ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Ühenduses oleneb käes-oleval ajal teatavate kalandustoodete olemasolu kolmandatest riikidest pärit impordist. Ühenduse huvides on peatada ühenduse tariifikvootide raames vajalikus ulatuses kõnealuste saaduste tollimaksud osaliselt või täielikult. Selleks et kõnealuste saaduste arenguväljavaated ei oleks ühenduses ohus ning selleks, et tagada neid kasutavate tööstusharude vajaduste rahuldamine, tuleks avada kvoodid, kohaldades muutuvaid tollimakse vastavalt eri saaduste tundlikkusele ühenduse turul.
(1)

Direktiivi 89/106/EMÜ artikli 3 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et ehitiste kaitse erinevate tasemete arvestamiseks, mis võivad olla ülekaalus riigi, regiooni või kohalikul tasandil, võib tõlgendusdokumentides iga olulise nõude puhul kehtestada klasse. Need dokumendid on avaldatud komisjoni teatistena nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ ( 3 ) tõlgendusdokumentide kohta.
(2)

tuleb ühtlustada liikmesriikide inspekteerimisaruannete vormistus, sisu ja esitamissagedus ning et hinnata, kas liikmesriikides on tagatud direktiivi 98/58/EÜ järgimine, on tähtis saada teavet nii inspekteerimiste kvantiteedi kui ka kvaliteedi kohta;
(14)

Et põhjendada erandi õigustatust, peaks ühine kasutamine olema seotud toodete või protsessidega, mille puhul teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamine on otsustava tähtsusega, ning kõigile pooltele on antud võimalus kasutada talle huvipakkuvaid tulemusi. Kui uurimis- ja arendustegevuses osalevad akadeemilised asutused, uurimisinstituudid või ettevõtjad, kes pakuvad teadus- ja arendustegevust äriteenusena, ilma et nad tavaliselt tegeleksid aktiivselt tulemuste kasutamisega, võivad nad siiski kokku leppida kasutada teadus- ja arendustegevuse tulemusi üksnes edasise uurimistöö eesmärkidel. Samuti võivad omavahel mittekonkureerivad pooled kokkuleppeliselt piirata oma kasutusõigusi ühe või enama tehnilise kasutusalaga, et hõlbustada vastastikku täiendavate oskustega poolte koostööd.
3.

Šokolaad a) tähistab toodet, mis on saadud kakaotoodetest ja suhkrutest ning mille kakaokuivaine üldkogus on vähemalt 35 %, kui lõikes b ei nähta ette teisiti, millest vähemalt 18 % on kakaovõi ning vähemalt 14 % on rasvata kakaokuivaine; b) kui seda nimetust täiendatakse järgmiste sõnadega: — “vermišell”, “graanulid” või “helbed”, peab graanulite või helvestena esineva toote kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 32 %, millest vähemalt 12 % on kakaovõi ja vähemalt 14 % on rasvata kakaokuivaine, — “glasuur”, peab tootes sisalduva kakaokuivaine üldkogus olema vähemalt 35 %, millest vähemalt 31 % moodustab kakaovõi ja vähemalt 2,5 % rasvata kakaokuivaine, — “gianduja pähkel” (või tuletis sõnast “gianduja”), peab toode olema valmistatud šokolaadist, mille kakaokuivaine üldkogus on vähemalt 32 %, millest vähemalt 8 % on rasvata kakaokuivaine, ning teiseks peeneks jahvatatud sarapuupähkleist sellises koguses, et 100 grammis tootes oleks vähemalt 20–40 g sarapuupähkleid. Tootele võib lisada — a) piima ja/või aurutamise teel saadud piimakuivainet sellises koguses, et lõpptoote piimakuivainesisaldus oleks kuni 5 %; b) mandleid, sarapuupähkleid ja muid terveid või purustatud pähkleid sellises koguses, et nende ja jahvatatud sarapuupähklite sisaldus kokku ei moodustaks üle 60 % toote netokogusest.
(8)

Tootmisalase spetsialiseerumise kokkulepped aitavad üldiselt kaasa kaupade tootmise ja jaotamise parendamisele, sest asjaomased ettevõtjad võivad keskenduda teatavate toodete valmistamisele, tegutseda seetõttu tulemuslikumalt ja tarnida neid tooteid odavamalt. Ka teenuste osutamise spetsialiseerumiskokkulepete kohta võib öelda, et need toovad üldjuhul kaasa samasuguseid edusamme. On tõenäoline, et tõhusa konkurentsi korral saavad tarbijad osa sellest tulenevast kasust.
(8)

Samuti on asjakohane ette näha, et komisjon saaks nende meetmete rakendamise delegeerida enda järelvalve all ühendusele või põllumajandusstatistikat tootvatele riigiasutustele või nende poolt tunnustatud asutustele.
(6)

Seetõttu ja silmas pidades konkurentsimoonutuste vältimist, on nimetatud meetmete rakendamiseks vaja ühenduse õigusakte, kuivõrd need meetmed on seotud ühenduse territooriumiga. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab see territoorium kõikide selliste liikmesriikide territooriumi, kelle suhtes asutamislepingut kohaldatakse selles lepingus sätestatud tingimustel.
(5)

Ühelt poolt pika linakiu ning teiselt poolt lühikese linakiu ja kanepikiu turgude erinevust arvesse võttes tuleks abi diferentseerida vastavalt kiuliikidele. Tagamaks, et üldine toetus on piisav pika linakiu traditsioonilisetootmise säilitamiseks samasugustes tingimustes, kui on ette nähtud nõukogu 4. juuli 1970. aasta määrusega (EMÜ) nr 1308/70 (lina- ja kanepituru ühise korralduse kohta), ( 6 ) tuleks toetust järk-järgult suurendada, et hüvitada kasvatajatele määruse (EÜ) nr 1251/1999 alusel makstava hektaritoetuse järkjärgulist vähendamist ja lühikese linakiu toetuse kaotamist teatava aja pärast. Lühikese linakiu ja kanepikiu toetus tuleks kindlaks määrata tasemel, mis annaks toodetele ja nende potentsiaalsetele turustusvõimalustele aega tasakaalu saavutamiseks. Et soodustada üksnes kvaliteetse lühikese linakiu ja kanepikiu tootmist, tuleks ette näha lisandite ja linaluude maksimaalne osakaal ning üleminekusätted, mis võimaldavad töötleval tööstusel selle nõudega kohaneda.
3.3.

EÜ tüübikinnitusmärk tuleb eesmisele allasõidutõkke seadisele kanda selliselt, et see oleks kustutamatu ja selgelt loetav isegi siis, kui see seadis on paigaldatud sõidukile.
Ilma taimkatteta põllumajandusmaa või maa, kus maapinnal on üksnes taimede jäägid, on toitainete kadumisele eriti vastuvõtlik. Seda on võtnud arvesse nii põllumajandusettevõtjad kui seadusandlikud ja haldusasutused. Keskkonnale ja majandusele kahjulike kadude vähendamisel on üheks kõige tõhusamaks meetmeks kasvatada pinnasel kogu aeg taimi. Mõne liikmesriigi õigusaktidega on sätestatud tingimus, et teataval protsendil viljelusmaast tuleb viljeleda talikultuure nagu näiteks talinisu või haljasväetistaimi, või on need tingimused sätestatud põllumajanduse-keskkonna kavades, millega põllumajandusettevõtjatel on võimalk ühineda.

Neid kultuure ei tohiks segi ajada tavaliste talisöödakultuuridega nagu talinisu, mis koristatakse, või taliheinamaa, sest tegemist on sügisel külvatavate kultuuridega, mille ainsaks eesmärgiks on toitainete kadumise vähendamine. Tavaliselt küntakse need kultuurid maha kevadel enne mõne teise põllukultuuri külvamist ning neid ei koristata ega kasutata karjatamiseks.
Märgid tuleb kinnitada sellisele mootori osale, mis on hädavajalik mootori tavapäraseks toimimiseks ja mida mootori kasutusaja jooksul harilikult asendama ei pea.

Märgid tuleb asetada selliselt, et kui mootor on koos mootori toimimiseks vajalike tarvikutega traktorile paigaldatud, on need keskmist kasvu inimesele kergesti nähtavad. Kui märgi nägemiseks tuleb avada mootori kate, loetakse kõnealune nõue täidetuks tingimusel, et mootori katte avamine on lihtne ega nõua tööriistade kasutamist.

Kui kõnealuse nõude täitmise suhtes on kahtlusi, loetakse see täidetuks sellise lisamärgi olemasolu korral, mis sisaldab vähemalt mootori identifitseerimisnumbrit ja valmistaja nime, kaubanime või logo.

Lisamärk kinnitatakse sellise põhiosa külge või kõrvale, mida mootori kasutusaja jooksul harilikult asendama ei pea, ja see peab korralise hoolduse käigus olema kergesti ligipääsetav ilma tööriistade abita; muudel juhtudel peab see paiknema teataval kaugusel mootori karteril olevast originaalmärgist. Originaalmärk ja vajaduse korral lisamärk peavad pärast mootori toimimiseks vajalike tarvikute traktorile paigaldamist olema mõlemad selgesti nähtavad. Eelmises lõigus sätestatud nõuetele vastav mootori kate on lubatud. Lisamärk kinnitatakse püsivalt, soovitatavalt otse mootori peale, näiteks graveeringu või punkti 2 nõuetele vastava kleebise või plaadina.
(1) Selle alamrubriigi kirjete suhtes kohaldatakse asjaomastes ühenduse sätetes ettenähtud tingimusi. (2) See, millest tuleneb madalama tollimaksumäära kohaldamine. (3) Koorega muna ekvivalendina. Ümber arvestada vastavalt määruse nr 2454/93 lisas 69 sätestatud määradele. (4) Alates teisest kohaldamisaastast suurendatakse seda tariifikvooti igal aastal 500 tonni võrra. (5) See protsent on 50 % alates 1. jaanuarist 2003. (6) Nende toodete suhtes kohaldatavad tollimaksu soodusmäärad määratakse kindlaks vastavalt otsuse nr 2/2000 artikli 5 lõikele 2. (7) 2005. aastal on aastakogus 6000 tonni. Vastavalt EL ja Mehhiko ühisnõukogu otsuse nr 2/2004 lisale suureneb alates 2006. aastast iga-aastane maht tingimusel, et vähemalt 80 % eelmise aasta kogumahust on jooksva aasta 31. detsembriks kasutatud. (8) Selle tariifikvoodi kohaldamine lõpetatakse, kui praegused CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide WTO kvoodid asendatakse üksnes tariifidel põhineva korraga.
(11)

Kogemused on näidanud, et ühenduse abi on palju tõhusam, kui see on igas partnerriigis keskendatud piiratud hulgale aladele.
(132)

Kohustuste tõhusa järgimise ja järelevalve tagamine eeldab, et kohustusele vastava vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse lisas loetletud teavet sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud eksportivad tootjad, kelle kohustused on heaks kiidetud. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr, et tagada kohustuste tõhus täitmine.
1.

Loetelu mpv-kvaliteetliköörveinidest, mis on valmistatud viinamarjavirdest, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti, ja mille valmistamisel on lisatud veinist või viinamarjade pressimisjääkidest saadud kontrollitud päritolunimetusega alkoholi, ja mis on tõenäoliselt pärit samast majandist. (Määruse (EÜ) nr 1493/1999 VI lisa punkti L punkti 3 alapunkti a alapunkt i) PRANTSUSMAA Pineau de Charantes või Pineau charentais, Floc de Gascogne, Macvin du Jura.
2000D0585 — ET — 26.04.2007 — 013.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

(teatavaks tehtud numbri K(2000) 2492 all)

Muudetud:

No

Muudetud:

▼B

▼M10

KOMISJONIAASTA OTSUS 2000/585/EÜ,

7. septembri 2000,

millega koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest liikmesriigid lubavad importida jäneseliha ning teatavate looduslike ja tehistingimustes peetud jahilindude liha, ning millega sätestatakse loomatervishoiu ja tervisekaitsenõuded ning veterinaarsertifitseerimise tingimused seoses kõnealuse impordiga

▼B

(teatavaks tehtud numbri K(2000) 2492 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2000/585/EÜ)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega,

Konsulteerimise hõlbustamiseks ja Euroopa Liidu õigusaktide läbipaistvuse suurendamiseks ning selleks, et ajakohastada loomade ja inimeste terviseohutuse nõudeid ja veterinaarsertifikaate looduslike ulukite ja tehistingimustes peetavate ulukite liha ning küülikuliha importimiseks kolmandatest riikidest, on vaja vastu võtta üks otsus. Seepärast tuleb komisjoni otsused 97/217/EÜ, 97/218/EÜ, 97/219/EÜ ja 97/220/EÜ kehtetuks tunnistada.

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/45/EMÜ looduslike ulukite tapmisega ja looduslike ulukite liha turuleviimisega seotud loomade ja inimeste terviseohutuse probleemide kohta, ( 5 ) viimati muudetud direktiiviga 97/79/EÜ, eriti selle artikli 16 lõike 2 punkti c ja lõiget 3,

▼M13 —————

▼M13

Artikkel 2

Liikmesriigid lubavad importida üksnes järgmist liha:

c) looduslike maismaaimetajate (v.a looduslikud kabiloomad ja jäneslased) liha, v.a rups.

Kõnealust liha võib importida ainult I lisas sätestatud kolmandatest riikidest või nende osadest vastavalt III lisa asjaomase näidise kohaselt koostatud veterinaarsertifikaadis sätestatud tingimustele kooskõlas II lisaga.

Eksportiv kolmas riik peab täitma II lisas viidatud ja IV lisas sätestatud erinõudeid ning tõendama seda, täites iga III lisa näidise kohase veterinaarsertifikaadi V jao.

▼M12

Artikkel 2a

Liikmesriigid tagavad, et ühenduse territooriumile toodud inimtoiduks mõeldud küüliku- ja ulukiliha kaubapartiid, mis on ette nähtud kolmandatele riikidele kas otse transiidina või pärast direktiivi 97/78/EÜ artikli 12 lõikes 4 või artiklis 13 ettenähtud ladustamist ja ei ole mõeldud ühendusse importimiseks, vastavad järgmistele nõuetele:

a) nad on pärit kolmanda riigi territooriumilt või selle osast, mis on nimetatud käesoleva otsuse I lisas selle liigi värske liha impordi kohta;

c) nendega on kaasas III lisaga kehtestatud näidisele K vastav veterinaarsertifikaat, mis on allkirjastatud vastava kolmanda riigi pädeva veterinaarasutuse veterinaararsti poolt;
(78)

Kuid samas ei saa välistada võimalust, et kõnealune tootmisharu vähendab vaatlusaluse toote tootmist ühenduses, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei säilitata. Selline järeldus on põhjendatud, arvestades negatiivset tasuvust (uurimisperioodi jooksul oli ühenduse tootmisharu kahjum umbes 10 %). Nagu eespool öeldud, algaks ilma dumpinguvastaste meetmeteta Jaapanist pärinevate telekaamerakerede import uuesti ja selle hindu allalööv mõju takistaks jätkuvalt ühenduse tootmisharu püüdlusi saavutada rahuldav tasuvusmarginaal, mis on eelkõige vajalik selleks, et seda liiki tootmisharu suudaks sammu pidada tehnika arenguga. Lisaks sellele on teatavate telekaamerakerede tootmisoperatsioonide töömahukust arvestades väga tõenäoline, et tööjõukulude vähendamiseks paigutatakse need ümber riikidesse, kus kõnealused kulud on madalad.
2000R1543 — ET — 24.11.2007 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1543/2000,

29. juuni 2000,

millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks

Käesolevas määruses nimetatud kokkuvõtlikud andmed sisestatakse infotehnoloogilistesse andmebaasidesse, et need oleksid volitatud kasutajatele kättesaadavad ja vahetatavad. Rahvusvahelised organisatsioonid, eelkõige Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu, ja piirkondlikud kalandusorganisatsioonid sätestavad teaduslike eriandmete edastamise.

Artikkel 1

Käesoleva määrusega luuakse ühenduse raamistik selliste andmete kogumiseks ja haldamiseks, mida on vaja kalavarude ja kalamajanduse seisundi hindamiseks.

Liikmesriigid vastutavad andmete kogumise eest.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

I JAOTIS

Andmete kogumise ja haldamise põhialused

Artikkel 3

1. Liikmesriigid koostavad mitmeaastased kokkuvõtlike ja teaduspõhiste andmete kogumid, mis sisaldavad nii bioloogilisi kui majanduslikke andmeid. Kasutatavad meetodid on ajaliselt püsivad ja ühtsed kogu ühenduses ning kooskõlas vastavate rahvusvaheliste sätetega.

2. Ilma et see piiraks liikmesriikide praeguste ühenduse õiguse kohaste andmekogumiskohustuste ja eelkõige artikli 4 punktides 1 ja 3 nimetatud määruste kohaldamist, peavad liikmesriigid:

Artikkel 4

Liikmesriigid koguvad andmeid:

2. mille alusel on võimalik hinnata saagi kogumahtu varude kaupa, sealhulgas vajaduse korral tagasiheitmisi, ja liigitada seda saaki vajadusel laevarühmade, geograafiliste piirkondade ja ajavahemike järgi. Saagist võetakse bioloogilised proovid. Lisaks sellele teevad liikmesriigid merel teadusuuringuid, et kutselise püügi andmetest sõltumatult hinnata selliste kalavarude hulka ja jaotumist, mille kohta need hinnangud on võimalikud ja kasutoovad;

4. mida on vaja kalanduse majandusliku seisundi hindamiseks uuringute ja proovide alusel, mis on piisavalt ulatuslikud, et tagada usaldusväärne hinnang. Need andmed on järgmised:

a) kalalaevastike kohta: — müügi- ja muud tulud (näiteks toetused, saadud intressid), — tootmiskulud, — andmed, mille alusel saab loendada ja liigitada töökohti merel;
2000D0057 — ET — 01.05.2008 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

(teatavaks tehtud numbri K(1999) 4016 all)

Muudetud:

No

▼B

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 1999,

varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(1999) 4016 all)

(2000/57/EÜ)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2119/98/EÜ artikli 7 alusel loodud komitee arvamusega,

c) akrediteeritud struktuuride ja liikmesriikide ametiasutuste vahelised erivõrgustikud, mis tegelevad epidemioloogiliseks seireks valitud haigustega.

Vastavalt otsusele 2119/98/EÜ tuleb komisjoni abiga moodustada ühenduse tasandil võrgustik liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise edendamiseks, et parandada kõnealuse otsuse lisas osutatud kategooriatesse kuuluvate nakkushaiguste profülaktikat ja tõrjet ühenduses. Kõnealust võrgustikku kasutatakse nimetatud haiguste epidemioloogiliseks seireks ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi loomiseks.

Artikkel 1

1. Ühenduse võrgustiku varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem on ette nähtud nende I lisas määratletud juhtumite, edaspidi “juhtumid”, või sellistele juhtumitele viitavate asjaolude puhuks, mis kujutavad endast eraldiseisvana või koos teiste sarnaste juhtumitega ohtu rahvatervisele või võivad selliseks ohuks kujuneda.

2. Liikmesriikide struktuurid ja/või asutused koguvad ja vahetavad kõiki vajalikke andmeid kõnealuste juhtumite kohta, nt kasutades riiklikku seiresüsteemi, ühenduse võrgustiku epidemioloogilise seire moodulit või mis tahes muud ühenduse andmekogumissüsteemi.

Artikkel 2

1. Konkreetset juhtumit puudutava teabe vahetamise korda on kirjeldatud II lisa punktis 1 (tase 1: teabevahetus).

2. Menetluskorda, mida tuleb järgida, kui juhtum võib kujuneda ohuks rahvatervisele või kui juhtum ohustab kindlalt inimeste tervist, on kirjeldatud II lisa punktis 2 (tase 2: võimalik oht) ja punktis 3 (tase 3: kindel oht).

3. Elanikkonnale ja asjaomastele erialaspetsialistide edastatava teabe osas järgitavat korda on kirjeldatud II lisa punktis 4.

Artikkel 3

1. Igal aastal esitavad liikmesriikide pädevad asutused hiljemalt 31. märtsiks komisjonile analüütilise aruande juhtumite ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi raames kohaldatud menetluste kohta. Lisaks võivad liikmesriikide pädevad asutused regulaarselt aru anda olulistest erijuhtumitest.

2. Komisjon käsitleb aruannete alusel aastaaruandes varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi tööd ning teeb vajaduse korral ettepanekuid selle muutmiseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2000.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

I LISA

Juhtumid, millest tuleb varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi raames aru anda

2. Sarnast tüüpi haiguse esinemisjuhud on ruumiliselt või ajaliselt koondunud ja võimalikuks põhjuseks on nakkusetekitajad ning on oht haiguse levimiseks ühenduse liikmesriikide vahel.
2000R0908 — ET — 30.05.2007 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
2000D0275 — ET — 10.10.2008 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
2000R0824 — ET — 01.07.2008 — 006.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
02000R1602 — ET — 01.05.2016 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
02000D0057 — ET — 06.03.2017 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
2000R1150 — ET — 01.10.2016 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
2000Y0413 — ET — 01.01.2010 — 005.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
2000R0851 — ET — 01.07.2009 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
2000R1886 — ET — 13.08.2008 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
2000R1543 — ET — 01.01.2009 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
02000D0096 — ET — 26.07.2018 — 007.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/945, 22. juuni 2018, L 170 1 6.7.2018