02020R0123 — ET — 15.08.2020 — 002.003

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/123,

27. jaanuar 2020,

millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused liidu vetes ning liidu kalalaevadele teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2020. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2021. aasta püügi piirnormid;

b) 2020. aasta püügikoormuse piirangud, välja arvatud IIA lisas sätestatud püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse 1. veebruarist 2020 kuni 31. jaanuarini 2021;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2020;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused 2019. ja 2020. aastal IATTC konventsiooni alal, mis on täpsustatud artiklis 30.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu kalalaevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmanda riigi laevad.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük“ (TAC) – i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; ii) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

e) „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus“ – kalavõrgu silmasuurus, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 ( 1 ) artikli 6 punktis 34;

h) „liidu kalalaevade register“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

i) „püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik;

▼M2

j) „mõõtevahenditega varustatud poi“ – poi, mis on selgelt tähistatud kordumatu viitenumbriga, mis võimaldab tuvastada selle omaniku ja on varustatud satelliitseiresüsteemiga selle asukoha jälgimiseks;

k) „toimiv poi“ – mis tahes eelnevalt aktiveeritud, sisselülitatud ja merel triivival peibutuspüügivahendil või triivival alusel kasutatav mõõtevahenditega varustatud poi, mis edastab asukohti ja mis tahes muud kättesaadavat teavet, näiteks kajaloodi prognoose.

▼B

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 2 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

b) „Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53°30' N 15°00' W, — 53°30' N 11°00' W, — 51°30' N 11°00' W, — 51°30' N 13°00' W, — 51°00' N 13°00' W, — 51°00' N 15°00' W;

e) „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 25“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°00' N 9°00' W, — 43°00' N 10°00' W, — 43°30' N 10°00' W, — 43°30' N 9°00' W, — 44°00' N 9°00' W, — 44°00' N 8°00' W, — 43°30' N 8°00' W;

f) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°00' N 8°00' W, — 43°00' N 10°00' W, — 42°00' N 10°00' W, — 42°00' N 8°00' W;

g) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42°00' N 8°00' W, — 42°00' N 10°00' W, — 38°30' N 10°00' W, — 38°30' N 9°00' W, — 40°00' N 9°00' W, — 40°00' N 8°00' W;

h) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 30“ – geograafiline ala, mis asub Cádizi lahes ja sellega piirnevates 9.a rajooni vetes ning kuulub Hispaania jurisdiktsiooni alla;

i) „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 31“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°30' N 6°00' W, — 44°00' N 6°00' W, — 44°00' N 2°00' W, — 43°30' N 2°00' W;

j) „Cádizi laht“ – ICESi 9.a rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7°23'48″ W ida poole;

k) „CCAMLRi konventsiooni ala“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 3 ) artikli 2 punktis a kindlaks määratud geograafiline ala;

l) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 4 ) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

m) „IATTC konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga ( 5 ) moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis kindlaks määratud geograafiline ala;

n) „ICCATi konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 6 ) määratletud geograafiline ala;

o) „IOTC pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 7 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

p) „NAFO püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 8 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

q) „SEAFO konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 9 ) määratletud geograafiline ala;

r) „SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond“ – India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes ( 10 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

s) „SPRFMO konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 11 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

t) „WCPFC konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 12 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

u) „Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere ranniku äärsete riikide territoriaalmere laiust;

v) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150° läänepikkust, — 130° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 50° lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED







I Peatükk

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes või teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadel on lubatud kala püüda käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi ulatuses Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 18 ja V lisa A osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2403 ( 13 ) ja selle rakendussätetes esitatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Need kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemus on i) kasutatakse analüütilise hinnangu olemasolu korral varusid alates 2020. aastast ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega MSY tasemel, või ii) varude kasutamine vastavalt ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile kalavarude majandamisele, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2020 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüügid;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustuseta püüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui:

a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja see kvoot ei ole ammendatud, või

b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohane sihtliiki mittekuuluva liigi varu, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 8

Kvootide vahetamise mehhanism lubatud kogupüükide puhul vältimatu kaaspüügi korral seoses lossimiskohustusega

1. Selleks et võtta arvesse lossimiskohustuse kehtestamist ja teha kvoodid kättesaadavaks nende liikmesriikide jaoks, kellel teatavate kaaspüükide jaoks kvoote ei ole, kohaldatakse IA lisas kindlaks määratud lubatud kogupüükide suhtes käesoleva artikli lõigetes 2–5 kindlaks määratud kvootide vahetamise mehhanismi.

2. Igale liikmesriigile eraldatud kvootidest tehakse 6 % tursa lubatud kogupüügist Keldi meres ja Šotimaast läände jäävates vetes, merlangi lubatud kogupüügist Iiri meres ning atlandi merilesta lubatud kogupüügist ICESi 7.h, 7.j ja 7.k rajoonis ning 3 % merlangi lubatud kogupüügist Šotimaast läände jäävates vetes kättesaadavaks kvootide vahetamise reservi jaoks, mis avatakse 1. jaanuarist 2020. Ilma kvootideta liikmesriikidel on kvoodireservile ainujuurdepääs kuni 31. märtsini 2020.

3. Reservist võetud koguseid ei või vahetada ega järgmisesse aastasse üle kanda. Kõik kasutamata kogused antakse pärast 31. märtsi 2020 tagasi neile liikmesriikidele, kes algselt kvootide vahetamise reservi panustasid.

4. Vastu antavad kvoodid võetakse eelistatavalt lubatud kogupüükide loetelust, mille iga reservi panustanud liikmesriik kindlaks määrab ning mis on esitatud IA lisa liites.

5. Neil kvootidel on samaväärne kaubanduslik väärtus turul kehtiva vahetuskursi või muu vastastiku vastuvõetava vahetuskursi alusel. Alternatiivide puudumise korral kasutatakse Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu vaatlusrühma esitatud samaväärset majanduslikku väärtust kooskõlas liidu keskmiste hindadega eelmisel aastal.

6. Juhul kui eespool käesoleva artikli lõigetes 2–5 osutatud kvootide vahetamise mehhanism ei võimalda liikmesriikidel oma vältimatut kaaspüüki sarnases ulatuses katta, püüavad liikmesriigid leppida kokku kvootide vahetamises määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel, tagades et vahetatavad kvoodid oleksid sama kaubandusliku väärtusega.

Artikkel 9

Püügikoormuse piirangud ICESi 7.e rajoonis

1. Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemikeks on II lisa kohaste õiguste ja kohustuste tehnilised aspektid, mis on seotud hariliku merikeele varu majandamisega ICESi 7.e rajoonis, sätestatud II lisas.

2. Komisjon võib rakendusaktidega eraldada taotluse esitanud liikmesriigile II lisa punktis 5 osutatud päevadele lisaks täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik anda laevale loa viibida ICESi 7.e rajoonis, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid, lähtudes kõnealuse liikmesriigi asjaomasest taotlusest vastavalt IIA lisa punktile 7.4. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 53 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon võib rakendusaktidega eraldada taotluse esitanud liikmesriigile ajavahemikul 1. veebruarist 2020 kuni 31. jaanuarini 2021 lisaks II lisa punktis 5 osutatud päevadele kuni kolm päeva, mille jooksul võib laev viibida ICESi 7.e rajoonis tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, nagu on osutatud IIA lisa punktis 8.1. Kõnealune eraldis põhineb liikmesriigi poolt IIA lisa punkti 8.3 kohaselt esitatud kirjeldusel ning selle esitamisele järgneval konsultatsioonil STECFiga. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 53 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 10

Hariliku huntahvena püüki käsitlevad meetmed

1. Keelatud on liidu kalalaevade teostatav ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik hariliku huntahvena püük ICESi 4.b ja 4.c rajoonis ning 7. alapiirkonnas. Keelatud on kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat endale jätta, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida.

2. Erandina lõikest 1 võivad 2020. aasta jaanuaris ning ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2020 liidu kalalaevad ICESi 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h rajoonis ning vetes, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi 7.a ja 7.g rajoonis, püüda harilikku huntahvenat ning endale jätta, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida harilikku huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes:

a) põhjatraalidega püügi korral ( 14 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

b) seinnootadega püügi korral ( 15 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

c) õngekonksude ja -nööridega püügi korral ( 16 ) mitte rohkem kui 5,7 tonni laeva kohta aastas;

d) vainakkevõrkudega püügi korral ( 17 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 1,4 tonni laeva kohta aastas.

Esimeses lõigus sätestatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük: punktis c õngekonksude ja -nööridega ning punktis d vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes erandit kohaldatakse, ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

3. Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele ning kuuajalise piirangu kohaldamise korral ühest kuust teise. Liidu kalalaevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 2 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kogu püütud hariliku huntahvena saagi püügivahendite kaupa hiljemalt 15 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

4. Prantsusmaa ja Hispaania tagavad, et nende töönduslikust ja harrastuskalapüügist põhjustatud huntahvena kalastussuremus ICESi 8.a ja 8.b rajoonis ei ületa FMSY väärtust, mille tulemuseks on kogupüük 2 533 tonni, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/472 artikli 4 lõikes 3.

5. Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt püügi korral ICESi 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajoonis

a) on hariliku huntahvena puhul lubatud 1. jaanuarist29. veebruarini ja 1. –31. detsembril 2020 kasutada ainult püüa-ja-vabasta kalastamisviisi ritvõnge või käsiõngega. Sel ajal on kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat keelatud endale jätta, ümber laadida, ümber paigutada või lossida;

b) 1. märtsist31. novembrini 2020 on lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kalamehe kohta päevas; endale jäetava huntahvena alammõõt on 42 cm.

Kõnealuse lõigu punkti b ei kohaldata seisevvõrkudega püügi suhtes, sest nimetatud punktis osutatud ajavahemikul ei tohi seisevvõrkudega huntahvenat püüda ega kinni hoida.

▼M1

6. Harrastuspüügi, sealhulgas kaldalt toimuva püügi puhul ICESi 8.a ja 8.b rajoonis on lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kaluri kohta päevas. Endale jäetava huntahvena alammõõt on 42 cm. Käesolevat lõiget ei kohaldata seisevvõrkudega püügi suhtes, sest seisevvõrkudega ei tohi huntahvenat püüda ega kinni hoida.

▼B

7. Lõiked 5 ja 6 ei piira rangemate riiklike meetmete kohaldamist harrastuskalapüügi suhtes.

Artikkel 11

Euroopa angerja püüki käsitlevad meetmed ICESi piirkonna liidu vetes

Igasugune euroopa angerja siht-, juhu- ja harrastuspüük keelatakse ICESi piirkonna liidu vetes, sealhulgas riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed, kolme järjestikuse kuu pikkuseks ajavahemikuks, mille iga liikmesriik määrab kindlaks vahemikus 1. augustist 2020 kuni 28. veebruarini 2021. Liikmesriigid teatavad kindlaksmääratud ajavahemiku komisjonile hiljemalt 1. juuniks 2020.

Artikkel 12

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

c) nõukogu määruse (EL) 2017/2403 artiklite 12 ja 47 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist;

g) käesoleva määruse artikli 19 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

▼M2

Artikkel 12a

Tobiapüügi keeluajad

ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud 1. augustist kuni 31. detsembrini 2020 ja 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.

▼B

Artikkel 13

Heastamismeetmed seoses tursa ja merlangiga Keldi meres

1. Järgmisi meetmeid kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mis kalastavad põhjatraalide ja nootadega ICESi 7.f ja 7.g rajoonis, 7.h rajooni osas 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ning 7.j rajooni osas 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 11° läänepikkusest ida pool:

a) põhjatraalidega kalastavatel liidu kalalaevadel, mille saagist vähemalt 20 % moodustab kilttursk, on keelatud püüda lõikes 1 osutatud piirkonnas, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad järgmise suurusega võrgusilmadega püügivahendeid: — 110 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 120 mm; — 100 mm T90-tüüpi noodapära; — 120 mm noodapära; ▼M2 — 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 160 mm; ▼B

b) alates 1. juunist 2020 kasutavad liidu laevad lisaks punktis a osutatud meetmetele: i) püügivahendit, mille õngeliini ja selisekaitse vahe on vähemalt üks meeter, või ii) mis tahes vahendit, mis on ICESi või STECFi hinnangu kohaselt tursapüügi vältimiseks tõendatult vähemalt samavõrra selektiivne;

c) põhjanootadega kalastavatel liidu kalalaevadel, mille saagist vähemalt 20 % moodustab kilttursk, on keelatud püüda lõikes 1 osutatud piirkonnas, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad järgmise suurusega võrgusilmadega püügivahendeid: — 110 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 120 mm; — 100 mm T90-tüüpi noodapära; — 120 mm noodapära.

2. Kui välja arvata komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/2034 ( 18 ) artikli 9 lõike 2 kohaldamisalasse kuuluvad laevad, on püügitegevus keelatud nendel liidu kalalaevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega ICESi rajoonides 7.f–7.k ja lääne pool 5° läänepikkust ICESi rajoonis 7e, ning liidu kalalaevadel, mis püüavad põhjatraalidega lõikes 1 osutatud piirkonnas ja mille saagist moodustab kilttursk alla 20 %, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad noodapära, mille võrgusilma miinimumsuurus on vähemalt 100 mm. Seda noodapära miinimumsuuruse nõuet ei kohaldata laevade suhtes, mille tursa kaaspüük ei ole STECFi hinnangul suurem kui 1,5 %.

3. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 15 ja määruse (EL) 2019/1241 artikli 27 lõikele 2 arvutatakse saagi protsendimäär suhtarvuna kõikide pärast iga püügireisi lossitud mere bioloogiliste ressursside eluskaalust.

4. Liidu laevad võivad lisaks lõike 1 punktides a ja b loetletud püügivahenditele kasutada mõnda väga selektiivset alternatiivset püügivahendit, mille tehnilised omadused võimaldavad vastavalt STECFi poolt hinnatud teadusuuringule püüda turska alla 1 % ulatuses saagist.

▼M2

Artikkel 14

Parandusmeetmed seoses tursaga Põhjameres

1. Püügikeelualad, välja arvatud pelaagiliste püügivahendite jaoks (seinnoodad ja traalid), ning keeluajad on sätestatud IV lisas.

2. Laevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega, mille väikseim silmasuurus on 4.a ja 4.b rajooni puhul vähemalt 70 mm ning 3.a rajooni puhul vähemalt 90 mm, ning õngejadadega, ( 19 ) on keelatud püüda kala ICESi 4.a rajooni liidu vetes, põhja pool laiuskraadi 58° 30′ 00′′ N ja lõuna pool laiuskraadi 61° 30′ 00′′ N ning ICESi 3a.20 rajooni (Skagerrak), 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes, põhja pool laiuskraadi 57° 00′ 00′′ N ja ida pool pikkuskraadi 5 00′ 00′′ E.

▼C1

3. Erandina lõikest 2 võivad lõikes 2 osutatud kalalaevad püüda kala kõnealuses lõikes osutatud piirkondades, tingimusel et nad vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

▼M2

a) tursapüügi osakaal ei ületa 5 % kogupüügist püügireisi kohta; laevad, mille tursapüügi osakaal ajavahemikul 2017–2019 ei ületanud 5 % kogupüügist loetakse sellele kriteeriumile vastavaks, kui nad kasutavad ka edaspidi kõnealusel ajavahemikul kasutatud püügivahendit; selle eelduse võib ümber lükata;

b) kasutatakse reguleeritud ja väga selektiivset põhjatraali või noota, mille tulemusena väheneb tursapüük teadusliku uuringu kohaselt vähemalt 30 % võrreldes laevadega, mis püüavad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 määratletud standardsuuruses võrgusilmaga veetavate püünistega. STECF võib selliseid uuringuid hinnata. Kui STECFi negatiivse hinnangu kohaselt ei peeta püügivahendeid enam kasutuskõlbulikeks käesoleva artikli lõikes 2 määratletud piirkondades;

c) laevadel, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm [TR1], kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid: — pauntraalid ( belly trawls ), mille väikseim võrgusilma suurus on 600 mm; — traali tõstetud põhjatross (0,6 m); — horisontaalne eralduspaneel suure võrgusilmaga selektiivsusaknaga;

d) laevade puhul, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on 4.a piirkonnas vähemalt 70 mm ja 3.a piirkonnas vähemalt 90 mm, kuid alla 100 mm [TR2], kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid: — lestalisi ja tursklasi eraldav horisontaalne sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava tursklaste jaoks; — selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; — sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele;

e) laevade suhtes kohaldatakse tursapüügi vältimise riiklikku kava, et ruumiliste või tehniliste meetmete või nende kombinatsiooni abil hoida tursapüük jätkuvalt kooskõlas kalastussuremuse määraga, mis vastab kindlaksmääratud püügivõimalustele, mis põhinevad teaduslikus nõuandes esitatud tasemetel. STECF (liikmesriikide puhul) ja asjaomane riiklik teadusasutus (kolmandate riikide puhul) peaksid selliseid kavasid hindama hiljemalt kaks kuud pärast kava rakendamist ning vajaduse korral neid täiendavalt muutma, kui sellistes hinnangutes leitakse, et kava eesmärki ei saavutata;

4. Liikmesriigid tõhustavad lõikes 2 osutatud laevade seiret, kontrolli ja järelevalvet, et kontrollida käesoleva artikli lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimuste täitmist.

▼B

Artikkel 15

Parandusmeetmed seoses tursaga Kattegatis

1. Alates 31. maist 2020 kasutavad liidu laevad, mis püüavad põhjatraalidega (püügivahendite koodid: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX ja PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm, ühte järgmistest selektiivsetest püügivahenditest:

a) sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele;

b) lestalisi ja tursklasi eraldav sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava tursklaste jaoks;

c) selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm;

d) kindlaksmääratud väga selektiivne püügivahend, mille tehnilised omadused võimaldavad vastavalt STECFi poolt hinnatud teadusuuringule püüda turska vähem kui 1,5 % saagist, kui see on ainuke püügivahend laeva pardal.

2. 31. märtsiks 2020 võivad liikmesriigid kindlaks määrata liidu laevad, millele paigaldatakse liikmesriigi projekti raames hiljemalt 31. detsembriks 2020 täielikult dokumenteeritud kalapüügiks vajalikud seadmed. Need liidu laevad võivad kasutada püügivahendeid kooskõlas määrusega (EL) 2019/1241. Asjaomased liikmesriigid edastavad kõnealuste laevade nimekirja komisjonile.

Artikkel 16

Keelatud liigid

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

b) hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

c) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

d) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

e) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

f) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

g) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

i) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

j) ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes;

k) musterrai (Raja undulata) ICESi 6. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

l) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes;

m) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres;

n) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud kaaspüügi vältimise programmi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas;

▼M2

o) harilik limapea (Beryx splendens) NAFO 6. alapiirkonnas.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 17

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise ja püügikoormuse kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.







II Peatükk

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 18

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes viibivatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud V lisa A osas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse V lisa A osas kindlaks määratud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse V lisa A osas esitatud kalapüügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







III Peatükk

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 19

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel annab komisjon piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomasele osalisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2021, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise jaotamisega liikmesriikide vahel.







2. jagu

ICCATI konventsiooni ala

Artikkel 20

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Selliste liidu söödaga õngelaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 1 kohaselt.

2. Selliste rannalähedase väikesemahulise püügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 2 kohaselt.

3. Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 3 kohaselt.

4. Selliste kalalaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse VI lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate püüniste arvu piiratakse VI lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise koguvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse VI lisa punkti 6 kohaselt.

7. Maksimaalset liidu kalalaevade arvu, millel on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 520/2007 ( 20 ) artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, piiratakse käesoleva määruse VI lisa punkti 7 kohaselt.

8. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade maksimaalset arvu piiratakse VI lisa punkti 8 kohaselt.

Artikkel 21

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuskalapüügiks.

Artikkel 22

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimunud püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







3. jagu

CCAMLRI konventsiooni ala

Artikkel 23

Uurimuslikust kalapüügist teavitamine

Kui liikmesriik kavatseb 2020. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) uurimuslikus õngejadaga püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi, teatab ta sellest CCAMLRi sekretariaadile kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juunil 2020.

Artikkel 24

Kihvkalade uurimusliku püügi piirangud

1. Kihvkalade püük on 2019-2020. aasta püügihooajal VII lisa tabelis B sätestatud liikide, lubatud kogupüügi ja kaaspüügi piirnormide puhul piiratud nimetatud lisa tabelis A sätestatud liikmesriikide, alapiirkondade ja laevade arvuga.

2. Hailiikide sihtpüük muudel eesmärkidel kui teadusuuringud on keelatud. Kihvkalade püügil juhusliku kaaspüügina püütud haid, eriti noorkalad ja marja heitmiseks valmis emaskalad, lastakse elusana vette tagasi.

3. Kui see on kohaldatav, siis kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas (SSRU) lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning asjaomases uurimisalas keelatakse püük püügihooaja lõpuni.

4. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. Kuid kui FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on püük lõike 1 kohaselt lubatud, siis on see keelatud 550 meetri sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 25

Tavalise hiilgevähi püük 2020.-2021. aasta püügihooajal

1. CCAMLRi konventsiooni alal 2020/2021. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) püüda kavatsev liikmesriik teavitab komisjoni hiljemalt 1. maiks 2020 oma kavatsusest tavalist hiilgevähki püüda, kasutades selleks käesoleva määruse VII lisa liite B osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2020.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva kalalaevana.







4. jagu

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 26

IOTC pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 1.

2. IOTC pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist nende laevastikku, on asjaomased laevad IOTC poolt lubatud laevade registris või mõne muu tuunipüüki käsitleva piirkondliku kalandusorganisatsiooni laevaregistris. Üle ei tohi kanda selliste laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

▼M2

Artikkel 27

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1. Triivivad peibutuspüügivahendid peavad olema varustatud mõõtevahenditega varustatud poidega. Muude poide, näiteks raadiopoide kasutamine on keelatud.

2. Seinnoodalaev ei tohi korraga jälgida rohkem kui 300 toimivat poid.

3. Igale seinnoodalaevale aastas hangitavate mõõtevahenditega varustatud poide maksimumarvuks on kehtestatud 500. Ühelgi seinnoodalaeval ei tohi kunagi olla üle 500 mõõtevahenditega varustatud poi (varus olev poi ja toimiv poi).

4. Varustuslaevade maksimumarv on kaks varustuslaeva vähemalt viie seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad ühe liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.

5. Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks liikmesriigi lipu all sõitev varustuslaev.

6. Liit ei kanna ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC püügiluba omavate laevade registrisse.

▼B

Artikkel 28

Haid

1. Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõigi pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud liikide juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

▼M1

Artikkel 28a

Merisarviklased

1. Liidu kalalaevadel, välja arvatud elatise teenimiseks toimuva kalapüügiga tegelevad kalalaevad (kui püütud kala tarbivad otse kalurite perekonnad), on keelatud püüda merisarviklasi (Mobulidae sugukond, sealhulgas perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi.

Erandina esimesest lõigust võib väikesemahulisel kalapüügil (muu kui õngejada- või pinnapüük, st püük seinnootade, ritvõngede, nakkevõrkude, käsiõnge- ja veoõngelaevadega, mis on IOTC püügiluba omavate laevade registris) tahtmatult püütud merisarviklasi lossida üksnes kohalikuks tarbimiseks.

2. Kõik kalalaevad, välja arvatud elatise teenimiseks toimuva kalapüügiga tegelevad kalalaevad, peavad kohe, kui võrgus, konksu otsas või tekil märgatakse merisarviklasi, need võimaluse korral viivitamata elusana ja vigastamata vette tagasi laskma ning tegema seda nii, et see tekitaks püütud isenditele võimalikult vähe kahju.

▼B







5. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 29

Pelaagiline kalapüük

1. Üksnes need liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IH lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kehtestavad 2020. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse taseme piirmäärana liidu kogutaseme 78 600 GT.

3. IH lisas kindlaks määratud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta eesmärgiga edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 31

Põhjalähedane kalapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2020. aastal oma laevade põhjalähedast püüki või põhjalähedase püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal, piirdudes selle ala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi ja koormuse tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjalähedase püügiga või kellel ei ole olnud selle püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.

Artikkel 32

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigid võivad 2020. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus kalapüügis SPRFMO konventsiooni alal üksnes siis, kui SPRFMO on kinnitanud nende vastava püügi taotluse koos kalapüügi tegevuskavaga ja võetud kohustusega rakendada andmekogumiskava.

2. Kala püütakse üksnes SPRFMO poolt täpsustatud uurimisüksustes. Kalapüük on keelatud 750 meetri sügavusjoonest kõrgemal ja 2 000 meetri sügavusjoonest madalamal.

3. Lubatud kogupüük määratakse kindlaks IH lisas. Kala püütakse ühe, maksimaalselt 21 järjestikkuse päeva pikkuse püügireisi jooksul, kusjuures ühe loomuse kohta on maksimaalselt 5 000 õngekonksu ja ühe uurimisüksuse kohta on maksimaalselt 20 loomust. Püük tuleb lõpetada lubatud kogupüügi ammendumisel või kui 100 loomust on vette lastud ja pardale hiivatud, olenevalt sellest, kumb juhtub varem.







6. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 33

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoodalaevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist (kell 00.00) 2020 kuni 8. oktoobrini 2020 (kell 24.00) või 9. novembrist 2020 (kell 00.00) kuni 19. jaanuarini 2021 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° põhjalaiust, — 40° lõunalaiust;

b) 9. oktoobrist 2020 (kell 00.00) kuni 8. novembrini 2020 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° põhjalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad iga laeva kohta komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõike 1 punktile a enne 1. aprilli 2020. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 kindlaks määratud piirkondades valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 34

Triivivad peibutuspüügivahendid

1. Seinnoodalaev ei tohi IATTC konventsiooni alal korraga kasutada rohkem kui 450 aktiivset peibutuspüügivahendit. Peibutuspüügivahend loetakse aktiivseks, kui see on merel kasutusele võetud, hakkab edastama oma asukoha kohta teavet ja seda jälgib laev, selle omanik või käitaja. Peibutuspüügivahendid võib aktiveerida üksnes seinnoodalaeva pardal.

2. Seinnoodalaev ei tohi peibutuspüügivahendeid kasutada 15 päeva jooksul enne artikli 33 lõike 1 punktis a osutatud valitud keeluaja algust ja laev korjab merest välja sama arvu peibutuspüügivahendeid, kui ta kasutas 15 päeva jooksul enne keeluaja algust.

3. Liikmesriik esitab komisjonile igakuiselt päevade kaupa IATTC nõutud aruande kõigi aktiivsete peibutuspüügivahendite kohta. Aruanded esitatakse vähemalt 60 päeva hiljem, aga mitte rohkem kui 75 päeva hiljem. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

Artikkel 35

Suursilm-tuuni püügi piirnormid õngejadapüügil

Kõigi liikmesriikide suursilm-tuuni aastane kogupüük õngejadalaevadega IATTC konventsiooni alal on ette nähtud IL lisas.

Artikkel 36

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1. IATTC konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad

a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 37

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (Mobulidae sugukond, sh perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui nad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad need kalad võimaluse korral viivitamata vette tagasi laskma elusana ja vigastamata.







7. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 38

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

a) tont-musthai (Apristurus manis),

b) sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

c) lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

d) suur tumehai (Etmopterus princeps),

e) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

f) railased (Rajidae),

g) harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

h) Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

i) harilik ogahai (Squalus acanthias).







8. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 39

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, ei ületa suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügiks eraldatud päevade arv 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2020. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

Artikkel 40

Peibutuspüügivahenditega püüki käsitlevad meetmed

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on seinnoodalaevadel keelatud kasutada või üles seada peibutuspüügivahendeid vahemikus 1. juulist 2020 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2020 (kell 24.00).

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud keelule on 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel asuva WCPFC konventsiooni ala avamerel keelatud üles seada peibutuspüügivahendeid veel kahe lisakuu jooksul: kas siis 1. aprillist 2020 (kell 00.00) kuni 31. maini 2020 (kell 24.00) või 1. novembrist 2020 (kell 00.00) kuni 31. detsembrini 2020 (kell 24.00).

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

4. Liikmesriigid tagavad, et ükski nende seinnoodalaev ei kasutaks merel rohkem kui 350 peibutuspüügivahendit mõõtevahenditega varustatud aktiveeritud poiga. Poi aktiveeritakse ainult laeva pardal.

5. Kõik lõike 1 kohases WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning laadivad ümber ja lossivad kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

Artikkel 41

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade suurim arv on esitatud IX lisas.

Artikkel 42

Mõõkkala püügi piirnormid õngejadapüügil 20° lõunalaiusest lõuna pool

Liikmesriigid tagavad, et mõõkkala (Xiphias gladius) püük õngejadadega 20° lõunalaiusest lõuna pool ei ületaks 2020. aastal IG lisas sätestatud piirmäära. Samuti tagavad liikmesriigid, et selle meetme tulemusel ei kanduks mõõkkala püügikoormus 20° lõunalaiusest põhja poole.

Artikkel 43

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, lossida või ladustada järgmiste liikide rümpasid või nende osi:

a) siidhallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 44

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti v kohases IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 33 lõike 1 punktis a, sama artikli lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 34, 35 ja 36 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti v kohases IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.







9. jagu

Beringi meri

Artikkel 45

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Gadus chalcogrammus).







10. jagu

SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond

▼M2

Artikkel 46

Põhjalähedase püügi piirangud

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis püüavad kala SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas:

a) piiravad oma iga-aastast põhjalähedast püügikoormust ja saaki nende aastate keskmisele aastasele tasemele, mil nende laevad kõnealuses SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas tegutsesid, vaatlusperioodi jooksul, mille kohta on olemas komisjonile deklareeritud andmed;

b) ei laienda põhjapüügikoormuse ruumilist jaotust, välja arvatud õngejadade ja mõrdade kasutamise meetodid, kaugemale piirkondadest, kus viimastel aastatel püük toimus;

c) ei tohi kalastada IK lisas kindlaks määratud Atlantis Banki, Corali, Fools Flat, Middle of Whati, Walter’s Shoali ajutistel kaitsealadel, välja arvatud püük õngejadade ja mõrdadega ning tingimusel, et kõnealustes piirkondades kala püüdes peab alati pardal olema teadusvaatleja.

▼B







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 47

Norra lipu all sõitvad kalalaevad ja Fääri saartel registreeritud kalalaevad

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ja Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimustel.

Artikkel 48

Venezuela lipu all sõitvad kalalaevaed

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 49

Kalapüügiload

Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud V lisa B osas.

Artikkel 50

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 49 osutatud lubade alusel.

▼M2

Artikkel 51

Keeluajad

Kolmanda riigi laevad, millel on lubatud püüda tobiaid ja seotud kaaspüüki ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes, ei tohi püüda tobiaid kõnealuses alapiirkonnas põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm järgmistel ajavahemikel:

a) 1. augustist kuni 31. detsembrini 2020;

b) 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021.

▼B

Artikkel 52

Keelatud liigid

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

b) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

c) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

d) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

e) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

f) ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes;

g) musterrai (Raja undulata) ICESi 6., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres;

i) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes;

j) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 53

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 54

Üleminekusäte

Artiklit 10, artikli 12 lõiget 2 ning artikleid 16, 22, 23, 28, 36, 37, 38, 43, 45 ja 52 kohaldatakse mutatis mutandis ka 2021. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2021. aastaks.

Artikkel 55

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020. Artiklit 9 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2020. Artiklitega 23, 24 ja 25 ning VII lisa sätteid teatavate kalavarude püügi võimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. detsembrist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI

I LISA Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa IA LISA Skagerrak, Kattegat, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi 1., 2., 5., 12. ja 14. alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA ICCATi konventsiooni ala IE LISA Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IF LISA Siniuim-tuun – levikualad IG LISA WCPFC konventsiooni ala IH LISA SPRFMO konventsiooni ala IJ LISA IOTC pädevusalasse kuuluv ala IK LISA SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond IL LISA IATTCi konventsiooni ala II LISA Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi 7.e rajoonis III LISA Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas IV LISA Kudeva tursa kaitseks kehtestatud hooajalised püügikeelud V LISA Kalapüügiload VI LISA ICCATi konventsiooni ala VII LISA CCAMLRi konventsiooni ala VIII LISA IOTC pädevusalasse kuuluv ala IX LISA WCPFC konventsiooni ala









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Käesoleva lisa tabelites esitatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud tingimused.

Kõigi käesolevas lisas esitatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Regulatiivsetel eesmärkidel identifitseeritakse liike ainult ladinakeelsete nimetuste alusel; tavanimetused on antud selguse huvides.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dicentrarchus labrax BSS Harilik huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sileda tiibrai kompleks Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Notothenia squamifrons NOS Hall nototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Sardina pilchardus PIL Sardiin Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu ja seotud kaaspüük Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Tavanimetus Kolmetäheline kood Teaduslik nimetus Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Notothenia squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik huntahven BSS Dicentrarchus labrax Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu ja seotud kaaspüük SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Roheline rüntnototeenia NOG Notothenia gibberifrons Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sardiin PIL Sardina pilchardus Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sileda tiibrai kompleks RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Tursk COD Gadus morhua Täht-sünkrai RJR Amblyraja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ümar helerai RJI Raja circularis









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. JA 14. ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED

▼M1







Liik: tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 215 863 (2) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 4 719 (2) Saksamaa 329 (2) Rootsi 7 926 (2) Liit 228 837 TAC 228 837 (1) Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula juures. (2) Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes III lisas määratletud tobiavarude majandamise pPüügipiirkond:iirkondades:



tobiavarude majandamise piirkondade liidu veed 1r 2r 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Taani 107 525 59 106 11 702 37 365 0 165 0 Ühendkuningriik 2 350 1 292 256 817 0 4 0 Saksamaa 164 90 18 57 0 0 0 Rootsi 3 948 2 170 430 1 372 0 6 0 Liit 113 987 62 658 12 406 39 611 0 175 0 Kokku 113 987 62 658 12 406 39 611 0 175 0

▼B







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 TAC 90







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (ARU/3A4-C) Taani 1 093 Ennetuslik TAC Saksamaa 11 Prantsusmaa 8 Iirimaa 8 Madalmaad 51 Rootsi 43 Ühendkuningriik 20 Liit 1 234 TAC 1 234







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 284 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 6 Iirimaa 263 Madalmaad 2 968 Ühendkuningriik 208 Liit 3 729 TAC 3 729







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 1., 2. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 6 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Liit 21 (1) TAC 21 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 3a (USK/03A.) Taani 15 Ennetuslik TAC Rootsi 8 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 8 Liit 31 TAC 31







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 68 Ennetuslik TAC Saksamaa 20 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Prantsusmaa 47 Rootsi 7 Ühendkuningriik 102 Muud 7 (1) Liit 251 TAC 251 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 17 Ennetuslik TAC Hispaania 60 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Prantsusmaa 705 Iirimaa 68 Ühendkuningriik 340 Muud 17 (1) Liit 1 207 Norra 2 923 (2) (3) (4) (5) TAC 4 130 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda 2.a, 4., 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*5B67-). Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. (4) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas

Molva (LIN/*5B67-)

Meriluts (USK/*5B67-) (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides):







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Ennetuslik TAC Taani 165 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Saksamaa 1 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 TAC Ei kohaldata







Liik: hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 4 700 Ennetuslik TAC Iirimaa 13 235 Ühendkuningriik 1 217 Liit 19 152 TAC 19 152







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3.a (HER/03A.) Taani 10 309 (2) Analüütiline TAC Saksamaa 165 (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Rootsi 10 783 (2) Liit 21 257 (2) Norra 3 271 TAC 24 528 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda 4. püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.).

▼M2







Liik: Heeringas (1) Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool laiuskraadi 53° 30′ N Clupea harengus (HER/4AB.) Taani 59 468 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 39 404 Prantsusmaa 20 670 Madalmaad 51 717 Rootsi 3 913 Ühendkuningriik 55 583 Liit 230 755 Fääri saared 250 Norra 111 652 (2) TAC 385 008 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4.a ja 4.b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud. Kuni 10 000 tonni suurune lisakogus antakse juhul, kui Norra taotleb sellist suurendamist. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi liit Norra vetes lõuna pool 62° N püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. Kui Euroopa Liit taotleb sellist suurendamist, eraldatakse kuni 10 000 tonni suurune lisakogus.



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) 50 000

▼B







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 948 (1) Analüütiline TAC Liit 948 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. TAC 385 008 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki ning merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3.a (HER/03A-BC) Taani 5 692 Analüütiline TAC Saksamaa 51 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Rootsi 916 Liit 6 659 TAC 6 659 (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 44 Analüütiline TAC Taani 8 573 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 44 Prantsusmaa 44 Madalmaad 44 Rootsi 42 Ühendkuningriik 163 Liit 8 954 TAC 8 954 (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4.c, 7.d (2) (HER/4CXB7D) Belgia 8 632 (3) Analüütiline TAC Taani 800 (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 530 (3) Prantsusmaa 10 277 (3) Madalmaad 18 162 (3) Ühendkuningriik 3 950 (3) Liit 42 351 (3) TAC 385 008 (1) Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1 ′ E) laiuskraadini 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda 4b püügipiirkonnas (HER/*04B.).







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 5.b, 6.b ja 6.aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 389 (2) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 74 (2) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Iirimaa 526 (2) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Madalmaad 389 (2) Ühendkuningriik 2 102 (2) Liit 3 480 (2) TAC 3 480 (1) Viide heeringavarudele ICESi 6.a püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57°30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6.aS (1), 7.b, 7.c (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 236 Ennetuslik TAC Madalmaad 124 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Liit 1 360 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. TAC 1 360 (1) Viide heeringavarudele 6.a püügipiirkonnas, lõuna pool 56°00′ N ja lääne pool 07°00′ W.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6 Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem Ennetuslik TAC Liit Kehtestatakse hiljem (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. TAC Kehtestatakse hiljem (2) ( 1 ) Clyde'i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool: — Mull of Kintyre (55°17,9 ′ N, 05°47,8 ′ W); — punkt konkreetses asukohas (55°04′ N, 05°23′ W) ja — Corsewall Point (55°00, 5′ N, 05°09, 4′ W). (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis Ühendkuningriigi kvoot.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.a (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 2 099 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 5 965 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Liit 8 064 TAC 8 064 ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N, — lõunas laiuskraad 52°00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.e ja 7.f (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ennetuslik TAC Ühendkuningriik 465 Liit 930 TAC 930







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.g (1), 7.h (1), 7.j (1) ja 7.k (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 10 (2) Analüütiline TAC Prantsusmaa 54 (2) Iirimaa 750 (2) Madalmaad 54 (2) Ühendkuningriik 1 (2) Liit 869 (2) TAC 869 (2) ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N, — lõunas laiuskraad 52°00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik. (2) Seda kvooti võib eraldada üksnes kontrollpüüki tegevatele laevadele, et võimaldada kõnealuse kalavaru kohta ICESi hinnangu koostamiseks vajalike kalandusandmete kogumist. Asjaomased liikmesriigid peavad enne püügi lubamist teatama komisjonile laeva(de) nime(d).







Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 8 (ANE/08.) Hispaania 28 703 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 189 Liit 31 892 TAC 31 892

▼M2







Liik: anšoovis Püügipiirkond: 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed Engraulis encrasicolus (ANE/9/3411) Hispaania 1 922 (1) Ennetuslik TAC Portugal 2 096 (1) Liit 4 018 (1) TAC 4 018 (1) (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2020 kuni 30. septembrini 2020.

▼B







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 5 Analüütiline TAC Taani 1 683 Saksamaa 42 Madalmaad 11 Rootsi 294 Liit 2 035 TAC 2 103







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 80 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 2 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Rootsi 48 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 130 (1) TAC 130 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 435 (1) Analüütiline TAC Taani 2 499 Saksamaa 1 584 Prantsusmaa 537 (1) Madalmaad 1 412 (1) Rootsi 17 Ühendkuningriik 5 732 (1) Liit 12 216 Norra 2 502 (2) TAC 14 718 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: 7.d püügipiirkonnas (COD/07D.) (2) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 10 618







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Analüütiline TAC Liit 382 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. TAC Ei kohaldata Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6.b; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12°00′ W, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 Ennetuslik TAC Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 TAC 74







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6.a; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12°00′ W (COD/5BE6A) Belgia 2 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 19 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. Prantsusmaa 203 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Iirimaa 284 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 771 (1) Liit 1 279 (1) TAC 1 279 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.a (COD/07A.) Belgia 3 (1) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 9 (1) Iirimaa 170 (1) Madalmaad 1 (1) Ühendkuningriik 74 (1) Liit 257 (1) TAC 257 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.b, 7.c, 7.e–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 18 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 294 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. Iirimaa 461 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Madalmaad 0 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 32 (1) Liit 805 (1) TAC 805 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.d (COD/07D.) Belgia 37 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 721 (1) Madalmaad 21 (1) Ühendkuningriik 79 (1) Liit 858 (1) TAC 858 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: 4; 2.a püügipiirkonna liidu vetes; 3.a püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/*2A3X4).







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 9 Analüütiline TAC Taani 8 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 8 Prantsusmaa 48 Madalmaad 38 Ühendkuningriik 2 811 Liit 2 922 TAC 2 922







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 671 Analüütiline TAC Prantsusmaa 2 615 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Iirimaa 764 Ühendkuningriik 1 851 (1) Liit 5 901 TAC 5 901 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (LEZ/*2AC4C).







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 7 (LEZ/07.) Belgia 506 (1) Analüütiline TAC Hispaania 5 620 (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Prantsusmaa 6 820 (2) Iirimaa 3 101 (2) Ühendkuningriik 2 685 (2) Liit 18 732 TAC 18 732 (1) 10 % sellest kvoodist võib kasutada 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeelte sihtpüügil. (2) 35 % sellest kvoodist võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (LEZ/8ABDE.) Hispaania 993 Analüütiline TAC Prantsusmaa 801 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Liit 1 794 TAC 1 794







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 2 144 Analüütiline TAC Prantsusmaa 107 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Portugal 71 Liit 2 322 TAC 2 322







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 498 (1) Ennetuslik TAC Taani 1 098 (1) Saksamaa 536 (1) Prantsusmaa 102 (1) Madalmaad 377 (1) Rootsi 13 (1) Ühendkuningriik 11 461 (1) Liit 14 085 (1) TAC 14 085 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 51 Ennetuslik TAC Taani 1 305 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Saksamaa 21 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Madalmaad 18 Ühendkuningriik 305 Liit 1 700 TAC Ei kohaldata







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 286 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 327 (1) Hispaania 307 Prantsusmaa 3 525 (1) Iirimaa 797 Madalmaad 276 (1) Ühendkuningriik 2 453 (1) Liit 7 971 TAC 7 971 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (ANF/*2AC4C).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 7 (ANF/07.) Belgia 3 262 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 364 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Hispaania 1 296 (1) Prantsusmaa 20 932 (1) Iirimaa 2 675 (1) Madalmaad 422 (1) Ühendkuningriik 6 348 (1) Liit 35 299 (1) TAC 35 299 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 372 Analüütiline TAC Prantsusmaa 7 636 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Liit 9 008 TAC 9 008







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 3 353 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Portugal 667 Liit 4 023 TAC 4 023







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 3.a (HAD/03A.) Belgia 10 Analüütiline TAC Taani 1 768 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 112 Madalmaad 2 Rootsi 209 Liit 2 101 TAC 2 193







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 206 Analüütiline TAC Taani 1 416 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 901 Prantsusmaa 1 571 Madalmaad 155 Rootsi 143 Ühendkuningriik 23 361 Liit 27 753 Norra 7 900 TAC 35 653 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 20 644







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Analüütiline TAC Liit 707 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. TAC Ei kohaldata Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 6.b, 12. ja 14. piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 23 Analüütiline TAC Saksamaa 28 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Prantsusmaa 1 155 Iirimaa 824 Ühendkuningriik 8 442 Liit 10 472 TAC 10 472







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 5.b ja 6.a piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 4 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 5 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Prantsusmaa 219 (1) Iirimaa 651 (1) Ühendkuningriik 3 094 (1) Liit 3 973 TAC 3 973 (1) Sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda 4. piirkonnas; 2.a püügipiirkonna liidu vetes (HAD/*2AC4.).







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7.b–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 121 Analüütiline TAC Prantsusmaa 7 239 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Iirimaa 2 413 Ühendkuningriik 1 086 Liit 10 859 TAC 10 859







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7.a (HAD/07A.) Belgia 50 Analüütiline TAC Prantsusmaa 228 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Iirimaa 1 366 Ühendkuningriik 1 512 Liit 3 156 TAC 3 156







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 3a (WHG/03A.) Taani 1 166 Ennetuslik TAC Madalmaad 4 Rootsi 125 Liit 1 295 TAC 1 660







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 329 Analüütiline TAC Taani 1 424 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 370 Prantsusmaa 2 140 Madalmaad 823 Rootsi 3 Ühendkuningriik 10 293 Liit 15 382 Norra 1 216 (1) TAC 17 158 (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 10 801







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 3 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 57 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. Iirimaa 273 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ühendkuningriik 604 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 937 (1) TAC 937 (1) (1) Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 7.a (WHG/07A.) Belgia 2 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 25 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. Iirimaa 415 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Madalmaad 0 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 279 (1) Liit 721 (1) TAC 721 (1) (1) Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k (WHG/7X7A-C) Belgia 92 Analüütiline TAC Prantsusmaa 5 644 Iirimaa 4 072 Madalmaad 46 Ühendkuningriik 1 009 Liit 10 863 TAC 10 863







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 8 (WHG/08.) Hispaania 1 016 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 524 Liit 2 540 TAC 2 540







Liik: merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) Rootsi 190 (1) Ennetuslik TAC Liit 190 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 3a (HKE/03A.) Taani 3 136 (1) Analüütiline TAC Rootsi 267 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Liit 3 403 TAC 3 403 (1) Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (HKE/2AC4-C) Belgia 56 (1) Analüütiline TAC Taani 2 278 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Saksamaa 261 (1) Prantsusmaa 504 (1) Madalmaad 131 (1) Ühendkuningriik 710 (1) Liit 3 940 (1) TAC 3 940 (1) 3.a püügipiirkonnas võib sellest kvoodist kasutada kaaspüügiks kuni 10 % (HKE/*03A.).







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 6 ja 7; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 582 (1) Analüütiline TAC Hispaania 18 667 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Prantsusmaa 28 827 (1) Iirimaa 3 493 Madalmaad 376 (1) Ühendkuningriik 11 380 (1) Liit 63 325 TAC 63 325 (1) Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (HKE/*8ABDE) Belgia 75 Hispaania 3 012 Prantsusmaa 3 012 Iirimaa 376 Madalmaad 38 Ühendkuningriik 1 694 Liit 8 206







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (HKE/8ABDE.) Belgia 19 (1) Analüütiline TAC Hispaania 12 995 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Prantsusmaa 29 183 Madalmaad 38 (1) Liit 42 235 TAC 42 235 (1) Seda kvooti võib üle kanda 2a. püügipiirkonda ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 4 Hispaania 3 764 Prantsusmaa 6 776 Madalmaad 11 Liit 10 555







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 8.c, 9. ja 10.; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HKE/8C3411) Hispaania 5 600 Analüütiline TAC Prantsusmaa 538 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Portugal 2 614 Liit 8 752 TAC 8 752







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 2. ja 4. püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC Ei kohaldata







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 49 845 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 19 380 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Hispaania 42 258 (1) (2) Prantsusmaa 34 688 (1) Iirimaa 38 599 (1) Madalmaad 60 780 (1) Portugal 3 926 (1) (2) Rootsi 12 330 (1) Ühendkuningriik 64 678 (1) Liit 326 484 (1) (3) Norra 99 900 Fääri saared 10 000 TAC Ei kohaldata (1) Eritingimus: liidu kasutatava 37 500 tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri saarte vetes (WHB/*05-F) püüda järgmise protsendi: 7 %. (2) Seda kvooti võib üle kanda 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (3) Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas püüda järgmise koguse:







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 8.c, 9. ja 10.; CECAFi 34.1.1 liidu veed (WHB/8C3411) Hispaania 35 806 Analüütiline TAC Portugal 8 951 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Liit 44 757 (1) TAC Ei kohaldata (1) Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas, CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas püüda järgmise koguse:







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 2., 4.a, 5. ja 6. püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja 7. püügipiirkond lääne pool 12° W (WHB/24A567) Norra 190 809 (1) (2) Analüütiline TAC Fääri saared 37 500 (3) (4) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. TAC Ei kohaldata (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormist maha. (2) Eritingimus: 4.a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C): (3) Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha. (4) Eritingimus: võib püüda ka 6.b püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). 4.a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C):







Liik: väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (L/W/2AC4-C) Belgia 368 Ennetuslik TAC Taani 1 012 Saksamaa 130 Prantsusmaa 277 Madalmaad 842 Rootsi 11 Ühendkuningriik 4 145 Liit 6 785 TAC 6 785







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) Saksamaa 113 Analüütiline TAC Eesti 17 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Hispaania 356 Prantsusmaa 8 126 Iirimaa 31 Leedu 7 Poola 3 Ühendkuningriik 2 066 Muud 31 (1) Liit 10 750 Norra 250 (2) Fääri saared 150 (3) TAC 11 150 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda 2.a, 4., 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (BLI//*24X7C). (3) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. Selle kvoodi alusel võib püüda 6.a püügipiirkonna liidu vetes põhja pool 56°30′ N ja 6.b püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 12. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 0 (1) Ennetuslik TAC Hispaania 132 (1) Prantsusmaa 3 (1) Leedu 1 (1) Ühendkuningriik 1 (1) Muud 0 (1) Liit 137 (1) TAC 137 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 2. ja 4. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) Taani 2 Ennetuslik TAC Saksamaa 2 Iirimaa 2 Prantsusmaa 15 Ühendkuningriik 9 Muud 2 (1) Liit 32 TAC 32 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 3.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/03A-) Taani 2 Ennetuslik TAC Saksamaa 1 Rootsi 2 Liit 5 TAC 5







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 26 Ennetuslik TAC Saksamaa 26 Prantsusmaa 26 Ühendkuningriik 26 Muud 13 (1) Liit 117 TAC 117 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 3.a püügipiirkonna liidu veed (LIN/03A-C.) Belgia 13 Ennetuslik TAC Taani 101 Saksamaa 13 Rootsi 39 Ühendkuningriik 13 Liit 179 TAC 179







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu veed (LIN/04-C.) Belgia 27 (1) Ennetuslik TAC Taani 424 (1) Saksamaa 262 (1) Prantsusmaa 236 Madalmaad 9 Rootsi 18 (1) Ühendkuningriik 3 261 (1) Liit 4 237 TAC 4 237 (1) Eritingimus: sellest kuni 25 %, kuid mitte rohkem kui 75 tonni, võib püüda: 3.a püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*03A-C).







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/05EI.) Belgia 9 Ennetuslik TAC Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Liit 33 TAC 33







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 46 (1) Ennetuslik TAC Taani 8 (1) Saksamaa 166 (1) Iirimaa 898 Hispaania 3 361 Prantsusmaa 3 583 (1) Portugal 8 Ühendkuningriik 4 126 (1) Liit 12 196 Norra 8 000 (2) (3) (4) Fääri saared 200 (5) (6) TAC 20 396 (1) Eritingimus: sellest kuni 35 % võib püüda: 4. püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*04-C.). (2) Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*6X14-): Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. (3) Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ning need on järgmised:

harilik molva (LIN/*5B67-)

meriluts (USK/*5B67-) (4) Hariliku molva ja merilutsu Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): (5) Kaasa arvatud meriluts. Püütakse 6.b ja 6.a püügipiirkonnas põhja pool 56°30′ N (LIN/*6BAN.). (6) Eritingimus: sellest on 6.a ja 6.b püügipiirkonnas lubatud muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 6.a ja 6.b püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.):







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 9 Ennetuslik TAC Taani 1 187 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Saksamaa 33 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 13 Madalmaad 2 Ühendkuningriik 106 Liit 1 350 TAC Ei kohaldata







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 3.a (NEP/03A.) Taani 10 093 Analüütiline TAC Saksamaa 29 Rootsi 3 611 Liit 13 733 TAC 13 733







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (NEP/2AC4-C) Belgia 1 203 Analüütiline TAC Taani 1 203 Kohaldata