMÜ ( 33 ).

2. Pindalatoetuse maksmiseks kiu tootmiseks kasvatatava kanepi eest võivad liikmesriigid kindlaks määrata külvi alammäära vastavalt heale kanepikasvatustavale.

Artikkel 57

Külvikuupäev

Erandina määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklist 109 võivad liikmesriigid edasi lükata käesoleva määruse VIII lisas loetletud kultuuride külvi lõppkuupäeva asjaomaste liikmeriikide määratletud ja nimetatud lisas täpsustatud piirkondades asuvates vööndites, ent mitte hilisemaks kui 15. juunini.







3. JAGU

Baaskülvipinnad, võrdlussaagised ja ülemmäärad

Artikkel 58

Niisutatud ja niisutamata maa

1. Kui piirkonnajaotuskavad näevad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 103 ette erinevad saagised niisutatud ja niisutamata maa puhul, sätestavad liikmesriigid eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks, kas alasid turustusaastal jooksul niisutatakse. Eelkõige sätestatakse:

(a) põllukultuuride nimekiri, mille jaoks võib maksta pindalatoetusi niisutatud maadelt saadud saagi puhul ettenähtud määra alusel;

(b) niisutusseadmete kirjeldus, mis peavad põllumajandustootjal olema; seadmed peavad vastama asjaomasele pindalale ja võimaldama piisava veevarustuse taimede normaalseks arenguks kasvuperioodil;

(c) asjakohane niisutusperiood.

2. Lõiget 1 ei kohaldata “regadío” tootmispiirkonnas Hispaanias ja muude alade suhtes, kus maatükkide niisutamine on ajalooline eripära ning võimaldab neid eristada ja loetleda.

Artikkel 59

Baaskülvpindala ületamine

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 102 osutatud piirkondliku baaskülvipinna võimaliku ületamise kindlaksmääramiseks võtab asjaomase liikmesriigi pädev asutus arvesse:

(a) käesoleva määruse IV lisas kindlaksmääratud piirkondlikku baaskülvipinda;

(b) nende alade summat, mille kohta iga teravilja osas on kõnealuses piirkonnas esitatud pindalatoetuse taotlused koos vastava kohustusliku tootmisest kõrvalejätmisega määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel.

Vabatahtlikult tootmisest kõrvalejäetud alad kuuluvad alade hulka, mis ei ole niisutatud, või maisi ja/või silotaimede all olevate alade hulka.

2. Nende alade summa, mille kohta on esitatud toetusetaotlused, ei hõlma alasid või alade osi, mille kohta esitatud taotlused on halduskontrolli tulemusena osutunud selgelt õigustamatuks.

Vajaduse korral võetakse arvesse ala, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 1782/2003 artiklile 23 tehtud kohapealse kontrolli käigus.

3. Alad, millele on vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile külvatud põllukultuure ja mida on kasutatud abitaotluste alusena vastavalt nimetatud määruse IV jaotise 12. peatükile, lisatakse esitatud taotlustega hõlmatud alade hulka pärast kohandamist vastavalt lõikele 2.

4. Pindala ületamine arvutatakse vastavalt VI lisa tabelile.

Artikkel 60

Kõva nisu piiratud pindala ületamine

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 1 osutatud pindalatoetuse lisatoetuse kõlbliku kõva nisu piiratud ala ületamise kindlaksmääramiseks võtavad liikmesriigi pädevad asutused arvesse nende alade summat, mille kohta on esitatud kõva nisu pindalatoetuse lisatoetuse taotlused ja mida on kohaldatud vastavalt käesoleva määruse artikli 59 lõikele 2 ning mida on vajaduse korral vähendatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikele 1.

2. Lõiget 1 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 3 sätestatud kõva nisu eriabi kõlbliku tagatud maksimumala ületamise kindlaksmääramisel.

Artikkel 61

Pindala ületamise lõplik määr ja vähendamise koefitsient

▼M10

1. Kui leitakse, et artiklites 59 ja 60 osutatud pindalasid on ületatud, määrab asjaomane liikmesriik enne põllumajandustootjatele toetuse maksmist ja hiljemalt järgmise aasta 31. jaanuariks ületamise lõpliku määra sajandikeni ümardatuna.

▼B

2. Sel viisil kindlaksmääratud ületamise lõplikku määra kasutatakse ala proportsionaalseks vähendamiseks:

(a) põllukultuuri pindalatoetuse arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikele 1;

(b) selle lisatoetuse ja kõva nisu eriabi arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 105 ja pärast selle määruse artikli 102 lõike 1 kohaldamist.

Artikkel 62

Osa-baaskülvipinnad

▼M8

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõike 5 kohaldamisel määravad liikmesriigid hiljemalt selle aasta 1. septembriks, m