Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle 
teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu 
Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse 
dokumenti lisatud linkide kaudu  
►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 142/2011,  
25. veebruar 2011,  
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles 
sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest 
saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi 
alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega  
(EMPs kohaldatav tekst)  
(ELT L 54, 26.2.2011, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni määrus (EL) nr 749/2011, 29. juuli 2011  L 198  3  30.7.2011  
►M2 Komisjoni määrus (EL) nr 1063/2012, 13. november 2012  L 314  5  14.11.2012  
►M3 Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1097/2012, 23. november 2012  L 326  3  24.11.2012  
►M4 Komisjoni määrus (EL) nr 294/2013, 14. märts 2013  L 98  1  6.4.2013  
►M5 Komisjoni määrus (EL) nr 555/2013, 14. juuni 2013  L 164  11  18.6.2013  
►M6 Komisjoni määrus (EL) nr 717/2013, 25. juuli 2013  L 201  31  26.7.2013  
►M7 Komisjoni määrus (EL) nr 185/2014, 26. veebruar 2014  L 57  21  27.2.2014  
►M8 Komisjoni määrus (EL) nr 592/2014, 3. juuni 2014  L 165  33  4.6.2014  
►M9 Komisjoni määrus (EL) 2015/9, 6. jaanuar 2015  L 3  10  7.1.2015  
►M10  Komisjoni määrus (EL) 2017/172, 1. veebruar 2017  L 28  1  2.2.2017  
►M11  Komisjoni määrus (EL) 2017/786, 8. mai 2017  L 119  1  9.5.2017  
►M12  Komisjoni määrus (EL) 2017/893, 24. mai 2017  L 138  92  25.5.2017  
►M13  Komisjoni määrus (EL) 2017/1261, 12. juuli 2017  L 182  31  13.7.2017  
►M14  Komisjoni määrus (EL) 2017/1262, 12. juuli 2017  L 182  34  13.7.2017  
►M15  Komisjoni määrus (EL) 2019/319, 6. veebruar 2019  L 61  1  28.2.2019  
►M16  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1084, 25. juuni 2019  L 171  100  26.6.2019  
►M17  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1177, 10. juuli 2019  L 185  26  11.7.2019  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 1
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 142/2011,  
25. veebruar 2011,  
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks 
kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest 
saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ 
seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast 
veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega  
(EMPs kohaldatav tekst)  
I PEATÜKK  
ÜLDSÄTTED  
Artikkel 1  
Sisu ja reguleerimisala  
Käesolevas määruses sätestatakse rakendusmeetmed:  
a) mis käsitlevad määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud terviseohutuse 
nõudeid loomade ja inimeste jaoks seoses loomsete kõrvalsaaduste ja 
nendest saadud toodetega;  
b) mis käsitlevad teatavaid proove ja näidiseid, mis ei pea läbima piiri ­
punktis veterinaarkontrolli, nagu on sätestatud direktiivi 97/78/EÜ 
artikli 16 lõike 1 punktides e ja f.  
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse I lisas esitatud mõisteid.  
Artikkel 3  
Teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmisahela 
lõpp-punkt  
Nagu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, võib 
piiranguteta turule lasta, aga mitte importida alljärgnevaid loomsetest 
kõrvalsaadustest saadud tooteid:  
a) biodiislikütus, mis vastab loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete 
kõrvaldamise ja kasutamise nõuetele, mis on sätestatud IV lisa IV 
peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis b;  
b) töödeldud lemmikloomatoit, mis vastab töödeldud lemmikloo ­
matoidu erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa II peatüki punkti 7 
alapunktis a;  
c) koerte närimiskondid, mis vastavad koerte närimiskontide erinõuetele, 
mis on sätestatud XIII lisa II peatüki punkti 7 alapunktis b;  
d) kabiloomade toornahad, mis vastavad nende toodete tootmisahela 
lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa V peatüki 
punktis C;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 2
 
e) vill ja karvad, mis vastavad nende toodete tootmisahela lõpp-punkti 
erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VII peatüki punktis B;  
f) suled ja udusuled, mis vastavad nende toodete tootmisahela lõpp- 
punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VII peatüki punktis C;  
▼M1 
g) karusnahk, mis vastab selle toote tootmisahela lõpp-punkti 
erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VIII peatükis;  
h) ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli, mis vastab selle toote toot ­
misahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa XIII 
peatükis;  
▼M4 
i) bensiin ja kütused, mis vastavad taastuvkütuste tootmiseks mõeldud 
mitme-etapilise katalüütilise protsessi teel saadud toodete erinõuetele, 
mis on sätestatud IV lisa IV peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis c;  
j) sulatatud rasvadest saadud õlikeemilised tooted, mis vastavad XIII 
lisa XI peatükis kehtestatud nõuetele;  
▼M13  
k) taastuvdiisel, taastuv reaktiivkütus, taastuvpropaan ja taastuvbensiin, 
mis vastavad taastuvkütuste tootmiseks ette nähtud mitmeastmelise 
katalüütilise vesiniktöötlusega saadud toodete erinõuetele, mis on 
sätestatud IV lisa IV peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis f.  
▼B 
Artikkel 4  
Rasked nakkushaigused  
Haigusi, mida Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on loetlenud 
maismaaloomade tervise-eeskirja 2010. aasta väljaande artiklis 1.2.3 ja 
veeloomade tervishoiu eeskirja 2010. aasta väljaande peatükis 1.3, käsi ­
tatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 6 lõike 1 punkti b alapunktis 
ii sätestatud üldiste veterinaarpiirangute kohaldamisel raskete nakkushai ­
gustena.  
II PEATÜKK  
LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE JA NENDEST SAADUD TOODETE 
KÕRVALDAMINE JA KASUTAMINE  
Artikkel 5  
Loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kasutamise 
piirangud  
1. II lisa II peatükis osutatud liikmesriikides peavad ettevõtjad 
järgima samas peatükis sätestatud tingimusi karusloomade söötmise 
kohta teatava materjaliga, mis on saadud sama liigi loomade kehadest 
või kehaosadest.  
2. Ettevõtjad peavad järgima II lisa II peatükis sätestatud piiranguid 
põllumajandusloomade söötmisele haljassöödaga, mis on kasvanud 
maal, mida on väetatud teatavate orgaaniliste väetiste või mullaparan ­
dusainetega.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 3
 
Artikkel 6  
Kõrvaldamine põletamise teel, kõrvaldamine või taaskasutamine 
koospõletamise teel ning kasutamine kütusena põletamiseks 
▼B 
1. Pädev asutus tagab, et loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud 
toodete põletamine ja koospõletamine toimub ainult:  
a) jäätmepõletus- ja koospõletustehastes, millele on antud tegevusluba 
kooskõlas direktiiviga 2000/76/EÜ; või  
b) jäätmepõletus- ja koospõletustehastes, millele pädev asutus on 
andnud tunnustuse loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud 
toodete kõrvaldamiseks põletamise teel või kõrvaldamiseks jäät ­
metena või taaskasutamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 
1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktiga b või c, kui on tegemist 
tehastega, millel ei pea direktiivi 2000/76/EÜ kohaselt olema tege ­
vusluba.  
2. Pädev asutus tunnustab kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 24 lõike 1 punktidega b või c punkti 1 alapunktis b osutatud 
jäätmepõletus- ja koospõletustehaseid ainult siis, kui need vastavad 
käesoleva määruse III lisas sätestatud nõuetele.  
3. Jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad järgivad III lisa I 
peatükis sätestatud üldnõudeid jäätmepõletuse ja koospõletuse kohta.  
4. Suure võimsusega jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad 
järgivad III lisa II peatükis sätestatud nõudeid.  
5. Väikese võimsusega jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad 
järgivad III lisa III peatükis sätestatud nõudeid.  
▼M8 
6. Käitajad tagavad, et nende kontrollitavad muud kui IV lisa IV 
peatüki 2. jaos osutatud põletustehased, milles loomseid kõrvalsaadusi 
või nendest saadud tooteid kasutatakse kütusena, vastavad üldistele ja 
erinõuetele, mis on sätestatud III lisa vastavalt IV ja V peatükis, ning et 
pädev asutus on neid tunnustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 
1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktiga d.  
7. Pädev asutus tunnustab lõikes 6 osutatud põletustehaseid ainult 
loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kütusena põleta ­
miseks, tingimusel et:  
a) põletustehased kuuluvad käesoleva määruse III lisa V peatüki regu ­
leerimisalasse;  
b) põletustehastes järgitakse kõiki asjakohaseid üldtingimusi ja konk ­
reetseid nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse III lisa IV 
ja V peatükis;  
c) on olemas haldusmenetlused, millega tagatakse, et põletustehaste 
tunnustamise nõudeid on igal aastal kontrollitud.  ▼M8 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 4
 
8. III lisa V peatükis sätestatud põllumajandusloomade sõnniku 
kütusena põletamiseks kasutamisel kohaldatakse järgmisi eeskirju 
lisaks sellistele, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 7:  
a) käitaja poolt pädevale asutusele vastavalt määruse (EÜ) nr 
1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktile d esitatav tunnustamise 
taotlus peab sisaldama pädeva asutuse või liikmesriigi pädevate 
asutuste poolt tunnustatud kutseorganisatsiooni kinnitatud tõendeid 
selle kohta, et põletustehas, milles põllumajandusloomade sõnnikut 
kasutatakse kütusena, vastab täielikult kõnealuse määruse III lisa V 
peatüki B jao punktides 3, 4 ja 5 esitatud nõuetele, ilma et see 
piiraks liikmesriigi pädevate asutuste võimalust teha erand teatavate 
sätete täitmisest kooskõlas III lisa V peatüki C jao punktiga 4;  
b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 44 sätestatud tunnustamise 
menetlust ei ole lõpetatud enne, kui pädev asutus või kõnealuse 
asutuse poolt tunnustatud kutseorganisatsioon on põletustehase 
käitamise esimese kuue kuu jooksul teinud vähemalt kaks järjestikust 
kontrolli, millest üks on etteteatamata, sealhulgas vajalikud 
temperatuuri ja heitkoguste mõõtmised. Kui kõnealuste kontrollide 
tulemustest ilmneb vastavus kõnealuse määruse III lisa V peatüki B 
jao punktides 3, 4 ja 5 ning vajaduse korral III lisa V peatüki C jao 
punktis 4 esitatud nõuetele, võib anda täieliku tunnustuse.  
▼B 
Artikkel 7  
Teatavate 1. ja 3. kategooria materjalide ladestamine prügilasse  
Erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 12 ja artikli 14 punkti c 
nõuetest võib pädev asutus lubada tunnustatud prügilasse ladestada 
järgmisi 1. ja 3. kategooria materjale:  
a) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktis c osutatud 1. kategooria 
materjali alla kuuluv imporditud lemmikloomatoit või imporditud 
materjalidest toodetud lemmikloomatoit;  
b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides f ja g osutatud 3. 
kategooria materjal, kui:  
i) see ei ole kokku puutunud ühegi kõnealuse määruse artiklites 8 
ja 9 ning artikli 10 punktides a–e ja h–p osutatud loomse kõrval ­
saadusega;  
ii) kõrvaldamiseks mõeldud ajaks on materjalid:  
— mida on nimetatud kõnealuse määruse artikli 10 punktis f, 
läbinud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punkti m 
kohasetöötlemise;  
— mida on nimetatud kõnealuse määruse artikli 10 punktis g, 
läbinud käesoleva määruse X lisa II peatüki kohase tööt ­
lemise või töötlemise, mis vastab XIII lisa II peatükis 
sätestatud lemmikloomatoidu erinõuetele; ning  
iii) sellise materjali kõrvaldamine ei ohusta inimeste või loomade 
tervist.  ▼M14  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 5
 
Artikkel 8  
Nõuded töötlemis- ja muudele ettevõtetele  
1. Ettevõtjad tagavad, et nende kontrolli all olevad töötlemis- ja 
muud ettevõtted täidavad järgmisi IV lisa I peatükis sätestatud nõudeid:  
a) 1. jaos sätestatud töötlemise üldtingimused;  
b) 2. jaos sätestatud nõuded reovee puhastamise kohta;  
c) 3. jaos sätestatud erinõuded 1. ja 2. kategooria materjalide töötlemise 
kohta;  
d) 4. jaos sätestatud erinõuded 3. kategooria materjalide töötlemise 
kohta.  
2. Pädev asutus tunnustab ainult IV lisa I peatükis sätestatud tingi ­
mustele vastavaid töötlemis- ja muid ettevõtteid.  
Artikkel 9  
Hügieeni- ja töötlemisnõuded töötlemis- ja muudele ettevõtetele  
Ettevõtjad tagavad, et nende kontrolli all olevad ettevõtted täidavad 
järgmisi IV lisas sätestatud nõudeid:  
a) II peatükis sätestatud hügieeni- ja töötlemisnõuded;  
b) III peatükis sätestatud tavapärased töötlemismeetodid, kui neid 
meetodeid ettevõttes kasutatakse;  
c) IV peatükis sätestatud alternatiivsed töötlemismeetodid, kui neid 
meetodeid ettevõttes kasutatakse.  
Artikkel 10  
Nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete 
biogaasiks muundamise ja kompostimise kohta  
1. Ettevõtjad tagavad, et nende kontrolli all olevad ettevõtted 
täidavad järgmisi V lisas sätestatud nõudeid loomsete kõrvalsaaduste 
ja nendest saadud toodete biogaasiks muundamise või kompostimise 
kohta:  
a) I peatükis sätestatud nõuded biogaasi- ja kompostimisjaamadele;  
b) II peatükis sätestatud hügieeninõuded biogaasi- ja kompostimisjaa ­
madele;  
c) III peatüki 1. jaos sätestatud standardsed muundamisparameetrid;  
d) III peatüki 3. jaos sätestatud normid käärimisjääkide ja komposti 
kohta.  
2. Pädev asutus tunnustab ainult V lisas sätestatud tingimustele 
vastavaid biogaasi- ja kompostimisjaamu.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 6
 
3. Pädev asutus võib lubada biogaasi- ja kompostimisjaamades 
kasutada alternatiivseid muundamisparameetreid, kui on täidetud V 
lisa III peatüki 2. jaos sätestatud nõuded.  
III PEATÜKK  
ERANDID MÄÄRUSE (EÜ) nr 1069/2009 TEATAVATEST SÄTETEST  
Artikkel 11  
Teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide erieeskirjad  
1. Pädev asutus võib anda loa teadustöös ja diagnostikas kasutatavate 
proovide transportimiseks, kasutamiseks ja kõrvaldamiseks tingimustel, 
mis tagavad inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise.  
Pädev asutus tagab eelkõige selle, et ettevõtjad järgivad VI lisa I peatüki 
nõudeid.  
2. Ettevõtjad järgivad teadustöös ja diagnostikas kasutatavate 
proovide erieeskirju, mis on sätestatud VI lisa I peatükis.  
3. Ettevõtjad võivad lähetada teise liikmesriiki järgmistest loomsetest 
kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest koosnevaid teadustöös ja 
diagnostikas kasutatavaid proove päritoluliikmesriigi pädevat asutust 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõike 1 kohaselt teavitamata 
ning sihtliikmesriigi pädevat asutust süsteemi TRACES kaudu teavi ­
tamata ja sellelt saadetise vastuvõtmiseks kõnealuse määruse artikli 48 
lõigete 1 ja 3 kohaselt nõusolekut küsimata:  
a) 1. ja 2. kategooria materjal ning sellest valmistatud liha-kondijahu ja 
loomne rasv;  
b) töödeldud loomne valk.  
Artikkel 12  
Kaubanäidiste ja eksponaatide erieeskirjad  
1. Pädev asutus võib anda loa kaubanäidiste ja eksponaatide trans ­
portimiseks, kasutamiseks ja kõrvaldamiseks tingimustel, mis tagavad 
inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise.  
Pädev asutus tagab eelkõige selle, et ettevõtjad järgivad VI lisa I peatüki 
1. jao punktides 2, 3 ja 4 toodud nõudeid.  
2. Ettevõtjad järgivad kaubanäidiste ja eksponaatide erieeskirju, mis 
on sätestatud VI lisa I peatüki 2. jaos.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 7
 
3. Ettevõtjad võivad lähetada teise liikmesriiki järgmistest loomsetest 
kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest koosnevaid kaubanäidiseid 
päritoluliikmesriigi pädevat asutust määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 
48 lõike 1 kohaselt teavitamata ning sihtliikmesriigi pädevat asutust 
süsteemi TRACES kaudu teavitamata ja sellelt saadetise vastuvõtmiseks 
kõnealuse määruse artikli 48 lõigete 1 ja 3 kohaselt nõusolekut 
küsimata:  
a) 1. ja 2. kategooria materjal ning sellest valmistatud liha-kondijahu ja 
loomne rasv;  
b) töödeldud loomne valk.  
Artikkel 13  
Söötmise erieeskirjad  
1. Ettevõtjad võivad juhul, kui nad järgivad VI lisa II peatüki 1. jaos 
sätestatud üldnõudeid ja muid tingimusi, mida pädev asutus võib 
kehtestada, kasutada 2. kategooria materjali, mis on pärit loomadelt, 
kes ei ole hukatud ega surnud inimestele või loomadele nakkava 
haiguse või haiguskahtluse tõttu, söödana järgmistele loomadele:  
a) loomaaialoomad;  
b) karusloomad;  
c) tunnustatud kasvanduste koerad või jahikoerad;  
d) varjupaiga koerad ja kassid;  
▼M4 
e) tõugud ja ussid, mida kasutatakse kalapüügil söödana;  
f) tsirkuseloomad.  
▼B 
2. Ettevõtjad võivad kasutada 3. kategooria materjali söödana järg ­
mistele loomadele, kui järgitakse VI lisa II peatüki 1. jaos sätestatud 
üldnõudeid ja muid tingimusi, mille pädev asutus võib kehtestada:  
a) loomaaialoomad;  
b) karusloomad;  
c) tunnustatud kasvanduste koerad või jahikoerad;  
d) varjupaiga koerad ja kassid;  
▼M4 
e) tõugud ja ussid, mida kasutatakse kalapüügil söödana;  
f) tsirkuseloomad.  
▼B 
Artikkel 14  
Teatavate loomaliikide söötmine söötmiskohtades ja väljaspool neid 
ning loomaaias  
1. Pädev asutus võib lubada kasutada 1. kategooria materjali, mis 
koosneb surnud loomade tervetest kehadest või kehaosadest, mis 
sisaldavad määratletud riskiteguriga materjali, alljärgneval viisil:  
a) ohustatud või kaitsealuste raipetoiduliste lindude ja teiste nende 
looduslikus elupaigas elavate liikide söötmiseks selleks ettenähtud 
söötmiskohtades bioloogilise mitmekesisuse edendamise eesmärgil, 
kui täidetakse VI lisa II peatüki 2. jaos sätestatud tingimusi;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 8
 
b) väljaspool söötmiskohti VI lisa II peatüki 2. jao punkti 1 alapunktis a 
nimetatud metsloomade söötmiseks, kui selleks ei ole vaja surnud 
loomi enne kokku koguda ja kui täidetakse kõnealuse peatüki 3. jaos 
sätestatud tingimusi.  
2. Pädev asutus võib lubada kasutada sellist 1. kategooria materjali, 
mis koosneb surnud loomade tervetest kehadest või kehaosadest, mis 
sisaldavad määratletud riskiteguriga materjali, ning loomaaialoomadest 
saadud materjali loomaaialoomade söötmiseks, kui on täidetud VI lisa II 
peatüki 4. jaos sätestatud tingimused.  
Artikkel 15  
Kogumise ja kõrvaldamise erieeskirjad 
▼M4 
Kui pädev asutus lubab loomseid kõrvalsaadusi kõrvaldada vastavalt 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõike 1 punktides a, b, c, e ja f 
sätestatud erandile, toimub kõrvaldamine järgmiste VI lisa III peatükis 
sätestatud erieeskirjade kohaselt:  
▼B 
a) loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise erieeskirjad, mis on sätestatud 
1. jaos;  
b) loomsete kõrvalsaaduste põletamise ja kõrvalises kohas matmise 
eeskirjad, mis on sätestatud 2. jaos;  
c) mesilaste ja mesinduse kõrvalsaaduste põletamise ja matmise 
eeskirjad, mis on sätestatud 3. jaos.  
▼M9 
Erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklist 14 võivad liikmesriigid 
lubada selle määruse artikli 10 punktis f osutatud 3. kategooria materjali 
väikeste koguste kogumist, transportimist ja kõrvaldamist sama määruse 
artikli 19 lõike 1 punktis d osutatud viisil tingimusel, et järgitakse 
käesoleva määruse VI lisa IV peatükis sätestatud muul viisil kõrval ­
damise suhtes kehtivaid nõudeid.  
▼B 
IV PEATÜKK  
ALTERNATIIVMEETODITE LUBAMINE  
Artikkel 16  
Alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluse standardvorm  
1. Loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kasutamise 
või kõrvaldamise alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluse, mida 
käsitletakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 20 lõikes 1, esitab liik ­
mesriik või huvitatud isik kooskõlas alternatiivmeetodite kasutamise 
taotluse standardvormile kehtestatud nõuetega, mis on sätestatud VII 
lisas.  
2. Liikmesriigid määravad riikliku kontaktisiku, kellelt saab teavet 
pädeva asutuse kohta, kes vastutab loomsete kõrvalsaaduste kasutamise 
või kõrvaldamise alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluste hindamise 
eest. ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 9
 
3. Komisjon avaldab riikide kontaktisikute nimekirja oma veebilehel.  
V PEATÜKK  
KOGUMINE, TRANSPORT, IDENTIFITSEERIMINE JA JÄLGITAVUS  
Artikkel 17  
Nõuded loomsete kõrvalsaadustega seotud kaubadokumentide ja 
terviseohutuse tõendite, identifitseerimise, kogumise ja transpordi 
ning jälgitavuse kohta  
1. Ettevõtjad tagavad, et:  
a) loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted vastavad VIII lisa I 
ja II peatükis sätestatud kogumis-, transpordi- ja identifitseerimis ­
nõuetele;  
b) loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete transpordi ajal on 
nendega kaasas kaubadokumendid või terviseohutuse tõendid, mis 
vastavad VIII lisa III peatükis sätestatud nõuetele.  
2. Ettevõtjad, kes tegelevad loomsete kõrvalsaaduste või nendest 
saadud toodete saatmise, transpordi või vastuvõtmisega, registreerivad 
saadetised ning nendega seotud kaubadokumendid või terviseohutuse 
tõendid vastavalt VIII lisa IV peatükis sätestatud nõuetele.  
3. Ettevõtjad järgivad teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
toodete märgistamise nõudeid, mis on sätestatud VIII lisa V peatükis.  
VI PEATÜKK  
ETTEVÕTETE REGISTREERIMINE JA TUNNUSTAMINE  
Artikkel 18  
Nõuded ühe või mitme sellise ettevõtte tunnustamiseks, mis 
käitlevad loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid ühes 
ja samas kohas  
Pädev asutus võib anda tunnustuse mitmele ühes ja samas kohas 
loomseid kõrvalsaadusi käitlevale ettevõttele, kui ettevõtete paigutus 
ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemine 
neis välistab inimeste või loomade terviseriskide leviku ühest ettevõttest 
teise.  
Artikkel 19  
Nõuded teatavate loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid 
käitlevate tunnustatud ettevõtete kohta  
Kui ettevõtjad tegelevad ühe või mitme määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 24 lõikes 1 osutatud tegevusega, tagavad nad, et nende 
kontrolli all olevates ettevõtetes, mida pädev asutus on tunnustanud, 
täidetakse IX lisa järgmistes peatükkides sätestatud nõudeid:  
a) I peatükk, kui nad toodavad lemmikloomatoitu, mida on käsitletud 
kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktis e;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 10
 
b) II peatükk, kui nad ladustavad loomseid kõrvalsaadusi, mida on 
käsitletud kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktis i, ja kui 
nad kasutavad loomsete kõrvalsaaduste käitlemiseks pärast nende 
kogumist järgmisi kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktis h 
osutatud toiminguid:  
i) sortimine;  
ii) lõikamine;  
iii) jahutamine;  
iv) külmutamine;  
v) soolamine;  
vi) muul viisil säilitamine;  
vii) toornahkade või määratletud riskiteguriga materjali 
eemaldamine;  
viii) loomsete kõrvalsaaduste käitlemise toimingud, mida tehakse 
kooskõlas liidu veterinaarõigusaktides sätestatud kohustustega;  
ix) biogaasiks muundamiseks / kompostimiseks ettenähtud 
loomsete kõrvalsaaduste eelnev hügieeniliseks muutmine / 
pastöriseerimine teises ettevõttes kooskõlas käesoleva määruse 
V lisaga;  
x) sõelumine;  
▼M9 
c) III peatükk, kui nad ladustavad loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
tooteid, mida kavatsetakse kasutada teatavatel kõnealuse määruse 
artikli 24 lõike 1 punktis j nimetatud eesmärkidel;  
d) V peatükk, kui nad ladustavad põllumajandusettevõttes loomseid 
kõrvalsaaduseid, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 4 
ja mis on ette nähtud seejärel kõrvaldamiseks.  
▼B 
Artikkel 20  
Nõuded teatavate loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid 
käitlevate registreeritud ettevõtete kohta  
1. Registreeritud ettevõtete käitajad või muud registreeritud ettevõtjad 
käitlevad loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid IX lisa IV 
peatükis sätestatud tingimuste kohaselt.  
2. Registreeritud ettevõtjad, kes transpordivad loomseid kõrval ­
saadusi või nendest saadud tooteid (v.a omaenda tegevuskohtade 
vahel), järgivad eelkõige IX lisa IV peatüki punktis 2 sätestatud 
tingimusi.  
3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata:  
a) tunnustatud ettevõtjate suhtes, kes transpordivad loomseid kõrval ­
saadusi ja nendest saadud tooteid kõrvaltegevusena;  
b) ettevõtjate suhtes, kelle transporditegevus on registreeritud määruse 
(EÜ) nr 183/2005 kohaselt.  
▼M2 
4. Pädev asutus võib vabastada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 23 
lõike 1 punktis a nimetatud teavitamiskohustusest järgmised ettevõtjad:  
a) ettevõtjad, kes käitlevad või valmistavad jahitrofeesid või muid 
kõnealuse määruse XIII lisa VI peatükis nimetatud esemeid era- 
või mittekaubanduslikul otstarbel;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 11
 
b) ettevõtjad, kes käitlevad või kõrvaldavad teadustöös ja diagnostikas 
kasutatavaid proove hariduslikel eesmärkidel;  
▼M3 
c) ettevõtjad, kes transpordivad kuiva töötlemata villa ja karva, 
tingimusel et see on kindlalt suletud pakendites ning saadetakse 
otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse 
toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid 
tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate 
leviku;  
▼M9 
d) ettevõtjad, kes kasutavad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 9 ja 
10 osutatud 2. ja 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete 
väikseid koguseid selleks, et tarnida need tooted otse samas piir ­
konnas asuvale lõpptarbijale, kohalikule turule või kohalikule 
jaemüügiettevõttele, kui pädev asutus on seisukohal, et sellise tege ­
vusega ei kaasne ühegi raske nakkushaiguse inimestele või 
loomadele levimise riski; käesolevat punkti ei kohaldata siis, kui 
kõnealust materjali kasutatakse muude põllumajandusloomade kui 
karusloomade söödana;  
e) orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete kasutajad ettevõtetes, 
kus põllumajandusloomi ei peeta;  
f) ettevõtjad, kes käitlevad ja tarnivad orgaanilisi väetisi või mulla ­
parandusaineid ainult kuni 50-kilogrammistes müügivalmis 
jaemüügipakendites kasutamiseks väljaspool sööda- ja toiduahelat.  
▼M16  
Artikkel 20a  
Liikmesriikide ettevõtete ja käitlejate loetelud  
Liikmesriigi pädev asutus tagab, et määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 47 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ettevõtete ja käitlejate ajako ­
hastatud loetelud:  
a) koostatakse vastavalt komisjoni veebilehel avaldatud tehnilisele 
kirjeldusele (  1 ); 
b) sisestatakse süsteemi TRACES või tehakse selle kaudu kättesaa ­
davaks hiljemalt 31. oktoobriks 2021.  
▼B 
VII PEATÜKK  
TURULELASKMINE  
Artikkel 21  
Põllumajandusloomade (v.a karusloomad) söötmiseks ettenähtud 
loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete töötlemine ja 
turulelaskmine  
1. Põllumajandusloomade (v.a karusloomad) söötmiseks ettenähtud 
loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turulelaskmisel (v.a 
import) järgivad ettevõtjad järgmisi käesoleva määruse X lisas 
kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 31 lõikega 2 sätestatud 
nõudeid:  
a) I peatükis sätestatud üldnõuded töötlemise ja turulelaskmise kohta;  ▼M2 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 12  
( 1 ) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/ 
fs-animal-products-app-est-technical_spec_04032012_en.pdf.
 b) II peatükis sätestatud erinõuded töödeldud loomse valgu ja muude 
loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta;  
c) III peatükis sätestatud nõuded teatava kalatoidu ja kalapüügil kasu ­
tatava sööda kohta.  
2. Pädev asutus võib lubada turule lasta, aga mitte importida määruse 
(EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktide e, f ja h kohaselt 3. kategooria 
materjaliks liigitatud ja käesoleva määruse X lisa II peatüki 4. jao I osas 
sätestatud üldnõuete kohaselt töötlemata piima, piimapõhiseid tooteid ja 
piimasaadusi, kui see materjal vastab kõnealuse jao II osas sätestatud 
nõuetele erandi kohaldamise kohta, mis käsitleb sellise piima turule ­
laskmist, mis on töödeldud kooskõlas riiklike normidega.  
Artikkel 22  
Orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete turulelaskmine ja 
kasutamine  
1. Ettevõtjad järgivad käesoleva määruse XI lisas sätestatud nõudeid 
orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete turulelaskmise (v.a import) 
ning selliste toodete kasutamise, eelkõige maapinnale laotamise kohta, 
nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 15 lõike 1 punktis 
i ja artikli 32 lõikes 1.  
▼M9 
2. Järgmiste toodete turustamise suhtes ei rakendata mingeid 
loomatervishoiu nõudeid:  
a) looduses elavate merelindude guaano, mis on kogutud liidus või 
imporditud kolmandast riigist;  
b) muu müügivalmis kasvusubstraat kui imporditud kasvusubstraat, mis 
sisaldab  
i) alla 5 mahuprotsendi 3. kategooria materjalist saadud tooteid või 
2. kategooria materjalist saadud muid tooteid kui töödeldud 
sõnnik;  
ii) alla 50 mahuprotsendi töödeldud sõnnikut.  
▼B 
3. Liikmesriigis, kus on kavas 2. kategooria materjalist või töödeldud 
loomsest valgust saadud liha-kondijahust toodetud orgaanilist väetist või 
mullaparandusainet maapinnale laotada, annab pädev asutus määruse 
(EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõike 1 punkti d kohaselt loa ühe või 
mitme koostisosa segamiseks nende materjalidega vastavalt käesoleva 
määruse XI lisa II peatüki 1. jao punktis 3 sätestatud kriteeriumidele.  
4. Erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikest 1 võivad 
ühise piiriga päritoluliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevad asutused 
lubada nende liikmesriikide piirialadel asuvate põllumajandusettevõtete 
vahelist sõnnikuvedu, kui on täidetud inimeste või loomade tervise ­
riskide ohjamiseks seatavad asjakohased tingimused (näiteks ettevõtja 
kohustus asjaomased andmed registreerida), mis sätestatakse kahe ­
poolses lepingus.  
5. Liikmesriikide pädevad asutused julgustavad vajaduse korral orgaa ­
niliste väetiste ja mullaparandusainete maapinnale laotamist käsitlevate 
siseriiklike hea tava juhendite väljatöötamist, levitamist ja kasutamist, 
nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 30 lõikes 1.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 13
 
Artikkel 23  
Vahesaadused  
1. Liitu imporditavad või liidu kaudu transiitveosena viidavad vahe ­
saadused peavad vastama inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise 
tingimustele, mis on sätestatud käesoleva määruse XII lisas.  
2. Käesoleva määruse XII lisa punktis 3 osutatud ettevõttesse trans ­
porditud vahesaadusi võib käidelda ilma määruses (EÜ) nr 1069/2009 ja 
käesolevas määruses sätestatud lisapiiranguteta, kui:  
a) ettevõttel on vahesaaduste vastuvõtmiseks piisavad võimalused, mis 
hoiavad ära inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku;  
b) ei ole ohtu, et vahesaadused levitavad inimestele või loomadele 
nakkavaid haigusi, sest need on kas puhastatud või on nendes 
sisalduvaid loomseid kõrvalsaadusi muul viisil töödeldud või on 
loomsete kõrvalsaaduse osakaal vahesaaduses väike või on vahe ­
saaduste käitlemisel järgitud asjakohaseid bioloogilise ohutuse 
meetmeid;  
c) ettevõttes registreeritakse andmed saadud materjali koguste ja 
vajaduse korral nende kategooriate kohta ning ettevõtete või 
käitajate kohta, kellele ta oma tooteid on tarninud; ning  
d) ettevõtte kasutamata vahesaadused või muu ülejääk (nt aegunud 
tooted) kõrvaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009.  
▼M9 
3. Vahesaaduste sihtettevõtte käitaja, omanik või tema esindaja 
kasutab ja/või lähetab vahesaadusi ainult tootmises kasutamiseks 
kooskõlas I lisa punktis 35 esitatud vahesaaduste määratlusega.  
▼B 
Artikkel 24  
Lemmikloomatoit ja muud loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
tooted  
1. Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktides a, b, d ja e 
osutatud 1. kategooria materjali ei tohi kasutada toodete valmistamiseks, 
mis on ette nähtud inimestele või loomadele sees- või välispidiseks 
tarvitamiseks, välja arvatud kõnealuse määruse artiklites 33 ja 36 
osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted.  
2. Kui loomset kõrvalsaadust või sellest saadud toodet võib kasutada 
põllumajandusloomade söödana või muul määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 36 punktis a osutatud otstarbel, lastakse see turule (v.a import) 
kooskõlas töödeldud loomse valgu ja teiste loomsetest kõrvalsaadustest 
saadud toodete kohta käesoleva määruse X lisa II peatükis sätestatud 
erinõuetega, kui käesoleva määruse XIII lisas ei ole sätestatud selliste 
toodete kohta erinõudeid.  
3. Ettevõtjad järgivad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 40 kohaselt 
käesoleva määruse XIII lisa I ja II peatükis sätestatud nõudeid lemmik ­
loomatoidu turulelaskmise (v.a import) kohta.  
4. Ettevõtjad järgivad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 40 kohaselt 
käesoleva määruse XIII lisa I ja III–XII peatükis sätestatud nõudeid 
loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete turulelaskmise (v.a import) 
kohta.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 14
 
VIII PEATÜKK  
IMPORT, TRANSIIT JA EKSPORT  
Artikkel 25  
Loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete import, transiit 
ja eksport  
1. Keelatud on järgmiste loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud 
toodete import liitu ja transiit liidu kaudu:  
a) töötlemata sõnnik;  
b) töötlemata suled, suleosad ja udusuled;  
c) mesilasvaha kärje kujul.  
▼M2 
2. Loomatervishoiunõudeid ei kohaldata järgmiste toodete liitu 
importimise ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes:  
a) vill ja karv, mida on tööstuslikult pestud või töödeldud muul moel, 
millega tagatakse, et ei esine lubamatut riski;  
b) karusnahk, mida on kuivatatud vähemalt kaks päeva keskkonnas, 
mille temperatuur on 18 °C ja niiskus 55%;  
c) muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mida on tööstus ­
likult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja 
naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse;  
d) muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on saadetud 
otse ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid 
tekstiilitööstuse jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt 
ühte järgmistest meetoditest:  
— keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumu ­
sulfiidi,  
— suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis 
vähemalt 24 tunni vältel;  
— tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees 
lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 
60–70 °C,  
— ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud 
aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C 
või 120 päeva temperatuuril 4 °C.  
e) muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on kuiv ja 
kindlalt suletud pakendites ning mis on ette nähtud transportimiseks 
ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiili ­
tööstuse jaoks, ja juhul kui see vill ja karv vastab järgmistele 
nõuetele:  
i) vill ja karv on saadud vähemalt 21 päeva enne liitu sisenemist ja 
seda on hoitud kolmandas riigis või selle piirkonnas, mis on:  
— loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas ning sealt 
on lubatud importida liitu mäletsejalistelt saadud värsket liha 
ilma kõnealuse II lisa 1. osas nimetatud täiendavate taga ­
tisteta A ja F;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 15
 
— vaba suu- ja sõrataudist ning lammastelt ja kitsedelt saadud 
villa ja karva puhul vaba ka lammaste ja kitsede rõugetest 
vastavalt üldistele põhinõuetele, mis on loetletud direktiivi 
2004/68/EÜ II lisas;  
ii) villa ja karvaga on kaasas impordideklaratsioon, mille näidis on 
sätestatud XV lisa 21. peatükis;  
iii) käitleja on näidanud villa ja karva ühes liidu heakskiidetud piiri ­
punktis, mis on loetletud otsuse 2009/821/EÜ I lisas, ning seal 
on asjakohaseid dokumente kontrollitud vastavalt direktiivi 
97/78/EÜ artikli 4 lõikele 3 ning saadud rahuldavad tulemused.  
▼B 
3. Teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete liitu 
importimise ja liidu kaudu toimuva transiidi korral peavad ettevõtjad 
täitma järgmisi määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõike 3 ja artikli 
42 kohaseid ning käesoleva määruse XIV lisas sätestatud erinõudeid:  
a) kõnealuse lisa I peatükis sätestatud erinõuded toiduahelas, aga mitte 
lemmikloomade või karusloomade toidus kasutamiseks ettenähtud 3. 
kategooria materjali ja sellest saadud toodete impordi ja transiidi 
kohta;  
b) kõnealuse lisa II peatükis sätestatud erinõuded väljaspool põlluma ­
jandusloomade toiduahelat kasutamiseks ettenähtud loomsete kõrval ­
saaduste ja nendest saadud toodete impordi ja transiidi kohta.  
▼M10  
4. XIV lisa V peatükis esitatud eeskirju kohaldatakse selliste toodete 
liidust toimuva ekspordi suhtes, mis on saadud kõnealuses lisas 
täpsustatud loomsetest kõrvalsaadustest.  
▼B 
Artikkel 26  
Teatava 1. kategooria materjali turulelaskmine, import ja eksport  
Pädev asutus võib lubada mäletsejaliste tühjendatud või tühjendamata 
sisikonna, kontide, selgroogu ja koljut sisaldavate konditoodete ning 
selliste toornahkade turulelaskmist, samuti importi ja eksporti, mis on 
kuulunud loomadele, kelle puhul on aineid kasutatud ebaseaduslikult 
vastavalt direktiivi 96/22/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis d või direktiivi 
96/23/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määratlusele, kui on täidetud 
järgmised nõuded:  
a) see materjal ei tohi olla 1. kategooria materjal, mis on saadud alljärg ­
nevatelt loomadelt:  
i) loomad, kelle puhul kahtlustatakse TSEsse nakatumist, nagu on 
sätestatud määruses (EÜ) nr 999/2001;  
ii) loomad, kelle puhul on TSEsse nakatumine ametlikult kinnitust 
leidnud;  
iii) loomad, kes on hukatud TSE likvideerimise meetmete käigus;  
b) see materjal ei tohi olla ette nähtud alljärgnevaks kasutuseks:  
i) söödana kasutamine;  
ii) laiali laotamine maal, kust saavad sööta põllumajandusloomad;  
iii) järgmiste toodete valmistamine:  
— direktiivi 76/768/EMÜ artikli 1 lõikes 1 määratletud 
kosmeetikatooted;  ▼M2 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 16
 
— direktiivi 90/385/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis c määratletud 
aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed;  
— direktiivi 93/42/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a määratletud 
meditsiiniseadmed;  
— direktiivi 98/79/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud 
meditsiinilised  in vitro  diagnostikavahendid;  
— direktiivi 2001/82/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud veter ­
inaarravimid;  
— direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud ravimid;  
c) materjalid peavad importimisel kandma etiketti ja vastama loomsete 
kõrvalsaaduste teatavate vedude erinõuetele, mis on sätestatud 
käesoleva määruse XIV lisa IV peatüki 1. jaos;  
d) see materjal tuleb importida riiklikes õigusaktides sätestatud veter ­
inaarsertifikaate käsitlevate nõuete kohaselt.  
Artikkel 27  
Teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide import ja transiit  
1. Pädev asutus võib anda loa loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
toodetest või loomsetest kõrvalsaadustest, sealhulgas artikli 25 lõikes 
1 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest koosnevate teadustöös ja diag ­
nostikas kasutatavate proovide importimiseks ja transiidiks tingimustel, 
mis tagavad inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise.  
Need tingimused hõlmavad vähemalt alljärgnevat:  
a) sihtliikmesriigi pädev asutus peab enne saadetise sissetoomist selleks 
loa andnud olema ning  
b) saadetis tuleb saata Euroopa Liitu sisenemise kohast otse volitatud 
kasutajale.  
2. Ettevõtjad esitavad teadustöös ja diagnostikas kasutatavad proovid, 
mida nad soovivad liikmesriigi (v.a sihtliikmesriik) kaudu importida, 
liidu heakskiidetud piiripunktis; nende piiripunktide loetelu on esitatud 
otsuse 2009/821/EÜ I lisas. Piiripunktis ei tehta nende teadustöös ja 
diagnostikas kasutatavate proovide veterinaarkontrolli, nagu on 
sätestatud direktiivi 97/78/EÜ I peatükis. Piiripunkti pädev asutus 
teatab süsteemi TRACES kaudu sihtliikmesriigi pädevale asutusele 
teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide saabumisest.  
3. Teadustöös või diagnostikas kasutatavaid proove käitlevad ette ­
võtjad järgivad teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide kõrval ­
damise erinõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse XIV lisa III 
peatüki 1. jaos.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 17
 
Artikkel 28  
Kaubanäidiste ja eksponaatide import ja transiit  
1. Pädev asutus võib lubada kaubanäidiste importi ja transiiti 
kooskõlas käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 2. jao punktis 1 
sätestatud erieeskirjadega.  
2. Kaubanäidiseid käitlevad ettevõtjad järgivad kaubanäidiste käit ­
lemise ja kõrvaldamise erieeskirju, mis on sätestatud käesoleva 
määruse XIV lisa III peatüki 2. jao punktides 2 ja 3.  
3. Pädev asutus võib lubada eksponaatide importi ja transiiti 
kooskõlas käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 3. jaos sätestatud 
eksponaatide erieeskirjadega.  
4. Eksponaate käitlevad ettevõtjad järgivad eksponaatide paken ­
damis-, käitlemis- ja kõrvaldamistingimusi, mis on sätestatud 
käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 3. jaos.  
Artikkel 29  
Erinõuded loomsete kõrvalsaaduste teatavate vedude kohta 
Venemaa Föderatsiooni territooriumide vahel  
1. Pädev asutus lubab Venemaa Föderatsioonist tulevate ja sinna otse 
või muu kolmanda riigi kaudu suunatavate loomsete kõrvalsaaduste 
saadetiste vedu maanteel või raudteel liidu kaudu otsuse 2009/821/EÜ 
I lisas loetletud tunnustatud piiripunktide vahel, kui on täidetud 
järgmised tingimused:  
a) pädev veterinaarteenistus paneb saadetisele liitu sisenemise piiri ­
punktis seerianumbriga plommi;  
b) saadetisega kaasas olevate ja direktiivi 97/78/EÜ artiklis 7 osutatud 
dokumentide igale lehele kannab piiripunktis tegutseva pädeva 
asutuse ametlik veterinaararst templi „AINULT TRANSIIDIKS 
LÄBI ELi VENEMAALE”;  
c) täidetakse direktiivi 97/78/EÜ artiklis 11 sätestatud menetlusnõudeid;  
d) sisenemise piiripunkti veterinaararst kinnitab määruse (EÜ) nr 
136/2004 II lisas sätestatud ühtsel veterinaaralasel sisenemisdoku ­
mendil, et saadetis on transiidiks vastuvõetav.  
2. Selliste saadetiste mahalaadimine või ladustamine direktiivi 
97/78/EÜ artikli 12 lõikes 4 või artiklis 13 määratletud viisil ei ole 
liikmesriigi territooriumil lubatud.  
3. Pädev asutus kontrollib regulaarselt, kas Euroopa Liidu terri ­
tooriumilt väljaviidavate saadetiste arv ja toodete kogus vastab 
Euroopa Liitu sisenevate saadetiste arvule ja toodete kogusele.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 18
 
Artikkel 29a  
Erinõuded Bosniast ja Hertsegoviinast pärit loomsete 
kõrvalsaaduste transiidiks läbi Horvaatia kolmandatesse riikidesse  
1. Bosniast ja Hertsegoviinast pärit ja läbi liidu territooriumi kolman ­
datesse riikidesse viidavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud 
toodete saadetiste liikumine maanteel Nova Selas asuvast piirikontrolli ­
punktist otse Plo čes asuvasse piirikontrollipunkti on lubatud juhul, kui 
on täidetud järgmised tingimused:  
a) liitu sisenemise piirikontrollipunktis on ametlik veterinaararst pannud 
saadetisele seerianumbriga plommi;  
b) liitu sisenemise piirikontrollipunktis on ametlik veterinaararst pannud 
saadetisega kaasas olevate ja direktiivi 97/78/EÜ artiklis 7 osutatud 
dokumentide igale lehele templi „AINULT TRANSIIDIKS LÄBI 
ELi KOLMANDATESSE RIIKIDESSE”;  
c) on järgitud direktiivi 97/78/EÜ artiklis 11 sätestatud menetlus ­
nõudeid;  
d) liitu sisenemise piirikontrollipunktis on ametlik veterinaararst 
kinnitanud määruse (EÜ) nr 136/2004 artikli 2 lõikes 1 osutatud 
ühisel veterinaariaalasel sisenemisdokumendil, et saadetis on tran ­
siidiks kõlblik.  
2. Selliste saadetiste mahalaadimine või ladustamine, nagu määr ­
atletud direktiivi 97/78/EÜ artikli 12 lõikes 4 või artiklis 13, ei ole 
liidu territooriumil lubatud.  
3. Pädev asutus kontrollib korrapäraselt liidu territooriumilt välja 
viidavate saadetiste arvu ja toodete koguse vastavust liitu sisenevate 
saadetiste arvule ja toodete kogusele.  
▼B 
Artikkel 30  
Kolmandate riikide ettevõtete loetelud  
Kolmandates riikides asuvate ettevõtete loetelud kantakse süsteemi 
TRACES kooskõlas komisjoni veebisaidil avaldatud tehniliste spetsifik ­
atsioonidega.  
Loetelusid ajakohastatakse regulaarselt.  
▼M16  
Käesolevat artiklit ei kohaldata Venemaa Föderatsioonist pärit ja sinna 
lähetatavate loomsete kõrvalsaaduste saadetiste teatavate vedude puhul, 
millele on osutatud artiklis 29, ning kolmandasse riiki lähetatavate 
Bosniast ja Hertsegoviinast pärit loomsete kõrvalsaaduste ja nendest 
saadud toodete saadetiste teatavate vedude puhul, millele on osutatud 
artiklis 29a.  
▼B 
Artikkel 31  
Impordiks ja transiidiks vajalike terviseohutuse tõendite ja 
deklaratsioonide näidised  
Direktiivi 97/78/EÜ kohaselt on loomsete kõrvalsaaduste ja nendest 
saadud toodete saadetistel liitu importimise või liidu kaudu toimuva 
transiidi korral liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas 
kaasas käesoleva määruse XV lisas esitatud näidistele vastavad terviseo ­
hutuse tõendid ja deklaratsioonid.  ▼M5 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 19
 
IX PEATÜKK  
AMETLIKUD KONTROLLITOIMINGUD  
Artikkel 32  
Ametlikud kontrollitoimingud  
1. Pädev asutus võtab vajalikud meetmed kogu loomsete kõrval ­
saaduste ja nendest saadud toodete kogumis-, transpordi-, kasutamis- 
ja kõrvaldamisahela kontrollimiseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 4 lõikes 2.  
Neid meetmeid rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 
artiklis 3 sätestatud ametliku kontrolli põhimõtetega.  
2. Lõikes 1 osutatud ametlik kontroll hõlmab andmeregistrite 
pidamise ja muude käesolevas määruses sätestatud eeskirjades 
nõutavate dokumentide säilitamise kontrolli.  
3. Pädev asutus teostab käesoleva määruse XVI lisas sätestatud 
nõuete kohaselt järgmisi määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 45 lõikele 
1 vastavaid ametlikke kontrollitoiminguid:  
a) töötlemisettevõtete ametlik kontroll, nagu on sätestatud I peatükis;  
b) loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemisega 
seotud muude toimingute ametlik kontroll, nagu on sätestatud III 
peatüki 1.–9. jaos.  
4. Pädev asutus kontrollib loomsete kõrvalsaaduste või nendest 
saadud toodete saadetiste plomme.  
Kui pädev asutus pitseerib sellise sihtkohta transporditava saadetise, 
peab ta sellest sihtkoha pädevale asutusele teada andma.  
5. Pädev asutus koostab ettevõtete ja ettevõtjate loetelud, millele on 
osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 47 lõikes 1 ja mis vastavad 
käesoleva määruse XVI lisa II peatükis sätestatud vormile.  
6. Sihtliikmesriigi pädev asutus langetab ettevõtja esitatud taotluse 
alusel otsuse teatava 1. ja 2. kategooria materjali ning sellest saadud 
liha-kondijahu või loomse rasva vastuvõtmise või sellest keeldumise 
kohta 20 kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist, kui taotlus on 
esitatud selle liikmesriigi ühes ametlikus keeles.  
▼M16  
7. Käitlejad esitavad lõikes 6 osutatud loataotluse vastavalt käesoleva 
määruse XVI lisa III peatüki 10. jaos sätestatud standardvormile 
süsteemi TRACES kaudu.  
▼B 
Artikkel 33  
Ettevõtete uuesti tunnustamine pärast ajutist tunnustamist  
1. Kui 3. kategooria materjali töötlemiseks tunnustuse saanud 
ettevõte saab hiljem määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 2 
punkti b alapunkti ii kohaselt ajutise tunnustuse 1. või 2. kategooria 
materjali töötlemiseks, ei tohi ta 3. kategooria materjali töötlemist uuesti 
alustada enne, kui on kõnealuse määruse artikli 44 kohaselt saanud 
selleks pädevalt asutuselt loa.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 20
 
2. Kui 2. kategooria materjali töötlemiseks tunnustuse saanud 
ettevõte saab hiljem määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 2 
punkti b alapunkti ii kohaselt ajutise tunnustuse 1. kategooria 
materjali töötlemiseks, ei tohi ta 2. kategooria materjali töötlemist 
uuesti alustada enne, kui on kõnealuse määruse artikli 44 kohaselt 
saanud selleks pädevalt asutuselt loa.  
X PEATÜKK  
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 34  
Inimeste ja loomade tervisega seotud kaalutlustel sätestatavad 
piirangud teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud 
toodete turulelaskmisele  
Pädev asutus ei keela ega piira (välja arvatud liidu õigusaktides ja 
eelkõige määruses (EÜ) nr 1069/2009 ja käesolevas määruses sätestatud 
piirangud) järgmiste loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete 
turulelaskmist inimeste või loomade tervisega seotud kaalutlustel:  
a) töödeldud loomne valk ja muud loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
tooted, mida on nimetatud käesoleva määruse X lisa II peatükis;  
b) lemmikloomatoit ja teatavad muud loomsetest kõrvalsaadustest 
saadud tooted, mida on nimetatud käesoleva määruse XIII lisas;  
c) loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted, mida imporditakse 
liitu või transporditakse transiitveosena liidu kaudu ja mida on 
nimetatud käesoleva määruse XIV lisas.  
Artikkel 35  
Kehtetuks tunnistamine  
1. Järgmised õigusaktid tunnistatakse kehtetuks:  
a) määrus (EÜ) nr 811/2003;  
b) otsus 2003/322/EÜ;  
c) otsus 2003/324/EÜ;  
d) määrus (EÜ) nr 878/2004;  
e) otsus 2004/407/EÜ;  
f) määrus (EÜ) nr 79/2005;  
g) määrus (EÜ) nr 92/2005;  
h) määrus (EÜ) nr 181/2006;  
i) määrus (EÜ) nr 197/2006;  
j) määrus (EÜ) nr 1192/2006;  
k) määrus (EÜ) nr 2007/2006.  
2. Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele tõlgendatakse viidetena 
käesolevale määrusele.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 21
 
Artikkel 36  
Üleminekumeetmed  
1. Üleminekuperioodil, mis kestab 31. detsembrini 2011, võivad ette ­
võtjad turule lasta orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis on 
toodetud enne 4. märtsi 2011 kooskõlas määrustega (EÜ) nr 
1774/2002 ja (EÜ) nr 181/2006,  
a) kui need on toodetud ühest alljärgnevast materjalist:  
i) 2. kategooria materjalist saadud liha-kondijahu;  
ii) töödeldud loomne valk;  
b) vaatamata sellele, et neid ei ole segatud ainega, mis ei võimalda segu 
kasutada loomasöödana.  
2. Üleminekuperioodil, mis kestab 31. jaanuarini 2012, lubatakse liitu 
importida loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid, kui nende 
saadetistega on kaasas terviseohutuse tõend, deklaratsioon või kaubado ­
kument, mis on koostatud ja allkirjastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 
1774/2002 X lisas sätestatud näidisele ning kui sellised tõendid, deklar ­
atsioonid ja dokumendid on koostatud ja allkirjastatud enne 
30. novembrit 2011.  
▼M9 __________  
▼B 
Artikkel 37  
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist  
Euroopa Liidu Teatajas . 
Seda kohaldatakse alates 4. märtsist 2011.  
Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesrii ­
kides.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 22
 
I LISA  
ARTIKLIS 2 OSUTATUD MÕISTED  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1. „karusloomad” –  loomad, keda peetakse või kasvatatakse karusnaha toot ­
miseks ning keda ei kasutata inimtoiduks;  
2. „veri” –  värske täisveri;  
3. „söödamaterjal” –  loomse päritoluga söödamaterjal määruse (EÜ) 
nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis g määratletud tähenduses, sealhulgas 
töödeldud loomne valk, veretooted, sulatatud rasvad, munatooted, kalaõli, 
rasva derivaadid, kollageen, želatiin ja hüdrolüüsitud valgud, dikaltsium ­
fosfaat, trikaltsiumfosfaat, piim, piimapõhised tooted, piimasaadused, 
ternespiim, ternespiimatooted ja tsentrifuugimis- või separeerimissete;  
4. „veretooted” –  verest või verefraktsioonidest saadud tooted, mis ei ole 
verejahu; mõiste hõlmab ka kuivatatud/külmutatud/vedelas olekus vere ­
plasmat, kuivatatud täisverd, kuivatatud/külmutatud/vedelas olekus puna ­
liblesid või nende fraktsioone ja segusid;  
5. „töödeldud loomne valk” –  loomne valk, mis on saadud täielikult 3. 
kategooria materjalist, mida on töödeldud X lisa II peatüki 1. jao kohaselt 
(kaasa arvatud verejahu ja kalajahu), et see kõlbaks koheseks kasutamiseks 
söödamaterjalina, muuks kasutamiseks söötades, sealhulgas lemmikloo ­
matoidus, või kasutamiseks orgaanilistes väetistes või mullaparandusainetes; 
mõiste ei hõlma siiski veretooteid, piima, piimapõhiseid tooteid, 
piimasaadusi, ternespiima, ternespiimatooteid, tsentrifuugimis- või separeeri ­
missetteid, želatiini, hüdrolüüsitud valke ja dikaltsiumfosfaati, mune ja 
munasaadusi (sealhulgas munakoori), trikaltsiumfosfaati ja kollageeni;  
6. „verejahu” –  töödeldud loomne valk, mis on saadud vere või vere ­
fraktsioonide kuumtöötlemisel vastavalt X lisa II peatüki 1. jaole;  
▼M11  
7. „kalajahu” –  töödeldud loomne valk, mis on saadud veeloomadest (v.a 
mereimetajad), sh vesiviljelusettevõtetes kasvatatavatest veeselgrootutest, 
kelle hulka kuuluvad ka nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (  1 ) artikli 3 lõike 
1 punktiga e hõlmatud veeselgrootud ja liiki  Asterias rubens  kuuluvad 
meritähed, keda kogutakse molluskite tootmispiirkonnas;  
▼B 
8. „sulatatud rasv” –  rasv, mis on saadud järgmiste saaduste töötlemisel:  
a) loomsed kõrvalsaadused või  
b) inimtoiduks ette nähtud tooted, millele ettevõtja on määranud muu 
otstarbe kui inimtoit;  
▼M11  
9. „kalaõli” –  õli, mis on saadud veeloomade (v.a mereimetajad), sh vesivil ­
jelusettevõtetes kasvatatavate selliste veeselgrootute, kelle hulka kuuluvad 
ka direktiivi 2006/88/EÜ artikli 3 lõike 1 punktiga e hõlmatud veeselgrootud  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 23  
( 1 ) Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesivil ­
jelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide enne ­
tamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).
 ja liiki  Asterias rubens  kuuluvad meritähed, keda kogutakse molluskite toot ­
mispiirkonnas, töötlemisel, või õli, mis on saadud inimtoiduks ettenähtud 
kala töötlemisel, aga millele ettevõtja on määranud muu otstarbe kui 
inimtoit;  
▼B 
10. „mesinduse kõrvalsaadused” –  muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette 
nähtud mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm;  
11. „kollageen” –  valgupõhised tooted, mis on saadud loomade toornahast, 
kontidest ja liigestest;  
12. „želatiin” –  looduslik lahustuv valk, mis on želeeriv või mitte ning mis on 
saadud loomade kontidest, toornahkadest, kõõlustest ja soontest pärit 
kollageeni osalise hüdrolüüsi teel;  
13. „kõrned” –  valku sisaldavad rasvasulatusjäägid pärast rasva ja vee osalist 
eemaldamist;  
14. „hüdrolüüsitud valk” –  loomsete kõrvalsaaduste hüdrolüüsi teel saadud 
polüpeptiidid, peptiidid, aminohapped ja nende segud;  
15. „piimavesi” –  piima, piimapõhiste toodete või piimasaaduste ja vee segu, 
mis koguneb piimandusseadmete (sealhulgas piimatoodete taara) loputamise 
tulemusena enne nende puhastamist ja desinfitseerimist;  
16. „lemmikloomatoidu konserv” –  kuumtöödeldud lemmikloomatoit, mis on 
pakendatud hermeetiliselt suletud taarasse;  
17. „koerte närimiskondid” –  lemmikloomadele närimiseks mõeldud tooted, 
mis on valmistatud kabiloomade parkimata toornahast või muust loomsest 
materjalist;  
18. „lõhna- ja maitsetugevdaja” –  loomsetest saadustest saadud vedel või 
veetustatud toode, mida kasutatakse lemmikloomatoidu maitseomaduste 
parandamiseks;  
▼M4 
19. „lemmikloomatoit” –  lemmikloomadele mõeldud muust kui artikli 24 
lõikes 2 viidatud materjalist sööt ja koerte närimiskondid, mis koosnevad 
loomsetest kõrvalsaadustest või nendest saadud toodetest, mis:  
a) sisaldavad 3. kategooria materjali, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 10 punktides n, o ja p osutatud materjal; ning  
b) võivad sisaldada imporditud 1. kategooria materjali, mis koosneb loom ­
setest kõrvalsaadustest, mis on saadud loomadest, kelle puhul on aineid 
kasutatud ebaseaduslikult vastavalt direktiivi 96/22/EÜ artikli 1 lõike 2 
punktis d või direktiivi 96/23/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määr ­
atlusele;  
▼B 
20. „töödeldud lemmikloomatoit” –  lemmikloomatoit, mis ei ole töötlemata ja 
mida on töödeldud kooskõlas XIII lisa II peatüki punktiga 3;  
21. „töötlemata lemmikloomatoit” –  teatavat 3. kategooria materjali sisaldav 
lemmikloomatoit, mis ei ole läbinud muud säilitamistöötlust kui jahutamine 
või külmutamine;  
22. „toidujäätmed” –  igasugused toidujäätmed, sealhulgas kasutatud toiduõli, 
mis on pärit restoranidest, toitlustusettevõtetest ja köökidest, sealhulgas 
keskköökidest ja kodumajapidamiste köökidest;  
▼M4 
23. „käärimisjäägid” –  loomsete kõrvalsaaduste muundumise tulemusena 
biogaasijaamas tekkinud jäägid, sealhulgas vedel fraktsioon;  ▼M11  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 24
 
24. „seedetrakti sisu” –  imetajate ja silerinnaliste lindude seedetrakti sisu;  
25. „rasva derivaadid” –  sulatatud rasvadest saadud tooted, milles sisalduvad 
1. ja 2. kategooria sulatatud rasvad on töödeldud XIII lisa XI peatüki 
kohaselt;  
26. „guaano” –  looduslik saadus, mis on kogutud nahkhiirte ja looduses 
elavate merelindude mineraliseerumata väljaheidetest;  
27. „liha-kondijahu” –  loomne valk, mis on saadud 1. ja 2. kategooria 
materjali töötlemise teel mõnel IV lisa III peatükis osutatud viisil;  
28. „töödeldud toornahk” –  töötlemata toornahast saadud tooted, mis ei ole 
koerte närimiskondid ja mida on:  
a) kuivatatud;  
b) kuiv- või märgsoolatud vähemalt 14 päeva jooksul enne lähetamist;  
c) hoitud vähemalt seitse päeva meresoolas, millele on lisatud 2 % 
naatriumkarbonaati;  
d) kuivatatud vähemalt 42 päeva vähemalt temperatuuril 20 °C või  
e) töödeldud säilitamise eesmärgil mul viisil kui parkimise teel;  
29. „töötlemata toornahk” –  nahakoed ja nahaalused koed, mis ei ole läbinud 
mingit töötlemist, v.a lõikamine, jahutamine või külmutamine;  
30. „töötlemata suled ja suleosad” –  suled ja suleosad, mida on töödeldud:  
a) aurujoas või  
b) muul viisil, millega tagatakse lubamatute riskide kõrvaldamine;  
▼M2 
31. „töötlemata vill” –  vill, mida ei ole:  
a) tööstuslikult pestud;  
b) saadud parkimise teel;  
c) töödeldud muul moel, millega tagatakse lubamatute riskide kõrval ­
damine;  
d) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, ning mida on tööstuslikult pestud 
nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või 
kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse või  
e) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, ja mis on ette nähtud saatmiseks 
otse ettevõttesse, kus toodetakse villast saadud tooteid tekstiilitööstuse 
jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt ühte järgmistest 
meetoditest:  
i) keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusul ­
fiidi,  
ii) suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 
24 tunni vältel;  
iii) tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahus ­
tuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C,  
iv) ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 
8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 
päeva temperatuuril 4 °C;  
32. „töötlemata karv” –  karv, mida ei ole:  
a) tööstuslikult pestud;  
b) saadud parkimise teel;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 25
 
c) töödeldud muul moel, millega tagatakse lubamatute riskide kõrval ­
damine;  
d) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, mida on tööstuslikult pestud nii, 
et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või 
kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse või  
e) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, ja mis on ette nähtud saatmiseks 
otse ettevõttesse, kus toodetakse karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse 
jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt ühte järgmistest 
meetoditest:  
i) keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusul ­
fiidi,  
ii) suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 
24 tunni vältel;  
iii) tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahus ­
tuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C,  
iv) ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 
8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 
päeva temperatuuril 4 °C;  
▼B 
33. „töötlemata seaharjased” –  seaharjased, mida ei ole:  
a) tööstuslikult pestud;  
b) saadud parkimise teel või  
c) töödeldud muul viisil, millega tagatakse lubamatute riskide kõrval ­
damine;  
34. „eksponaat” –  loomne kõrvalsaadus või sellest saadud toode, mis on ette 
nähtud kasutamiseks näitusel või kunstilises tegevuses;  
▼M9 
35. „vahesaadus” –  loomsetest kõrvalsaadustest saadud toode:  
a) mis on ette nähtud ravimite, veterinaarravimite, meditsiinis või veter ­
inaarias kasutatavate meditsiiniseadmete, aktiivsete siiratavate meditsiini ­
seadmete, meditsiinis või veterinaarias kasutatavate  in vitro  diagnostika ­
vahendite, laborireaktiivide või kosmeetikatoodete tootmiseks järgmiselt:  
i) materjalina tootmisprotsessis või lõpetatud toote lõpptootmises;  
ii) tootmisprotsessi ajal toimuvas valideerimises või kontrollimises või  
iii) lõpptoote kvaliteedikontrollis;  
b) mille kavandamis-, töötlemis- ja valmistamisetapid on täielikult lõpule 
viidud, nii et seda materjali võiks käsitada loomsetest kõrvalsaadustest 
saadud tootena ja punktis a osutatud otstarbele vastava toote materjalina 
või selle osana;  
c) mis nõuab siiski veel käitlemist või töötlemist, näiteks segamist, pealis ­
tamist, monteerimist või pakendamist, et seda sobiks ravimina, veter ­
inaarravimina, meditsiinis või veterinaarias kasutatava meditsiini ­
seadmena, aktiivse siiratava meditsiiniseadmena, meditsiinis või veter ­
inaarias kasutatava  in vitro  diagnostikavahendina, laborireaktiivina või 
kosmeetikatootena turule lasta või kasutusele võtta;  
▼B 
36. „laborireaktiiv” –  kasutusvalmis pakendatud toode, mis sisaldab loomseid 
kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid ja on eraldi või koos mitteloomset 
päritolu ainetega ette nähtud laboratoorseks kasutamiseks reaktiivina või 
reagentainena, kalibraatori või testmaterjalina, mille abil tuvastatakse, 
mõõdetakse, uuritakse või toodetakse teisi aineid;  ▼M2 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 26
 
37. „in vitro  diagnostikas kasutatav toode” –  kasutusvalmis pakendatud 
toode, mis sisaldab veretoodet või muud loomset kõrvalsaadust ja mida 
kasutatakse eraldi või kombineeritult reaktiivina, reagentainena, kalibraa ­
torina, testpakendina või muu süsteemina, mis on ette nähtud kasutamiseks 
inimkehast või loomadest saadud proovide  in vitro  uurimisel üksnes või 
peamiselt füsioloogilise seisundi, tervisliku seisundi, haiguse või geneetilise 
hälbe diagnoosimiseks või reaktiivide ohutuse ja sobivuse kindlaksmää ­
ramiseks; mõiste ei hõlma doonoriorganeid ega verd;  
38. „teadustöös ja diagnostikas kasutatavad proovid” –  loomsed kõrval ­
saadused ja nendest saadud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks diag ­
nostikauuringutes või analüüsimiseks teaduse ja tehnoloogia arendamise 
eesmärgil ning haridus- või teadustöös;  
▼M9 
39. „kaubanäidised” –  loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted, 
mis on ette nähtud konkreetseteks pädeva asutuse poolt määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 17 lõike 1 kohaselt heaks kiidetud sihtuuringuteks 
või -analüüsideks, mille eesmärk on tootmisprotsessi väljatöötamine, seal ­
hulgas loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete töötlemine, 
sööda, lemmikloomatoidu või loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete 
väljatöötamine ning masinate või seadmete katsetamine;  
▼B 
40. „koospõletamine” –  loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete 
kui jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine koospõletustehases;  
41. „põletamine” –  kütuse oksüdeerimise protsess, mille eesmärk on kasutada 
loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete, kui need ei ole 
jäätmed, energeetilist väärtust,;  
42. „jäätmete põletamine” –  loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud 
toodete jäätmetena kõrvaldamine direktiivi 2000/76/EÜ artikli 3 punktis 4 
määratletud jäätmepõletustehases;  
43. „põletamis- ja koospõletamisjäägid” –  kõik direktiivi 2000/76/EÜ artikli 
3 punktis 13 määratletud jäägid, mis tekivad jäätmepõletus- või koospõle ­
tustehastes loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete töötlemise 
tulemusena;  
44. „värvikoodiga märgistamine” –  värvide süstemaatiline kasutamine 
kooskõlas VIII lisa II peatüki punkti 1 alapunktiga c käesolevas määruses 
sätestatud teabe esitamiseks pakendi, mahuti või veoki pinnal või pinna osal 
või nendele kinnitatud etiketil või sümbolil;  
45. „vahetoiming” –  toiming, mis ei ole artikli 19 punktis b osutatud ladus ­
tamine;  
46. „parkimine” –  toornahkade töötlemine, kasutades taimseid parkaineid, 
kroomisoolasid või muid aineid, näiteks alumiiniumsoolasid, rauasoolasid, 
ränisoolasid, aldehüüde ja kinoone või muid sünteetilisi kõvendeid;  
47. „taksidermia” –  topiste tegemise kunst, mis hõlmab loomanahkade tööt ­
lemist, täitmist ja loomulikus asendis ülesseadmist nii, et need ei põhjusta 
lubamatut riski inimeste ega loomade tervisele;  
48. „kauplemine” –  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 28 osutatud liik ­
mesriikidevaheline kaubavahetus;  
49. „töötlemismeetodid” –  IV lisa III ja IV peatükis loetletud meetodid;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 27
 
50. „partii” –  toodanguühik, mis on ühesuguseid tootmisparameetreid (näiteks 
materjalide päritolu) kasutades toodetud ühes ja samas ettevõttes, või mitu 
sellist ühikut, kui need on toodetud ühes ja samas ettevõttes järjestikku ja 
kui neid hoitakse koos ühe saadetisena;  
51. „hermeetiliselt suletud taara” –  taara, mille eesmärk on tagada kaitse 
mikroorganismide ligipääsemise eest;  
52. „biogaasijaam” –  jaam, milles loomsed kõrvalsaadused või nendest 
saadud tooted on vähemalt osa materjalist, mis lagundatakse anaeroobsetes 
tingimustes bioloogiliselt;  
53. „kogumiskeskus” –  ruumid, mis ei ole töötlemisettevõtte ruumid ja kuhu 
kogutakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 18 lõikes 1 osutatud loomseid 
kõrvalsaadusi eesmärgiga kasutada neid samas artiklis osutatud loomade 
söödana;  
54. „kompostimisjaam” –  jaam, milles loomsed kõrvalsaadused või nendest 
saadud tooted on vähemalt osa materjalist, mis lagundatakse aeroobsetes 
tingimustes bioloogiliselt;  
55. „koospõletustehas” –  direktiivi 2000/76/EÜ artikli 3 punktis 5 määratletud 
paikne või liikuv jaam, mille peamine otstarve on energia või aineliste 
toodete tootmine;  
56. „jäätmepõletustehas” –  direktiivi 2000/76/EÜ artikli 3 punktis 4 
määratletud paikne või liikuv tehniline üksus ja varustus, mis on mõeldud 
jäätmete termotöötluseks;  
57. „lemmikloomatoitu tootev ettevõte” –  ruumid või seadmed määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktis e osutatud lemmikloomatoidu või 
lõhna- ja maitsetugevdajate tootmiseks;  
▼M9 
58. „töötlemisettevõte” –  loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti a kohaselt ette nähtud ruumid või 
seadmed, kus loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse IV ja/või X lisa kohaselt;  
59. „kasvusubstraat” –  muu materjal kui oma asukohas olev muld, sealhulgas 
istutusmuld, milles taimed kasvavad ja mida kasutatakse sõltumatult oma 
asukohas olevast mullast.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 28
 
II LISA  
LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE KASUTAMISE PIIRANGUD  
I PEATÜKK  
Karusloomade liigisisene ringlussevõtt  
1. Eestis, Lätis ja Soomes võib järgmisi karusloomi sööta liha-kondijahuga või 
muude toodetega, mida on töödeldud IV lisa III peatüki kohaselt ja mis on 
saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest:  
▼M1 
a) rebased ( Vulpes vulpes  ja Alopex lagopus ); 
▼B 
b) kährikud ( Nyctereutes procyonides ). 
2. Eestis ja Lätis võib karusloomana kasvatatavat minki ( Mustela vison ) sööta 
liha-kondijahuga või muude toodetega, mida on töödeldud IV lisa III 
peatükis sätestatud töötlemismeetoditel ja mis on saadud sama liigi 
loomade kehadest või kehaosadest.  
3. Punktides 1 ja 2 osutatud söötmisel peavad olema täidetud järgmised tingi ­
mused:  
a) söötmine toimub ainult kasvandustes:  
i) mille on pädev asutus registreerinud taotluse alusel, millega on 
kaasas dokumentatsioon, mis tõendab, et ei ole põhjust kahtlustada 
TSE olemasolu taotluses nimetatud populatsioonis;  
ii) kus on asjakohane karusloomade transmissiivsete spongioossete 
entsefalopaatiate (TSEd) järelevalve süsteem, mis hõlmab regulaarset 
proovide võtmist ja laborikontrolli TSE suhtes;  
iii) mis on esitanud asjakohased garantiid, et loomsed kõrvalsaadused, 
liha-kondijahu või muud tooted, mida on töödeldud IV lisa III 
peatüki kohaselt ning mis on saadud sama liigi loomadest või 
nende järglastest, ei satu muude kui karusloomade sööta ja toidua ­
helasse;  
iv) millel ei ole teadaolevalt olnud kokkupuuteid kasvandusega, kus on 
kahtlustatud TSE olemasolu või kus see on kinnitust leidnud;  
v) kus registreeritud kasvanduse pidaja kinnitab, et:  
— sama liigi loomade söödaks ettenähtud karusloomade korjuseid 
käideldakse ja töödeldakse eraldi korjustest, mida ei ole lubatud 
sellel otstarbel kasutada;  
— karusloomad, keda söödetakse liha-kondijahuga või muude 
toodetega, mida on töödeldud IV lisa III peatüki kohaselt ja 
mis on saadud sama liigi loomadest, hoitakse eraldi neist 
loomadest, keda sama liigi loomadest saadud toodetega ei 
söödeta;  
— kasvanduses täidetakse VI lisa II peatüki 1. jao punktis 2 ja VIII 
lisa II peatüki punkti 2 alapunkti b alapunktis ii sätestatud 
nõudeid.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 29
 
b) Kasvanduse pidaja tagab, et selle liigi loomadest saadud liha-kondijahu 
või muud tooted, mis on ette nähtud sama liigi loomade söötmiseks:  
i) on töödeldud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti a 
kohaselt tunnustatud töötlemisettevõttes ainult käesoleva määruse IV 
lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodil;  
ii) on toodetud tervetest loomadest, kes on tapetud karusnaha saamise 
eesmärgil.  
c) Kui on teada või kahtlustatakse kasvanduse kokkupuudet teise kasvan ­
dusega, milles kahtlustatakse TSE puhangut või milles see on kinnitust 
leidnud, peab esimese kasvanduse pidaja kohe:  
i) andma pädevale asutusele sellisest kokkupuutest teada;  
ii) peatama karusloomade saatmise kõikidesse sihtkohtadesse ilma 
pädevalt asutuselt kirjalikku luba hankimata.  
II PEATÜKK  
Põllumajandusloomade söötmine haljassöödaga  
Kui maapinnale on laotatud orgaanilist väetist või mullaparandusainet, kohal ­
datakse põllumajandusloomade söötmisel selliselt maalt saadud haljassöödaga 
(loomade seal karjatamisel või sealt niidetud haljassööda kasutamisel) järgmisi 
tingimusi:  
a) on kinni peetud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 11 lõike 1 punktis c 
sätestatud vähemalt 21 päeva pikkusest ooteajast;  
b) kasutatud on ainult sellist orgaanilist väetist ja mullaparandusainet, mis vastab 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõigetele 1 ja 2 ning käesoleva määruse 
XI lisa II peatükile.  
Neid tingimusi siiski ei kohaldata, kui maapinnale on laotatud ainult järgmisi 
orgaanilisi väetisi või mullaparandusaineid:  
a) sõnnik ja guaano;  
b) seedetrakti sisu, piim, piimapõhised tooted, piimasaadused, ternespiim ja 
ternespiimatooted, millega pädeva asutuse arvates ei kaasne raske nakkus ­
haiguse leviku riski.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 30
 
III LISA  
KÕRVALDAMINE, TAASKASUTAMINE JA KASUTAMINE 
KÜTUSENA  
▼B 
I PEATÜKK  
JÄÄTMETE PÕLETAMISE JA KOOSPÕLETAMISE ÜLDNÕUDED  
1. jagu  
Üldtingimused  
1. Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud jäätmepõletus- ja 
koospõletustehaste käitajad tagavad, et nende tehastes täidetakse järgmisi 
hügieeninõudeid.  
a) Loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted tuleb kõrvaldada pärast 
saabumist võimalikult kiiresti vastavalt pädeva asutuse kehtestatud tingi ­
mustele. Neid ladustatakse kuni kõrvaldamiseni nõuetekohaselt vastavalt 
pädeva asutuse kehtestatud tingimustele.  
b) Saastumisohu vältimiseks peab tehastes olema kehtestatud asjakohane kord 
mahutite ja veokite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks, eelkõige liidu 
õigusaktide kohaselt reovee kõrvaldamiseks ettenähtud alal.  
c) Tehased peavad asuma hästi dreenitud kõval pinnal.  
d) Tehastes peab olema asjakohaselt korraldatud kaitse kahjurite, näiteks 
putukate, näriliste ja lindude eest. Sel eesmärgil tuleb kasutada dokumen ­
teeritud kahjuritõrjeprogrammi.  
e) Saastumisohu vältimiseks peab personalil olema vajaduse korral juur ­
depääs asjakohastele isikliku hügieeni ruumidele ja vahenditele, nagu 
tualettruumid, riietusruumid ja kraanikausid.  
f) Tööruumide kõikide osade jaoks tuleb kehtestada puhastamise kord ja see 
dokumenteerida. Puhastamiseks peavad olemas olema asjakohased 
seadmed ja puhastusvahendid.  
g) Hügieenikontroll peab hõlmama keskkonna ja seadmete korralisi 
ülevaatusi. Kontrollkäikude ajakava ja tulemused tuleb dokumenteerida 
ja alles hoida vähemalt kaks aastat.  
2. Jäätmepõletus- või koospõletustehase käitaja peab võtma loomsete kõrval ­
saaduste või nendest saadud toodete vastuvõtmisel kõik vajalikud meetmed, 
et niivõrd, kui see on teostatav, vältida või piirata otsest ohtu inimeste või 
loomade tervisele.  
3. Loomadel ei tohi olla juurdepääsu tehastele, loomsetele kõrvalsaadustele ja 
nendest saadud toodetele, mis ootavad põletamist või koospõletamist, või 
loomsete kõrvalsaaduste põletamise või koospõletamise tagajärjel tekkinud 
tuhale.  
4. Kui jäätmepõletus- või koospõletustehas asub loomakasvatusettevõttes:  
a) peavad jäätmepõletus- või koospõletusvarustus ja kariloomad, samuti 
nende sööt ja allapanu olema füüsiliselt täiesti lahus, vajaduse korral 
taraga eraldatud;  ▼M8 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 31
 
b) peab varustus olema mõeldud kasutamiseks ainult põletusseadme juures, 
mitte mujal põllumajandusettevõttes, või tuleb see enne seal kasutamist 
puhastada ja desinfitseerida;  
c) peavad töötajad enne kariloomade või nende sööda käitlemist vahetama 
oma pealisrõivad ja jalatsid.  
5. Põletamist või koospõletamist ootavaid loomseid kõrvalsaadusi ja nendest 
saadud tooteid ning nende põletamise või koospõletamise tulemusena 
saadud tuhka tuleb hoida suletud, korrektse märgistusega ja vajaduse korral 
lekkekindlates mahutites.  
6. Täielikult ära põlemata loomsed kõrvalsaadused tuleb uuesti põletada või 
kõrvaldada muul viisil (v.a tunnustatud prügilasse ladestamise teel) 
kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitega 12, 13 ja 14.  
2. jagu  
Käitamistingimused  
Jäätmepõletus- või koospõletustehased projekteeritakse, varustatakse, ehitatakse 
ja neid käitatakse nii, et tekkiv gaas kuumeneb juhitavalt ja ühtlaselt isegi 
ebasoodsaimates tingimustes vähemalt kaheks sekundiks temperatuurini 850 °C 
või 0,2 sekundiks temperatuurini 1100 °C, mõõdetuna põlemiskambri siseseina 
juures või mõnes muus põlemiskambri olulises punktis pädeva asutuse loal.  
3. jagu  
Põletamis- ja koospõletamisjäägid  
1. Põletamis- ja koospõletamisjääkide kogus ja kahjulik mõju peab olema 
võimalikult väike. Võimaluse korral tuleb jääke taaskasutada otse tehases 
või väljaspool seda vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele või kõrvaldada 
need tunnustatud prügilasse ladestamise teel.  
2. Kuivade tolmsete jääkide vedu ja vaheladustamine peab toimuma nii, et need 
ei satuks keskkonda (näiteks kinnistes mahutites).  
4. jagu  
Temperatuuri ja muude parameetrite mõõtmine  
1. Põletamise või koospõletamise asjakohaste näitajate ja tingimuste jälgimiseks 
tuleb kasutada tehnoloogiat.  
2. Pädeva asutuse antud loas või sellele lisatud tingimustes tuleb sätestada 
temperatuuri mõõtmise nõuded.  
3. Automaatsete jälgimisseadmete toimimist tuleb kontrollida ning kord aastas 
testida.  
4. Temperatuuri mõõtmise tulemused tuleb registreerida ja esitada asjakohasel 
viisil, et pädev asutus saaks kontrollida käesolevas määruses sätestatud 
käitamistingimuste täitmist selle asutuse enda kehtestatud korra kohaselt.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 32
 
5. jagu  
Ebaharilikud käitamistingimused  
Jäätmepõletus- või koospõletustehase suure rikke või ebaharilike käitamisting ­
imuste korral peab käitaja vähendama töömahtu või peatama töö niipea kui 
võimalik, kuni saab taastada normaalkäituse.  
II PEATÜKK  
SUURE VÕIMSUSEGA JÄÄTMEPÕLETUS- JA KOOSPÕLE- 
TUSTEHASED  
1. jagu  
Käitamise eritingimused  
Jäätmepõletus- või koospõletustehastes, mis töötlevad ainult loomseid kõrval ­
saadusi ja nendest saadud tooteid ja mille võimsus on üle 50 kg tunnis (suure 
võimsusega tehased) ning millel ei pea direktiivi 2000/76/EÜ kohaselt olema 
tegevusluba, peavad olema täidetud järgmised tingimused.  
a) Tehase iga liin peab olema varustatud vähemalt ühe abipõletiga. See põleti 
lülitub automaatselt tööle, kui põlemisgaaside temperatuur langeb pärast 
viimast põlemisõhu etteannet vastavalt olukorrale kas alla 850 °C või 
1100 °C. Samuti tuleb seda kasutada tehase käivitamisel ja seiskamisel, et 
tagada temperatuuri püsimine vastavalt olukorrale kas 850 °C või 1100 °C 
juures kõnealuste toimingute vältel ja seni, kuni põlemiskambris on veel 
põlemata materjali.  
b) Kui loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid sisestatakse põlemis ­
kambrisse pidevas protsessis, peab tehasel olema automaatne süsteem, mis ei 
võimalda loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid sisestada käivi ­
tamisel ega enne, kui on saavutatud temperatuur vastavalt olukorrale kas 
850 °C või 1100 °C, ega ka siis, kui temperatuur langeb eelnimetatud väär ­
tustest madalamale.  
c) Jäätmepõletustehast tuleb käitada nii, et saavutatakse selline tuhastustase, 
mille puhul on räbu ja koldetuha orgaanilise süsiniku kogusisaldus alla 3 % 
või nende kuumutuskadu alla 5 % aine kuivmassist. Vajaduse korral kasu ­
tatakse asjakohaseid eeltöötlusmeetodeid.  
2. jagu  
Heitvesi  
1. Suure võimsusega tehase tegevuskoht ja asjaomased loomsete kõrvalsaaduste 
ladustamiskohad peavad olema projekteeritud nii, et hoitaks ära saasteainete 
ebaseaduslik ja juhuslik sattumine pinnasesse ning pinna- ja põhjavette.  
2. Luuakse võimalused tehase tegevuskohast äravoolava saastunud sademevee 
või leketest või tulekustutamisest tuleneva saastunud vee hoidmiseks.  
Vajaduse korral tagab käitaja, et sellest veest saaks võtta proove ja et seda 
saaks vajaduse korral enne keskkonda laskmist puhastada.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 33
 
III PEATÜKK  
VÄIKESE VÕIMSUSEGA JÄÄTMEPÕLETUS- JA 
KOOSPÕLETUSTEHASED  
Jäätmepõletus- või koospõletustehastes, mis töötlevad ainult loomseid kõrval ­
saadusi ja nendest saadud tooteid ja mille suurim võimsus on alla 50 kg 
loomseid kõrvalsaadusi tunnis või partii kohta (väikese võimsusega tehased) 
ning millel ei pea direktiivi 2000/76/EÜ kohaselt olema tegevusluba, peab 
olema täidetud järgmised tingimused:  
▼M9 
a) neid kasutatakse ainult selleks, et kõrvaldada:  
i) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punkti a alapunktis iii osutatud 
surnud lemmikloomi;  
ii) selle määruse artikli 8 punktides b, e ja f osutatud 1. kategooria materjali, 
artiklis 9 osutatud 2. kategooria materjali või artiklis 10 osutatud 3. 
kategooria materjali ning  
iii) eraldi identifitseeritud surnud hobuslasi ettevõtetest, mille suhtes ei 
kohaldata direktiivi 2009/156/EÜ artikli 4 lõikes 5 või artiklis 5 
osutatud veterinaarpiiranguid;  
▼B 
b) neil peab olema abipõleti, kui neisse sisestatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 8 punktis b osutatud 1. kategooria materjali;  
c) need peavad toimima nii, et loomsed kõrvalsaadused tuhastuvad täielikult.  
▼M8 
IV PEATÜKK  
LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE JA NENDEST SAADUD TOODETE 
KÜTUSENA KASUTAMISE ÜLDNÕUDED  
1. jagu  
Üldnõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kasutamisel 
kütusena põletamiseks  
1. Artikli 6 lõikes 6 osutatud põletustehaste käitajad tagavad nende kontrolli ­
tavates põletustehastes järgmiste tingimuste täitmise.  
a) Kütusena kasutamiseks mõeldud loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud 
tooteid tuleb sel eesmärgil kasutada nii kiiresti kui võimalik või ladustada 
turvaliselt kuni kasutamiseni.  
b) Keskkonna saastumisriski vältimiseks peavad põletustehased rakendama 
asjakohaseid meetmeid tagamaks, et mahuteid ja veokeid puhastatakse ja 
desinfitseeritakse nende territooriumil selleks ettenähtud kohas, millest 
saab reovee kokku koguda ja kõrvaldada vastavalt liidu õigusaktidele.  
Erandina esimeses lõigus sätestatud nõuetest võib sulatatud rasvade veoks 
kasutatud mahuteid ja veokeid puhastada ja desinfitseerida täitmisettevõttes 
või muus määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt tunnustatud või regis ­
treeritud ettevõttes.  
c) Põletustehased peavad asuma hästi dreenitud kõval pinnal.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 34
 
d) Põletustehastes peavad olema asjakohased meetmed kaitseks kahjurite eest. 
Sel eesmärgil tuleb kasutada dokumenteeritud kahjuritõrjeprogrammi.  
e) Põllumajandusloomade või nende sööda käitlemisvahendite saastumise 
vältimiseks peab personalil olema vajaduse korral juurdepääs asjakohastele 
isikliku hügieeni ruumidele ja vahenditele, nagu tualettruumid, riietus ­
ruumid ja kraanikausid.  
f) Kogu põletustehase kõigi osade jaoks tuleb kehtestada ja dokumenteerida 
puhastamise ja desinfitseerimise kord. Puhastamiseks tuleb varuda asja ­
kohased seadmed ja puhastusvahendid.  
g) Hügieenikontroll peab hõlmama keskkonna ja seadmete korralisi 
ülevaatusi. Kontrollkäikude ajakava ja tulemused tuleb dokumenteerida 
ja alles hoida vähemalt kaks aastat.  
h) Kui sulatatud rasvu kasutatakse kütusena paiksetes sisepõlemismootorites, 
mis asuvad tunnustatud või registreeritud toidu või sööda töötlemisettevõ ­
tetes, peab samas kohas toidu või sööda töötlemine toimuma range eral ­
datuse tingimustes.  
2. Põletustehaste käitajad peavad võtma loomsete kõrvalsaaduste või nendest 
saadud toodete vastuvõtmisel kõik vajalikud meetmed, et niivõrd, kui see 
on teostatav, vältida või piirata riski inimeste või loomade tervisele ja kesk ­
konnale.  
3. Loomadel ei tohi olla juurdepääsu põletustehasele või loomsetele kõrvalsaa ­
dustele ja nendest saadud toodetele, mis ootavad põletamist või loomsete 
kõrvalsaaduste põletamise tagajärjel tekkinud tuhale.  
4. Kui põletustehas asub toiduloomaliike pidavas põllumajandusettevõttes:  
a) peab põletusvarustus olema füüsiliselt täiesti eraldatud kariloomadest ning 
nende söödast ja allapanust;  
b) peab varustus olema mõeldud kasutamiseks ainult põletustehases, mitte 
mujal põllumajandusettevõttes, või tuleb see enne kasutamist tõhusalt 
puhastada ja desinfitseerida;  
c) peavad põletustehase töötajad vahetama oma pealisrõivad ja jalatsid ning 
võtma isikliku hügieeni meetmeid enne loomade või nende sööda või 
allapanu käitlemist kõnealuses või mõnes teises põllumajandusettevõttes.  
5. Loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid, mis ootavad põletamist 
kütusena, ning põlemisel tekkivaid jääke tuleb ladustada selleks ettenähtud 
suletud ja kaetud alal või kaetud ja lekkekindlates mahutites.  
6. Loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete põletamine toimub tingi ­
mustes, millega välditakse loomade sööda ristsaastumist.  ▼M8 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 35
 
2. jagu  
Põletustehaste käitamistingimused  
1. Põletustehased projekteeritakse, ehitatakse, varustatakse ja neid käitatakse nii, 
et isegi kõige ebasoodsamates tingimustes käideldakse loomseid kõrvalsaadusi 
ja nendest saadud tooteid vähemalt 2 sekundit temperatuuril 850 °C või 
vähemalt 0,2 sekundit temperatuuril 1 100 °C.  
2. Protsessil tekkiv gaas kuumeneb juhitavalt ja ühtlaselt vähemalt 2 sekundiks 
temperatuurini 850 °C või 0,2 sekundiks temperatuurini 1 100 °C.  
Temperatuuri tuleb mõõta põlemiskambri siseseina juures või mõnes muus 
põlemiskambri olulises punktis nagu pädev asutus on ette näinud.  
3. Põlemisprotsessi asjakohaste parameetrite ja tingimuste jälgimiseks tuleb 
kasutada automaatset tehnoloogiat.  
4. Temperatuuri mõõtmise tulemused tuleb automaatselt registreerida ja esitada 
asjakohasel viisil, et pädev asutus saaks kontrollida punktides 1 ja 2 osutatud 
lubatud käitamistingimuste täitmist asjaomase asutuse kehtestatud korra 
kohaselt.  
5. Põllumajandusettevõttes asuva põletustehase käitaja tagab, et kütus on 
põletatud selliselt, et räbu ja koldetuha orgaanilise süsiniku kogusisaldus on 
alla 3 % või nende kuumutuskadu on alla 5 % aine kuivmassist.  
3. jagu  
Põletamisjäägid  
1. Põletamisjääkide kogust ja kahjulikkust tuleb võimalikult palju vähendada. 
Selliseid jääke tuleb taaskasutada, või juhul, kui see ei ole asjakohane, 
kõrvaldada jäätmetena või kasutada kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega.  
2. Kuivade (sh tolmsete) jääkide vedu ja vaheladustamine peab toimuma suletud 
mahutis või muul viisil, mis takistab nende sattumist keskkonda.  
4. jagu  
Avarii tehases või ebaharilikud käitamistingimused  
1. Põletustehas peab olema varustatud seadmetega, mis avarii või ebaharilike 
käitamistingimuste puhul peatavad automaatselt tegevused kuni normaal ­
käituse taastumiseni.  
2. Täielikult ära põlemata loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted 
tuleb uuesti põletada või kõrvaldada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 
12, 13 ja 14 osutatud viisil (v.a tunnustatud prügilasse ladestamine).  ▼M8 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 36
 
III PEATÜKK  
PÕLETAMISEKS KASUTADA LUBATUD TEHASTE JA KÜTUSTE 
LIIGID NING ERINÕUDED TEATAVAT LIIKI TEHASTE JAOKS  
A. Paiksed sisepõlemismootorid  
1. Algmaterjal  
Selles protsessis võib kasutada kõikide kategooriate loomsetest kõrvalsaa ­
dustest saadud rasvafraktsiooni, kui see vastab järgmistele tingimustele:  
a) kui ei kasutata kalaõli või sulatatud rasva, mis on toodetud vastavalt 
määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII või XII jao kohaselt, tuleb 
loomsetest kõrvalsaadustest saadud rasvafraktsiooni kõigepealt 
töödelda, kasutades:  
i) 1. ja 2. kategooria materjali rasvafraktsiooni puhul ühte IV lisa III 
peatükis sätestatud töötlemismeetoditest 1–5.  
Kui kõnealune rasv on ette nähtud koheseks otseseks põletamiseks 
ning see liigub töötlemisettevõttest mööda suletud konveiersüs ­
teemi, mida ta peab tingimata läbima ja mida pädev asutus on 
tunnustanud, siis ei nõuta VIII lisa V peatüki punktis 1 osutatud 
püsimärgistamist glütserooltriheptanaadiga (GTH);  
ii) 3. kategooria materjali rasvafraktsiooni puhul ühte töötlemismee ­
toditest 1–5 või 7 nagu on sätestatud IV lisa III peatükis;  
iii) kalast saadud materjali puhul ühte töötlemismeetoditest 1–7 nagu 
on sätestatud IV lisa III peatükis;  
b) rasvafraktsioon tuleb valgust eraldada ja kui tegemist on mäletsejaliste 
rasvaga, mis läheb põletamisele teises ettevõttes, tuleb eemaldada ka 
lahustumatud osakesed, mida on rohkem kui 0,15 massiprotsenti.  
2. Meetodid  
Paikses sisepõlemismootoris põletatakse loomset rasva kütusena järg ­
miselt:  
a) põletada tuleb punkti 1 alapunktides a ja b osutatud rasvafraktsioonid:  
i) vastavalt IV peatüki 2. jao punktis 1 sätestatud tingimustele, või  
ii) kasutades protsessi parameetreid, millel on alapunkti i kohaste tingi ­
mustega samaväärne tulemus, ning mida pädev asutus on 
tunnustanud;  
b) ei tohi lubada põletada muud loomset materjali kui rasva;  ▼M8 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 37
 
c) 1. või 2. kategooria materjalist saadud loomne rasv, mis on põletatud 
vastavalt määrustele (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) 
nr 183/2005 tunnustatud või registreeritud ruumides, või avatud 
kohtades, peab olema töödeldud kasutades IV lisa III peatükis 
sätestatud töötlemismeetodit 1;  
d) loomse rasva põletamine peab toimuma kooskõlas liidu keskkonna ­
kaitse õigusaktidega, eelkõige neis sätestatud normide ja nõuetega 
parima olemasoleva heitmete ohjamise ja järelevalve tehnoloogia kasu ­
tamise kohta.  
3. Töötingimused  
Erandina IV peatüki 2. jao punkti 2 esimeses lõigus sätestatud nõuetest 
võib keskkonnaküsimuste eest vastutav pädev asutus lubada nõudeid, mille 
aluseks on muud näitajad, mis tagavad samaväärse keskkonnaalase 
tulemuse.  
B. Põletustehased põllumajandusettevõtetes, milles kasutatakse kütusena kodu ­
linnusõnnikut  
1. Tehase liik  
Põllumajandusettevõttes asuv põletustehas, mille summaarne nimisoojus ­
võimsus ei ületa 5 MW.  
2. Algmaterjal ja rakendusvaldkond  
Üksnes määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktis a osutatud töötlemata 
kodulinnusõnnik, mida kasutatakse kütusena põletamiseks vastavalt 
punktides 3–5 sätestatud nõuetele.  
Muude loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete ning muude 
liikide või väljaspool põllumajandusettevõtet saadud sõnnikut ei ole 
lubatud kasutada kütusena punktis 1 osutatud põllumajandusettevõttes 
asuvates põletustehastes.  
3. Erinõuded kütusena põletamiseks kasutatava kodulinnusõnniku kohta.  
a) Sõnnik ladustatakse turvaliselt suletud ladustamisalal, et vähendada 
täiendava käitlemise vajadust ja ristsaastumist toiduloomaliike pidava 
põllumajandusettevõtte muude aladega.  
b) Põllumajandusettevõttes asuvas põletustehases peab olema:  
i) kütuse automaatne juhtimissüsteem kütuse otse põlemiskambrisse 
juhtimiseks ilma täiendava käsitlemiseta;  
ii) abipõleti, mida tuleb kasutada toimingute käivitamisel ja seiska ­
misel, tagamaks, et IV peatüki 2. jao punktis 2 sätestatud 
temperatuuri püsimise nõuded on täidetud nende toimingute vältel 
ja seni, kuni veel põlemata materjal on põlemiskambris.  ▼M8 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 38
 
4. Heite piirväärtused ja järelevalve nõuded  
a) Vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide (nimelt lämmastikoksiidi ja lämm ­
astikdioksiidi summa, mis on väljendatud lämmastikdioksiidina) heide 
ja tahked osakesed ei tohi ületada järgmisi heidete piirväärtusi, mis on 
väljendatud mg/Nm  3 temperatuuril 273,15 K, rõhul 101,3 kPa ja hapni ­
kusisaldusega 11 %, pärast jäätmegaaside veeaurusisalduse paranduse 
sisseviimist:  
Saasteaine  Heite piirväärtus mg/Nm  3 
Vääveldioksiid  50  
Lämmastikoksiidid (väljendatud 
NO  2 -na) 200 
Tahked osakesed  10  
b) Põllumajandusettevõttes asuva põletustehase käitaja mõõdab aastas 
vähemalt korra vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tahkete 
osakeste piirnorme.  
Esimeses lõigus osutatud vääveldioksiidi heite kindlaksmääramiseks 
võib alternatiivse mõõtmisena kasutada pädeva asutuse poolt 
kontrollitud ja kinnitatud muid määramismeetodeid.  
Käitaja poolt või tema nimel teostatakse seiret CENi normide kohaselt. 
CENi normide puudumisel kohaldatakse ISO, riiklikke või muid 
rahvusvahelisi standardeid, mis tagavad samaväärse teadusliku kvali ­
teediga andmete saamise.  
c) Kõik tulemused tuleb salvestada, töödelda ja esitada nii, et pädev 
asutus saaks kontrollida vastavust heite piirväärtustele.  
d) Põllumajandusettevõttes asuva põletustehase suhtes, kus kasutatakse 
heite piirväärtuste järgimiseks sekundaarset saastetõrjeseadet, teos ­
tatakse pidevalt järelevalvet kõnealuse tõrjeseadme tõhusa toimimise 
üle ning selle tulemused registreeritakse.  
e) Punktis a osutatud heite piirväärtustele mittevastavuste puhul või kui 
põllumajandusettevõttes asuv põletustehas ei vasta IV peatüki 2. jao 
punkti 1 nõuetele, teavitavad käitajad viivitamata pädevat asutust ja 
võtavad vajalikud meetmed nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taas ­
tamiseks. Kui nõuetele vastavust ei ole võimalik taastada, peatab pädev 
asutus tehase töö ja tühistab selle tunnustuse.  
5. Toimingute muudatused ja avariid  
a) Käitaja teavitab pädevat asutust kõikidest sellistest kavandatud 
muudatustest, mis võivad mõjutada põllumajandusettevõttes asuva 
põletustehase heidet, vähemalt üks kuu enne muudatuse tegemist.  
b) Käitaja võtab vajalikud meetmed selle tagamiseks, et põllumajanduset ­
tevõttes asuva põletustehase käivitamise ja seiskamise ning kõigi tali ­
tushäirete aeg oleks võimalikult lühike. Käitaja teavitab viivitamata 
pädevat asutust sekundaarse saasteainete püüdeseadme talitushäirest 
või rikkest.  ▼M8 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 39
 
C. Põletuskäitised, milles kasutatakse kütusena muude põllumajandusloomade 
kui B jaos esitatud kodulindude sõnnikut  
1. Käitise liik:  
Põletuskäitis, mille summaarne nimisoojusvõimsus ei ületa 50 MW.  
2. Algmaterjal:  
Üksnes muude põllumajandusloomade kui B jaos esitatud kodulindude 
sõnnikut kasutatakse kütusena põletamiseks vastavalt punktis 3 sätestatud 
nõuetele.  
Muid loomseid kõrvalsaaduseid või nendest saadud tooteid ei ole lubatud 
kasutada kütusena punktis 1 osutatud põletuskäitistes. Muude põllumajan ­
dusloomade kui B jaos esitatud kodulindude väljaspool põllumajanduset ­
tevõtet saadud sõnnik ei tohi põllumajandusloomadega kokku puutuda.  
3. Metoodika:  
Põletuskäitised, milles kasutatakse kütusena muude põllumajandusloomade 
kui B jaos esitatud kodulindude sõnnikut, peavad vastama B jao punktides 
3, 4 ja 5 esitatud nõuetele.  
4. Erand ja üleminekuperiood:  
Liikmesriigi keskkonnaküsimuste eest vastutav pädev asutus võib:  
a) erandina B jao punkti 3 alapunkti b alapunktist ii anda 2. augustil 2017 
käitatavale põletuskäitisele lisaaega kuni kuus aastat kõnealuse määruse 
III lisa IV peatüki 2. jao punkti 2 esimesele lõigule vastamiseks;  
b) erandina B jao punktist 4 lubada alla 50 mg/m  3 tahkete osakeste heit ­
koguseid tingimusel, et põletuskäitise summaarne nimisoojusvõimsus ei 
ületa 5 MW;  
c) erandina B jao punkti 3 alapunkti b alapunktist i lubada põlemiskam ­
brisse käsitsi panna kütusena hobusesõnnikut, kui summaarne nimisoo ­
jusvõimsus ei ületa 0,5 MW.  ▼M14  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 40
 
IV LISA  
TÖÖTLEMINE  
I PEATÜKK  
NÕUDED TÖÖTLEMISETTEVÕTETELE JA TEATAVATELE 
MUUDELE ETTEVÕTETELE  
1. jagu  
Üldtingimused  
1. Töötlemisettevõtted peavad rõhu all steriliseerimise meetodi või 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 15 lõike 1 punktis b osutatud töötlemism ­
eetodite kasutamise korral täitma järgmisi nõudeid.  
a) Töötlemisettevõtted ei tohi asuda samas kohas, kus on tapamajad või 
muud ettevõtted, mis on tunnustatud või registreeritud määruse (EÜ) 
nr 852/2004 või (EÜ) nr 853/2004 kohaselt, välja arvatud juhul, kui sell ­
istest tapamajadest või muudest ettevõtetest pärinevate loomsete kõrval ­
saaduste töötlemisest tingitud ohtu inimeste ja loomade tervisele on 
vähendatud vähemalt järgmiste tingimuste kohaselt:  
i) töötlemisettevõte peab olema tapamajast või muust ettevõttest 
füüsiliselt eraldatud või teises hoones;  
ii) töötlemisettevõte peab omama ja töös hoidma:  
— konveierisüsteemi, mis ühendab töötlemisettevõtet ja tapamaja või 
muud ettevõtet ja mida materjal tingimata läbib;  
— eraldi sissepääse, vastuvõtualasid, seadmeid ja väljapääse töötle ­
misettevõtte ja tapamaja või muu ettevõtte töötajate jaoks;  
iii) tuleb võtta meetmeid, et personal, kes töötab nii töötlemisettevõttes 
kui ka tapamajas või muus ettevõttes, ei viiks võimalikke haiguseteki ­
tajaid ühest rajatisest teise;  
iv) kõrvalised isikud ja loomad ei tohi töötlemisettevõttesse pääseda.  
Erandina alapunktidest i–iv võib pädev asutus lubada 3. kategooria 
materjali töötleva ettevõtte puhul kohaldada nendes alapunktides sätestatud 
tingimuste asemel muid tingimusi, mille eesmärk on vähendada inimeste 
ja loomade terviseriske, sealhulgas määruse (EÜ) nr 852/2004 või (EÜ) 
nr 853/2004 kohaselt tunnustatud või registreeritud mujal asuvast ette ­
võttest pärineva 3. kategooria materjali töötlemisega seotud riske.  
Liikmesriigid teatavad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 52 lõikes 1 
osutatud toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile 
ja teistele liikmesriikidele selle erandi kasutamisest nende pädevate 
asutuste poolt.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 41
 
b) Töötlemisettevõttes peavad „puhas” ja „must” ala olema teineteisest 
piisavalt eraldatud. „Mustal” alal peab olema loomsete kõrvalsaaduste 
vastuvõtuks ette nähtud kinnine ruum, mis on hõlpsasti puhastatav ja 
desinfitseeritav. Põrand peab olema ehitatud nii, et vedelikud voolaksid 
hästi ära.  
c) Töötlemisettevõttes peavad tööliste jaoks olema kõrvalruumid, k.a tualetid, 
riietusruumid ja valamud.  
d) Töötlemisettevõttel peab olema piisavalt tootmisvõimsust loomsete kõrval ­
saaduste töötlemiseks kuuma vee ja auruga.  
e) Vajaduse korral peavad „mustal” alal olema seadmed loomsete kõrval ­
saaduste peenestamiseks ja peenestatud loomsete kõrvalsaaduste töötlemis ­
seadmesse sisestamiseks.  
f) Kui on vajalik kuumtöötlemine, peavad ettevõttes olema:  
i) mõõteseadmed temperatuuri muutuste jälgimiseks ning kui töötlem ­
ismeetod seda nõuab, ka rõhu jälgimiseks kriitilistes punktides;  
ii) salvestusseadmed nende mõõtetulemuste pidevaks registreerimiseks 
nii, et need on kontrollimiseks (ka ametlikuks kontrolliks) kättesaa ­
davad;  
iii) asjakohane ohutussüsteem, et vältida ebapiisavat kuumutamist.  
g) Et hoida ära loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete taassaastumine 
kokkupuutumisel loomsete kõrvalsaadustega, peavad ettevõtte terri ­
tooriumil olema üksteisest selgesti eraldatud piirkonnad töötlemiseks 
saabuva materjali mahalaadimiseks, selle töötlemiseks ning loomsetest 
kõrvalsaadustest saadud toodete hoidmiseks.  
2. Töötlemisettevõttes peavad olema asjakohased võimalused, et puhastada ja 
desinfitseerida mahuteid, milles loomsed kõrvalsaadused on saabunud, ning 
nende vedamiseks kasutatud transpordivahendeid (v.a laevad).  
3. Töötlemisettevõttes peavad olema asjakohased võimalused, et desinfitseerida 
veokite rattaid ja vajaduse korral ka muid osi „mustalt” alalt lahkumisel.  
4. Kõikidel töötlemisettevõtetel peab olema pädeva asutuse poolt liidu õigusak ­
tidega kooskõlas kehtestatud nõuetele vastav reovee kõrvaldamise süsteem.  
5. Töötlemisettevõttel peab olema oma labor või ta peab kasutama mõne muu 
labori teenuseid. Laboris peavad olema vajalike analüüside tegemise 
vahendid; samuti peab laboril olema kas pädeva asutuse tunnustus, mis 
põhineb kõnealuste analüüside tegemise suutlikkuse hinnangul, või rahvus ­
vaheliste standardite kohane akrediteering või peab pädev asutus regulaarselt 
kontrollima labori suutlikkust neid vajalikke analüüse teha.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 42
 
6. Kui riskihinnangu kohaselt on töödeldavate toodete koguse tõttu vaja, et 
pädev asutus regulaarselt või pidevalt viibib kohapeal, peab töötlemisette ­
võttel olema nõuetekohaselt varustatud lukustatav ruum, mida kasutab 
üksnes järelevalveteenistus.  
2. jagu  
Reovee puhastamine  
1. 1. kategooria materjali töötlevate ettevõtete, muude määratletud riskiteguriga 
materjali kõrvaldamise kohtade, tapamajade ja 2. kategooria materjali tööt ­
levate ettevõtete reovee puhastamisel tuleb kõigepealt eelpuhastusprotsessi 
käigus loomne materjal välja filtreerida ja kokku koguda.  
Eelpuhastusprotsessis kasutatakse filtreid, mille avade suurus ei ületa süsteemi 
lõpuosas 6 mm, või samaväärseid süsteeme, mis tagavad, et süsteemi läbivad 
reovee tahked osakesed ei ole suuremad kui 6 mm.  
2. Punktis 1 osutatud kohtadest pärit reovesi peab läbima eelpuhastusprotsessi, 
millega tagatakse reovee filtreerimine enne ruumidest ärajuhtimist. Tahket 
loomset materjali ei tohi peenestada, pehmendada ega muul sellisel moel 
töödelda, mis võimaldaks tahkel materjalil eelpuhastussüsteemist läbi pääseda.  
3. Punktis 1 osutatud kohtades eelpuhastusprotsessi käigus välja filtreeritud 
loomne materjal kogutakse ja transporditakse vastavalt vajadusele kas 1. 
või 2. kategooria materjalina ning kõrvaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) 
nr 1069/2009.  
4. Reovesi, mis on punktis 1 osutatud kohtades läbinud eelpuhastusprotsessi, ja 
reovesi, mis pärineb muudest loomseid kõrvalsaadusi käitlevatest või töötle ­
vatest kohtadest, tuleb ilma piiranguteta vastavalt liidu õigusaktidele ning 
kooskõlas käesoleva määrusega puhastada.  
5. Lisaks punktis 4 sätestatud nõuetele võib pädev asutus kohustada ettevõtjaid 
puhastama töötlemisettevõtte „mustalt” alalt või 1. või 2. kategooria mater ­
jaliga vahetoiminguid tegevatest või sellist materjali ladustavatest ettevõtetest 
pärinevat reovett tingimustel, mis tagavad haigustekitajatest tingitud riskide 
maandamise.  
6. Ilma et see piiraks punktides 1–5 sätestatu kohaldamist, on keelatud loomsete 
kõrvalsaaduste (sealhulgas vere ja piima) või nendest saadud toodete kõrval ­
damine koos reoveega.  
Siiski võib tsentrifuugimis- või separeerimissettest koosnevat 3. kategooria 
materjali kõrvaldada koos reoveega, kui seda on töödeldud ühel X lisa II 
peatüki 4. jao III osas tsentrifuugimis- ja separeerimissette jaoks sätestatud 
viisil.  
3. jagu  
1. ja 2. kategooria materjali töötlemise erinõuded  
1. ja 2. kategooria materjali töötlevate ettevõtetes peab ruumide paigutus tagama 
1. kategooria materjali täieliku eraldatuse 2. kategooria materjalist alates tooraine 
vastuvõtmisest kuni sellest saadud toodete lähetamiseni, välja arvatud juhul, kui 
1. ja 2. kategooria materjali segu töödeldakse 1. kategooria materjalina.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 43
 
4. jagu  
3. kategooria materjali töötlemise erinõuded  
Lisaks 1. jaos sätestatud üldtingimustele kohaldatakse järgmisi erinõudeid.  
1. 3. kategooria materjali töötlevad ettevõtted ei tohi olla samas paigas 1. või 2. 
kategooria materjali töötlevate ettevõtetega, välja arvatud juhul, kui eelni ­
metatud asuvad täiesti omaette hoones.  
2. Pädev asutus võib siiski lubada 3. kategooria materjali töödelda kohas, kus 
käideldakse või töödeldakse 1. või 2. kategooria materjali, kui välditakse 
ristsaastumist järgmisel viisil:  
a) ruumide paigutusega (eelkõige materjali vastuvõtmiskorraga) ja tooraine 
edasise käitlemisega;  
b) töötlemiseks kasutatava varustuse paigutuse ja haldamisega, sealhulgas 
eraldi töötlemisliinide paigutuse ja haldamisega või puhastamiskorra halda ­
misega, mis välistab inimeste või loomade tervist ohtu seadvate riskide 
leviku; ning  
c) lõpptoodete ajutise vaheladustamise alade paigutuse ja haldamisega.  
3. 3. kategooria materjali töötlevatel ettevõtetel peavad olema paigaldatud võõr ­
kehade (nt pakkematerjal või loomsetes kõrvalsaadustes või nendest saadud 
toodetes sisalduvad metallitükid) kontrollimise seadmed, kui töödeldakse 
söödaks ettenähtud materjale. Sellised võõrkehad eemaldatakse enne tööt ­
lemist või selle ajal.  
II PEATÜKK  
HÜGIEENI- JA TÖÖTLEMISNÕUDED  
1. jagu  
Üldised hügieeninõuded  
Lisaks määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 25 sätestatud üldistele hügieeni ­
nõuetele peab töötlemisettevõtetel olema dokumenteeritud kahjuritõrjeprogramm, 
millega rakendatakse kõnealuse määruse artikli 25 lõike 1 punktis c osutatud 
korda kahjurite, nagu putukate, näriliste ja lindude tõrjumiseks.  
2. jagu  
Üldised töötlemisnõuded  
1. Töötlemistingimuste pidevaks jälgimiseks tuleb kasutada täpselt kaliibritud 
mõõtureid/salvestajaid. Mõõturite/salvestajate kaliibrimise kuupäev tuleb 
registreerida.  
2. Materjali, mis võis jääda nõuetekohase kuumtöötluseta (nt materjal, mis lasti 
käivitamisel välja või mis lekkis kuumutamisanumatest), tuleb uuesti kuum ­
töödelda või koguda ja taastöödelda või kõrvaldada kooskõlas 
määrusega (EÜ) nr 1069/2009.  
3. jagu  
1. ja 2. kategooria materjali töötlemise meetodid  
Kui pädev asutus ei nõua rõhu all steriliseerimist (1. töötlemismeetod), 
töödeldakse 1. ja 2. kategooria materjali vastavalt III peatükis osutatud 2., 3., 
4. või 5. meetodile.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 44
 
4. jagu  
3. kategooria materjali töötlemine  
1. Kriitilised kontrollpunktid, mis määravad kuumtöötluse ulatuse, hõlmavad iga 
III peatükis osutatud töötlemismeetodi puhul:  
a) tooraine osakese suurust;  
b) kuumtöötlusel saavutatud temperatuuri;  
c) tooraine suhtes rakendatavat rõhku (kui see on asjakohane);  
d) kuumtöötluse kestust või etteandmiskiirust pideva protsessi korral. Iga 
kriitilise kontrollpunkti puhul tuleb määratleda töötlemise miinimum ­
nõuded.  
2. Keemilisel töötlemisel, mida pädev asutus on lubanud III peatüki punktile G 
vastava 7. töötlemismeetodina, hõlmavad keemilise töötluse ulatust näitavad 
kriitilised kontrollpunktid ka saavutatud pH korrektsiooni.  
3. Andmeid tuleb säilitada vähemalt kaks aastat, et oleks võimalik näidata, et 
miinimumväärtusi rakendatakse töötlemise käigus kõikide kriitiliste kontroll ­
punktide puhul.  
4. 3. kategooria materjali korral kasutatakse III peatükis osutatud 1., 2., 3., 4., 5. 
või 7. töötlemismeetodit ja veeloomadest saadud materjali korral samas 
osutatud 1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. töötlemismeetodit.  
III PEATÜKK  
TAVAPÄRASED TÖÖTLEMISMEETODID  
A. 1. töötlemismeetod (rõhu all steriliseerimine)  
Peenestamine  
1. Kui töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus on üle 50 
millimeetri, tuleb need peenestada sobivates seadmetes, mis on 
seadistatud nii, et pärast peenestamist ei ületa osakeste suurus 50 milli ­
meetrit. Seadmete tõhusust tuleb iga päev kontrollida ja nende seisukord 
registreerida. Kui kontrollimisel avastatakse üle 50 millimeetri suuruseid 
osakesi, tuleb protsess peatada ja teha enne töötlemise jätkamist paran ­
dused.  
Töötlemisaeg, temperatuur ja rõhk  
2. Loomsed kõrvalsaadused, mille osakeste suurus ei ületa 50 millimeetrit, 
tuleb läbi kuumutada vähemalt 20 minuti jooksul katkematult sisetem ­
peratuuril üle 133 °C vähemalt kolmebaarise (absoluut)rõhu all. Rõhk 
tuleb saavutada nii, et steriliseerimiskambrist kõrvaldatakse kogu õhk 
ja asendatakse auruga (küllastunud aur); kuumtöötlust võib kasutada 
eraldi protsessina või steriliseerimisetapile eelneva või järgneva prot ­
sessina.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 45
 
3. Töötlemine võib toimuda perioodilises või pidevas protsessis.  
B. 2. töötlemismeetod  
Peenestamine  
1. Kui töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus on üle 150 
millimeetri, tuleb need peenestada sobivates seadmetes, mis on 
seadistatud nii, et pärast peenestamist ei ületa osakeste suurus 150 milli ­
meetrit. Seadmete tõhusust tuleb iga päev kontrollida ja nende seisukord 
registreerida. Kui kontrollimisel avastatakse üle 150 millimeetri 
suuruseid osakesi, tuleb protsess peatada ja teha enne töötlemise 
jätkamist parandused.  
Töötlemisaeg, temperatuur ja rõhk  
2. Pärast peenestamist tuleb loomsed kõrvalsaadused läbi kuumutada 
vähemalt 125 minuti jooksul sisetemperatuuril üle 100 °C, vähemalt 
120 minuti jooksul sisetemperatuuril üle 110 °C ja vähemalt 50 minuti 
jooksul sisetemperatuuril üle 120 °C.  
Nõutavate sisetemperatuurideni võib jõuda kas järgemööda või 
juhuslikus järjestuses/kattuvalt.  
3. Töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis.  
C. 3. töötlemismeetod  
Peenestamine  
1. Kui töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus on üle 30 
millimeetri, tuleb need peenestada sobivates seadmetes, mis on 
seadistatud nii, et pärast peenestamist ei ületa osakeste suurus 30 milli ­
meetrit. Seadmete tõhusust tuleb iga päev kontrollida ja nende seisukord 
registreerida. Kui kontrollimisel avastatakse üle 30 millimeetri suuruseid 
osakesi, tuleb protsess peatada ja teha enne töötlemise jätkamist paran ­
dused.  
Töötlemisaeg, temperatuur ja rõhk  
2. Pärast peenestamist tuleb loomsed kõrvalsaadused läbi kuumutada 
vähemalt 95 minuti jooksul sisetemperatuuril üle 100 °C, vähemalt 55 
minuti jooksul sisetemperatuuril üle 110 °C ja vähemalt 13 minuti 
jooksul sisetemperatuuril üle 120 °C.  
Nimetatud sisetemperatuurid tuleb saavutada kas järgemööda või 
kattuvalt.  
3. Töötlemine võib toimuda perioodilises või pidevas protsessis.  
D. 4. töötlemismeetod  
Peenestamine  
1. Kui töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus on üle 30 
millimeetri, tuleb need peenestada sobivates seadmetes, mis on 
seadistatud nii, et pärast peenestamist ei ületa osakeste suurus 30 milli ­
meetrit. Seadmete tõhusust tuleb iga päev kontrollida ja nende seisukord 
registreerida. Kui kontrollimisel avastatakse üle 30 millimeetri suuruseid 
osakesi, tuleb protsess peatada ja teha enne töötlemise jätkamist paran ­
dused.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 46
 
Töötlemisaeg, temperatuur ja rõhk  
2. Pärast peenestamist tuleb loomsed kõrvalsaadused koos lisatud rasvaga 
panna kuumutusanumasse ja kuumutada läbi vähemalt 16 minuti jooksul 
sisetemperatuuril üle 100 °C, vähemalt 13 minuti jooksul sisetempera ­
tuuril üle 110 °C, vähemalt 8 minuti jooksul sisetemperatuuril üle 120 °C 
ja vähemalt 3 minuti jooksul temperatuuril üle 130 °C.  
Nimetatud sisetemperatuurid tuleb saavutada kas järgemööda või 
kattuvalt.  
3. Töötlemine võib toimuda perioodilises või pidevas protsessis.  
E. 5. töötlemismeetod  
Peenestamine  
1. Kui töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus on üle 20 
millimeetri, tuleb need peenestada sobivates seadmetes, mis on 
seadistatud nii, et pärast peenestamist ei ületa osakeste suurus 20 milli ­
meetrit. Seadmete tõhusust tuleb iga päev kontrollida ja nende seisukord 
registreerida. Kui kontrollimisel avastatakse üle 20 millimeetri suuruseid 
osakesi, tuleb protsess peatada ja teha enne töötlemise jätkamist paran ­
dused.  
Töötlemisaeg, temperatuur ja rõhk  
2. Pärast peenestamist tuleb loomseid kõrvalsaadusi kuumutada koagulee ­
rumiseni ning siis pressida nii, et rasv ja vesi eemalduvad valkainest. 
Pärast peenestamist tuleb valkaine läbi kuumutada vähemalt 120 minuti 
jooksul sisetemperatuuril üle 80 °C ja vähemalt 60 minuti jooksul sise ­
temperatuuril üle 100 °C.  
Nimetatud sisetemperatuurid tuleb saavutada kas järgemööda või 
kattuvalt.  
3. Töötlemine võib toimuda perioodilises või pidevas protsessis.  
F. 6. töötlemismeetod (3. kategooria loomsed kõrvalsaadused, mis pärinevad 
ainult veeloomadest või veeselgrootutest)  
Peenestamine  
1. Loomsed kõrvalsaadused tuleb peenestada:  
a) kuni 50 mm suurusteks osakesteks alapunkti 2 alapunkti a kohase 
kuumtöötluse korral või  
b) kuni 30 mm suurusteks osakesteks alapunkti 2 alapunkti b kohase 
kuumtöötluse korral.  
Seejärel tuleb need segada sipelghappega, et vähendada pH-d vähemalt 
väärtuseni 4,0 ja seda nii hoida. Segul tuleb enne edasist töötlust 
vähemalt 24 tundi seista lasta.  
Töötlemisaeg, temperatuur ja rõhk  
2. Pärast peenestamist tuleb segu läbi kuumutada:  
a) vähemalt 60 minuti jooksul sisetemperatuuril vähemalt 90 °C või  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 47
 
b) vähemalt 60 minuti jooksul sisetemperatuuril vähemalt 70 °C.  
Pideva pealeandmisega süsteemi kasutamise korral tuleb toote liikumist 
läbi muunduri ohjata mehaaniliselt, et väljuv toode oleks läbinud piisava 
kestusega kuumtöötluse piisava temperatuuri juures.  
3. Töötlemine võib toimuda perioodilises või pidevas protsessis.  
G. 7. töötlemismeetod  
1. Mis tahes töötlemismeetod, milleks pädev asutus on loa andnud, kui ta 
on ettevõtjalt saanud kinnituse, et:  
a) algmaterjalis on tuvastatud ohud ja riskid, võttes arvesse materjali 
päritolu ning, selle liikmesriigi, ala või piirkonna loomade tervislikku 
seisundit, kus seda meetodit kasutama hakatakse;  
b) töötlemismeetodiga suudetakse vähendada neid ohte sedavõrd, et ei 
teki märkimisväärset ohtu inimeste ega loomade tervisele;  
c) iga päev 30 tootmispäeva jooksul lõpptootest võetud proovid 
vastavad järgmistele mikrobioloogilistele normidele:  
i) vahetult pärast töötlust võetud materjaliproovide puhul:  
1 g tootes puudub  Clostridium perfringens ; 
ii) laos või laost väljumisel võetud materjaliproovide puhul:  
salmonella : puudub 25 grammis; n = 5, c = 0, m = 0, M = 0,  
enterobakterid : n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 1 grammis,  
kus: 
n = analüüsitavate proovide arv;  
m = bakterite arvu väärtuslävi; tulemus on rahuldav, kui 
bakterite arv kogu valimis ei ületa näitajat m;  
M = bakterite arvu maksimumväärtus; tulemus on ebarahuldav, 
kui bakterite arv ühes või mitmes proovis on võrdne 
näitajaga M või sellest suurem; ning  
c = nende proovide arv, milles bakterite arv võib jääda näitajate 
m ja M vahele; proove peetakse siiski rahuldavaks, kui 
teiste proovide bakterite arv on võrdne näitajaga m või 
sellest väiksem.  
2. Andmed kriitiliste kontrollpunktide kohta, mille alusel loetakse mikrobi ­
oloogiliste normide täitmine töötlemisettevõttes rahuldavaks, tuleb regis ­
treerida ja säilitada, et ettevõtja ja pädev asutus saaksid töötlemis ­
ettevõtte tööd jälgida. Registreerida ja jälgida tuleb andmeid, nagu 
osakese suurus ning vastavalt vajadusele kriitiline temperatuur, tööt ­
lemise absoluutne aeg, rõhk, tooraine etteandmise kiirust ja rasva tsir ­
kuleerimise kiirust.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 48
 
3. Erandina alapunktist 1 võib pädev asutus lubada kasutada enne 
käesoleva määruse kohaldamise algust tunnustatud töötlemismeetodeid 
vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükile.  
4. Pädev asutus peatab lõplikult või ajutiselt alapunktides 1 ja 3 osutatud 
töötlemismeetodite kasutamise, kui ta saab tõendeid selle kohta, et mõni 
alapunkti 1 alapunktis a või b nimetatud asjaolu on oluliselt muutunud.  
5. Pädev asutus jagab teavet, mida ta saab alapunktide 1 ja 2 kohaselt 
lubatud töötlemismeetodite kohta, teise liikmesriigi pädeva asutusega, 
kui too seda taotleb.  
IV PEATÜKK  
ALTERNATIIVSED TÖÖTLEMISMEETODID  
1. jagu  
Üldsätted  
▼M1 
1. 1. ja 2. kategooria materjalide töötlemise tulemusena saadud materjal püsim ­
ärgistatakse vastavalt teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete 
märgistamise nõuetele, mis on sätestatud VIII lisa V peatükis.  
Selliselt ei ole vaja märgistada järgmisi 2. jaos osutatud materjale:  
a) biodiislikütus, mis on toodetud punkti D kohaselt;  
b) hüdrolüüsitud materjal, millele on osutatud punktis H;  
c) sea- ja kodulinnusõnniku ja kustutamata lubja segu, mis on toodetud 
punkti I kohaselt;  
▼M13  
d) taastuvkütus, mis on toodetud 1. ja 2. kategooria materjalist saadud 
sulatatud rasvadest punkti J ja L kohaselt.  
▼B 
2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus alternatiivset töötlemismeetodit kasu ­
tatakse esimest korda, edastab ametliku kontrollimise tulemused teise liik ­
mesriigi pädevale asutusele, kui too seda taotleb, et soodustada uue alter ­
natiivmeetodi kasutuselevõttu.  
2. jagu  
Töötlemisstandardid  
A. Leeliseline hüdrolüüs  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada kõikide kategooriate loomseid kõrvalsaadusi.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 49
 
2. Töötlemismeetod  
Leeliseline hüdrolüüs viiakse läbi järgmiste töötlemisstandardite 
kohaselt:  
a) tuleb kasutada naatriumhüdroksiidi (NaOH) või kaaliumhüdroksiidi 
(KOH) lahust (või nende kahe kombinatsiooni) sellises koguses, 
mis tagab lagundamisele minevate loomsete kõrvalsaaduste kaalu, 
tüübi ja koostisega ligikaudu samaväärse molaarsuse.  
Kui loomsed kõrvalsaadused sisaldavad palju rasva, mis neutrali ­
seerib aluse, tuleb lisatavat alusekogust muuta nii, et saavutatakse 
nõutav samaväärne molaarsus;  
b) loomsed kõrvalsaadused tuleb panna legeerterasest anumasse. 
Mõõdetud leelise kogus tuleb lisada tahkel kujul või alapunktis a 
nimetatud lahusena;  
c) anum tuleb sulgeda ning loomsete kõrvalsaaduste ja leelise segu tuleb 
läbi kuumutada vähemalt neljabaarise (absoluut)rõhu all, kuni see 
saavutab sisetemperatuuri vähemalt 150 °C:  
i) kolmeks tunniks ilma katkestuseta;  
ii) kuueks tunniks ilma katkestuseta, kui töödeldakse määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 8 punkti a alapunktides i ja ii nimetatud 
loomseid kõrvalsaadusi.  
Käesoleva jao alapunkti 2 alapunkti c alapunkti i kohaselt võib 
siiski töödelda sellisest 1. kategooria materjalist saadud materjali, 
mis on saadud loomadest, kes hukati TSE likvideerimise 
meetmete käigus ja kes on kas mäletsejalised, kellelt ei ole 
TSE suhtes vaja proove võtta, või mäletsejalised, kellel 
määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 lõike 1 kohaselt tehtud test 
on andnud negatiivse tulemuse; või  
iii) üheks tunniks ilma katkestuseta, kui loomsed kõrvalsaadused 
koosnevad kalast või kodulinnumaterjalist;  
d) töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis, anumas olevat 
materjali pidevalt segades, et lagunemist soodustada, kuni koed on 
lahustunud ning luud ja hambad pehmenenud;  
e) loomseid kõrvalsaadusi tuleb töödelda nii, et ühel ja samal ajal 
oleksid täidetud nii aja, temperatuuri kui ka rõhu nõuded.  
B. Kõrgrõhu all kõrgel temperatuuril hüdrolüüsimine  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada 2. ja 3. kategooria materjale.  
2. Töötlemismeetod  
Kõrgrõhu all kõrgel temperatuuril hüdrolüüsimine toimub järgmiste tööt ­
lemisstandardite kohaselt:  
a) loomsed kõrvalsaadused tuleb läbi kuumutada biolüütilisele reaktorile 
kaudse auru lisamise teel vähemalt 12baarise (absoluut)rõhu all sise ­
temperatuuril vähemalt 180 °C katkematult vähemalt 40 minutit;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 50
 
b) töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis, anumas olevat 
materjali pidevalt segades; ning  
c) loomseid kõrvalsaadusi tuleb töödelda nii, et ühel ja samal ajal 
oleksid täidetud aja, temperatuuri ja rõhu nõuded.  
C. Biogaasi tootmine kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada kõikide kategooriate loomseid kõrvalsaadusi.  
2. Töötlemismeetod  
Biogaasi tootmine kõrgrõhu all hüdrolüüsimise teel toimub järgmiste 
töötlemisstandardite kohaselt:  
a) kõigepealt tuleb loomseid kõrvalsaadusi töödelda tunnustatud töötle ­
misettevõttes 1. töötlemismeetodi (rõhu all steriliseerimine) kohaselt, 
nagu on sätestatud III peatükis;  
b) pärast alapunktis a mainitud töötlemismeetodit tuleb rasvavabasid 
materjale töödelda vähemalt 25baarise (absoluut)rõhu all vähemalt 
20 minutit vähemalt temperatuuril 220 °C, mis saavutatakse kahes 
järgus: esiteks auru otsese ja seejärel kaudse lisamisega koak ­
siaalsesse soojusvahetisse;  
c) töötlemine peab toimuma perioodilises või pidevas protsessis, 
materjali pidevalt segades;  
d) loomseid kõrvalsaadusi tuleb töödelda nii, et ühel ja samal ajal 
oleksid täidetud aja, temperatuuri ja rõhu nõuded; ning  
e) seejärel tuleb saadud materjal segada veega ja kääritada anaeroobselt 
(biogaasiks muundamine) biogaasireaktoris;  
f) kui algmaterjal on 1. kategooriast, peab kogu protsess toimuma ühes 
kohas suletud süsteemis ja toodetud biogaasi tuleb põletada kiiresti 
samas jaamas vähemalt temperatuuril 900 °C, millele järgneb kiire 
jahutamine.  
D. Biodiislikütuse tootmine  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada kõikide kategooriate loomsetest kõrvalsaadustest 
saadud rasvafraktsiooni.  
2. Töötlemismeetod  
Biodiislikütuse tootmine toimub järgmiste töötlemisstandardite kohaselt:  
a) kui ei kasutata kalaõli või sulatatud rasva, mis on toodetud 
määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa vastavalt VIII või XII jao 
kohaselt, tuleb kõigepealt töödelda loomsetest kõrvalsaadustest 
saadud rasvafraktsioon järgmiselt:  
i) 1. või 2. kategooria materjali korral III peatükis sätestatud 1. 
töötlemismeetodi (rõhu all steriliseerimine) järgi ning  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 51
 
ii) 3. kategooria materjali korral III peatükis nimetatud 1., 2., 3., 4., 
5. või 7. töötlemismeetodi järgi, kalast saadud materjali korral 1., 
2., 3., 4., 5., 6. või 7. töötlemismeetodi järgi;  
b) seejärel tuleb jätkata rasva töötlemist, kasutades üht järgnevatest tööt ­
lemisviisidest:  
i) töödeldud rasv tuleb valgust eraldada ja kui tegemist on mäletse ­
jaliste rasvaga, eemaldada ka lahustumatud osakesed, mida on 
rohkem kui 0,15 massiprotsenti, ning seejärel saata töödeldud 
rasv esterdamisele ja ümberesterdamisele.  
3. kategooria materjalist saadud töödeldud rasva ei pea esterdama. 
Esterdamiseks tuleb pH viia alla väärtuse 1 väävelhappe (H  2 SO 4 ) 
või samaväärse happe lisamisega ja reaktsioonisegu tuleb hoida 
kaks tundi temperatuuril 72 °C, seda samal ajal tugevasti segades.  
Ümberesterdamiseks tuleb pH viia umbes väärtuse 14 juurde 
kaaliumhüdroksiidi või samaväärse alusega ja reaktsioonisegu 
hoida vähemalt 15 minutit temperatuuril 35–50 °C. Ümberester ­
damist tehakse eespool nimetatud tingimustes kaks korda, 
kasutades teisel korral uut aluse lahust. Sellele töötlemisviisile 
peab järgnema saaduse rafineerimine, mis sisaldab vaakumdestil ­
leerimist temperatuuril 150 °C, mille tulemusena tekib biodiisli ­
kütus;  
ii) töötlemine samaväärseid parameetreid kasutades, kui pädev asutus 
on selleks loa andnud.  
E. Brookesi gaasistamismeetod  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada 2. ja 3. kategooria materjale.  
2. Töötlemismeetod  
Brookesi meetodil gaasistamine viiakse läbi järgmiste töötlemisstan ­
dardite kohaselt:  
a) järelpõlemiskamber tuleb soojendada maagaasiga;  
b) loomsed kõrvalsaadused tuleb panna gaasistaja esmasesse kambrisse 
ning uks sulgeda. Esmases kambris ei tohi olla põleteid, vaid seda 
tuleb kuumutada kambri all asuvast järelpõletist saadava soojusega. 
Töötlemise tõhususe parandamiseks tuleb esmasesse kambrisse lasta 
õhku ainult peauksel asuva kolme klapi kaudu;  
c) loomsed kõrvalsaadused tuleb aurustada liitsüsivesinikeks ning 
saadud gaasid peavad minema esmasest kambrist tagaseina ülaosas 
asuva kitsa avause kaudu segamis- ja lõhestamistsoonidesse, kus need 
tuleb lagundada nende koostisosadeks. Lõpuks peavad gaasid 
minema järelpõlemiskambrisse, kus need tuleb põletada maagaasil 
töötava põleti leegis ohtras hapnikus;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 52
 
d) igal töötlemisüksusel peab olema kaks põletit ja kaks täiendavat 
õhuventilaatorit, juhuks kui ühe põleti või ventilaatoriga peaks 
midagi juhtuma. Teine kamber peab olema projekteeritud nii, et mini ­
maalne viibimisaeg vähemalt temperatuuril 950 °C oleks kõikides 
põlemistingimustes kaks sekundit;  
e) teisest kambrist väljudes peavad heitgaasid läbima korstna jalamil 
asuva tõmmet reguleeriva seadme, mis jahutab ja lahjendab neid 
ümbritseva õhuga, säilitades esimeses ja teises kambris püsiva rõhu;  
f) protsess tuleb viia läbi 24 tunni jooksul, mis hõlmab täitmist, tööt ­
lemist, jahutamist ja tuha kõrvaldamist. Tsükli lõpus tuleb järele ­
jäänud tuhk esmasest kambrist imeda ümbristes kottidesse ja enne 
transportimist tihedalt sulgeda;  
g) gaasistamist ei tohi lubada muu materjali kui ainult loomsete kõrval ­
saaduste puhul.  
F. Loomse rasva põletamine soojuskatlas  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada kõigi kategooria loomsetest kõrvalsaadustest 
saadud rasvafraktsiooni.  
2. Töötlemismeetod  
Loomse rasva põletamine soojuskatlas toimub järgmiste töötlemisstan ­
dardite kohaselt:  
a) kui ei kasutata kalaõli või sulatatud rasva, mis on toodetud 
määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa vastavalt VIII või XII jao 
kohaselt, tuleb loomsete kõrvalsaaduste rasvafraktsioon kõigepealt 
töödelda järgmiselt:  
i) kui tegu on 1. ja 2. kategooria materjali rasvafraktsiooniga, mis 
läheb põletamisele teises ettevõttes:  
— kasutatakse käesoleva lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4. 
või 5. töötlemismeetodit sellise rasvafraktsiooni puhul, mis 
pärineb mäletsejalistelt, kellel määruse (EÜ) nr 999/2001 
artikli 6 lõike 1 kohaselt võetud proov on olnud negatiivne, 
ja loomadelt, kes ei ole mäletsejalised, kellelt tuleb TSE 
suhtes proove võtta;  
— kasutatakse III peatükis osutatud 1. töötlemismeetodit muude 
mäletsejaliste rasvafraktsiooni puhul; ning  
ii) kui tegu on 1. ja 2. kategooria materjaliga, mis läheb põletamisele 
samas ettevõttes, ja 3. kategooria materjaliga, kasutatakse 1., 2., 
3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodit; kui tegu on kalast saadud 
materjaliga, kasutatakse 1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. töötlemismee ­
todit, nagu on sätestatud III peatükis;  
b) rasvafraktsioon tuleb valgust eraldada ja kui tegemist on mäletse ­
jaliste rasvaga, mis läheb põletamisele teises ettevõttes, tuleb 
eemaldada ka lahustumatud osakesed, mida on rohkem kui 0,15 
massiprotsenti;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 53
 
c) pärast alapunktides a ja b nimetatud töötlust tuleb rasv:  
i) aurustada aurukatlas ja põletada vähemalt 0,2 sekundit vähemalt 
temperatuuril 1100 °C või  
ii) töödelda pädeva asutuse kinnitatud samaväärseid parameetreid 
kasutades;  
d) põletamist ei tohi lubada muu loomse materjali kui rasva puhul;  
e) 1. ja 2. kategooria materjalist saadud rasva põletamine toimub samas 
ettevõttes, kus rasv sulatatakse, et kasutada saadavat soojust rasva 
sulatamiseks. Pädev asutus võib aga lubada rasva vedamist põleta ­
miseks teise ettevõttesse, kui:  
i) sihtettevõttel on luba sellise rasva põletamiseks;  
ii) tunnustatud ettevõttes toimuv toidu või sööda töötlemine ja sama 
ettevõtte sees toimuv rasva põletamine hoitakse rangelt lahus;  
f) põletamine peab toimuma kooskõlas liidu keskkonnakaitse õigusak ­
tidega, eelkõige neis sätestatud normidega parima olemasoleva 
heitmete ohjamise ja järelevalve tehnoloogia kasutamise kohta.  
G. Termo-mehaaniline biokütuse tootmine  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada sõnnikut, seedetrakti sisu ja 3. kategooria 
materjali.  
2. Töötlemisviis  
Termo-mehaaniline biokütuse tootmine toimub järgmiste töötlemisstan ­
dardite kohaselt:  
a) loomsed kõrvalsaadused tuleb panna muundurisse ja seejärel töödelda 
neid kaheksa tundi temperatuuril 80 °C. Selle aja jooksul tuleb 
materjali järk-järgult asjakohase mehaanilise abrasiivseadme abil 
peenestada;  
b) seejärel tuleb materjali töödelda vähemalt kaks tundi temperatuuril 
100 °C;  
c) saadud materjali osakeste suurus ei tohi ületada 20 millimeetrit;  
d) loomseid kõrvalsaadusi tuleb töödelda nii, et ühel ja samal ajal 
oleksid täidetud alapunktides a ja b nimetatud aja-, temperatuuri- ja 
rõhunõuded;  
e) materjali kuumtöötlemise ajal tuleb aurustunud vesi biokütuse kohale 
jäävast õhuruumist läbi roostevabast terasest kondensaatori pidevalt 
välja lasta. Kondensaati tuleb hoida vähemalt üks tund vähemalt 
temperatuuril 70 °C ja seejärel kõrvaldada see heitveena;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 54
 
f) pärast materjali kuumtöötlemist tuleb saadud biokütus suunata auto ­
maatselt muundurist üleni kaetud ja eraldatud konveieri kaudu põleta ­
misele või koospõletamisele samas tegevuskohas;  
g) töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis.  
▼M9 __________  
▼M1 
I. Sea- ja kodulinnusõnniku lubjaga töötlemine  
1. Algmaterjal  
Selleks võib kasutada sigadelt ja kodulindudelt pärinevat sõnnikut, nagu 
on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktis a.  
2. Töötlemismeetod  
a) Kuivaine sisaldus sõnnikus tuleb määrata kindlaks, kasutades 
Euroopa Standardikomitee meetodit (EN 12880:2000) (  1 ) setete kirjel ­
damiseks ning kuivjääkide ja veesisalduse määramiseks.  
Selle meetodi puhul peab sõnniku kuivainesisaldus olema vahemikus 
15–70 %.  
b) Lisatav lubjakogus tuleb määrata selliselt, et saavutatakse üks punktis 
f osutatud tingimustest temperatuuri ja aja kohta.  
c) Töödeldavate loomsete kõrvalsaaduste osakeste suurus peab olema 
alla 12 mm.  
Vajaduse korral tuleb sõnnikuosakesed peenestada, et saavutada 
lubatud suuruse piirmäär.  
d) Sõnnik tuleb segada keskmise või keskmisest suurema reaktsiooni ­
võimega kustutatud lubjaga (CaO) vähem kui kuus minutit, et 
temperatuur tõuseks 40 kraadini, nagu on ette nähtud katsega 5.10 
Euroopa Standardikomitee meetodi EN 459-2:2002 kohaselt (  2 ). 
Segada tuleb kahe järjestikuse segajaga, millel kummalgi on kaks 
vinti.  
Mõlemad segajad  
i) on varustatud 0,55 meetrise läbimõõdu ja 3,5 meetri pikkuse 
vindiga;  
ii) töötavad 30 kW võimsusega ja vindi pöörlemiskiirusega 156 
pööret minutis;  
iii) on võimelised töötlema 10 tonni materjali tunnis.  
Segunemine peab toimuma keskmiselt ligikaudu kahe minuti jooksul.  
e) Segu tuleb segada vähemalt kuus tundi, kuni moodustub lade, mille 
maht on vähemalt kaks tonni.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 55  
( 1 ) BS EN 12880:2000, Characterization of sludges. Determination of dry residue and water 
content. European Committee for Standardisation, 
( 2 ) CEN EN 459-2:2002 method CEN/TC 51 - Cement and building limes. European 
Committee for Standardisation.
 f) Lademesse tuleb teha kontrollpunktid, kust võetakse pidevalt mõõt ­
misnäite, tagamaks, et lademes oleva segu pH väärtus ulatuks 
vähemalt 12ni vähemalt ühel järgmistest perioodidest, mil 
saavutatakse vähemalt üks järgmistest vastavatest temperatuuridest:  
i) 60 °C 60 minutisel perioodil; või  
ii) 70 °C 30 minutisel perioodil;  
g) Töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis.  
h) Tuleb kehtestada alaline ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide 
süsteemi (HACCP) põhimõtetest lähtuv dokumenteeritud kord.  
i) Kui käitajad soovivad pädevale asutusele näidata, et nad võivad 
punktis d kirjeldatust erinevat segajat või kustutamata lubja (CaO) 
asemel dolomiidist saadud lupja (CaOMgO) kasutades saada 
punktides a kuni h kirjeldatud protsessiga vähemalt samaväärse 
tulemuse, peavad nad läbima järgmistele tingimustele vastava valid ­
eerimise.  
Valideerimine peab  
— tõestama, et kas punktis d kirjeldatust erinevat segajat või dolo ­
miidist saadud lupja (CaOMgO) kasutades on võimalik saada 
sõnnikusegu, mille pH väärtus ning aja- ja temperatuurinäitajad 
vastavad punkti f nõuetele;  
— põhinema aja- ja temperatuurinäitajatel kontrollpunktidest, mille 
arv on representatiivne, ja millest vähemalt neli asuvad lademe 
põhjakihis (põhjast kuni 10 cm kõrgusel ja põhjakihi pealis ­
pinnast kuni 10 cm sügavusel), üks lademe keskmise kihi 
keskel ja neli lademe pealmises kihis (kuni 10 cm sügavusel 
lademe pealispinnast ja kuni 10 cm tipust);  
— toimuma kahe vähemalt 30päevase perioodi kestel, kusjuures üks 
valideerimine tehakse külmal aastaajal selles geograafilises 
paigas, kus segamisseadet tahetakse kasutada.  
J. Mitme-etapiline katalüütiline protsess taastuvkütuse tootmiseks  
1. Algmaterjal  
a) Hüdrolüüsiks võib kasutada ainult järgmisi materjale:  
i) sulatatud rasvad, mis on saadud 1. töötlemismeetodi (rõhu all 
steriliseerimine) kohaselt töödeldud 2. kategooria materjalist;  
ii) kalaõli või sulatatud rasvad, mis on saadud 3. kategooria mater ­
jalist, mida on töödeldud, kasutades  
— 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodit või  
— 1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. töötlemismeetodit, kui tegu on 
kalaõlist saadud materjaliga;  
iii) kalaõli või sulatatud rasv, mis on toodetud määruse (EÜ) 
nr 853/2004 III lisa vastavalt VIII või XII jao kohaselt.  ▼M1 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 56
 
b) Hüdrolüüsiks ei või kasutada 1. kategooria materjalist saadud 
sulatatud rasva.  
2. Töötlemismeetod  
a) Sulatatud rasv peab olema läbinud eeltöötluse, mis koosneb  
i) tsentrifuugitud materjali pleegitamisest läbi savifiltri juhtimise 
teel; 
ii) lahustumatute lisaainete eemaldamisest filtreerimise teel.  
b) Eeltöödeldud materjal peab läbima mitme-etapilise katalüütilise prot ­
sessi, mis koosneb hüdro-desoksügeenimisetapist, millele järgneb 
isomeeride moodustumise etapp.  
Materjale tuleb töödelda vähemalt 20 minutit 20 baarise rõhu all 
temperatuuril vähemalt 250 °C.  
▼M9 
K. Kalamaterjali sileerimine  
1. Algmaterjal  
Selle töötlemismeetodi jaoks võib kasutada ainult järgmisi veeloo ­
madest saadud kõrvalsaadusi:  
a) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punkti f alapunktides i ja iii 
osutatud 2. kategooria materjal;  
b) 3. kategooria materjal.  
2. Töötlemismeetod  
2.1. Töödeldavad materjalid tuleb koguda vesiviljelus- ja toidutöötlemis ­
ettevõtetest iga päev ja põhjendamatu viivituseta, purustatult või 
tükeldatult, ning sileerida seejärel pH-l kuni 4 sipelghappe või 
muu söödaalaste õigusaktide kohaselt heakskiidetud orgaanilise 
happega. Saadav kalasilo peab olema happelises keskkonnas endo ­
geensete ensüümide poolt vedeldatud veeloomade osade emulsioon. 
Veeloomade valgud tuleb ensüümide ja happega muuta väikse ­
mateks lahustuvateks osadeks, et vältida riknemist mikroobide 
toimel. Sileeritud materjal transporditakse töötlemisettevõttesse.  
2.2. Töötlemisettevõttes tuleb veeloomade sileeritud materjal toru kaudu 
juhtida suletud mahutisse. Enne kuumtöötlemist peab inkubeeri ­
misaeg olema vähemalt 24 tundi, kusjuures pH väärtus võib olla 
kuni 4. Enne kui veeloomade silo saab kuumtöödelda, peab selle pH 
väärtus olema kuni 4 ning pärast ettevõttes filtreerimist või leotamist 
peab osakeste suurus olema alla 10 mm. Töötlemise ajal tuleb seda 
eelsoojendada temperatuurini üle 85 °C ning seejärel inkubeerida 
isoleeritud konteineris nii, et temperatuur on 25 minutit 85 °C 
kogu kalamaterjali ulatuses. Töötlemine peab toimuma suletud toot ­
misliinil, kus on mahutid ja torustik.  
2.3. Enne loa andmist peab pädev asutus hindama ettevõtja alalist 
kirjalikku korda, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 29 lõigetes 1–3.  ▼M1 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 57
 
L. Mitmeastmeline katalüütiline vesiniktöötlus taastuvkütuse tootmiseks  
1. Algmaterjal  
Selleks protsessiks võib kasutada ainult järgmisi materjale:  
a) sulatatud rasvad, mis on saadud 1. töötlemismeetodi (rõhu all ster ­
iliseerimine) kohaselt töödeldud 1. kategooria materjalist;  
b) sulatatud rasvad ja kalaõli, mis vastavad käesoleva jao punkti J 
alapunkti 1 alapunktile a.  
2. Töötlemisviis  
a) Sulatatud rasv peab läbima eeltöötluse, mis hõlmab vähemalt algma ­
terjali (sh sulatatud rasvade) töötlemist happega aktiivsavi juures ­
olekul, misjärel eemaldatakse filtreerimisega kasutatud aktiivsavi ja 
lahustumatud lisandid.  
Enne sellist töötlemist võib sulatatud rasvast eraldada vaikained ja 
fosfolipiidid happe ja/või leelise lahusega, et seejärel eemaldada 
eraldunud tahke aine tsentrifuugimise teel.  
b) Eeltöödeldud materjal peab läbima vesiniktöötluse, mis hõlmab kata ­
lüütilise vesiniktöötluse ja eraldusetappe, millele järgneb 
isomerisatsioonietapp.  
Materjale tuleb töödelda vähemalt 20 minutit 30 baarise rõhu all 
temperatuuril vähemalt 265 °C.  
▼B 
3. jagu  
Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kõrvaldamine ja kasutamine  
1. Tooted, mis on saadud:  
a) 1. kategooria materjali töötlemisest:  
i) kõrvaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 12 
punktidega a või b;  
ii) kõrvaldatakse tunnustatud prügilasse ladestamise teel;  
▼M4 
iii) muundatakse biogaasiks. Sellisel juhul tuleb käärimisjäägid 
kõrvaldada vastavalt alapunktidele i või ii, välja arvatud siis, kui 
materjal on saadud töötlemisel kooskõlas punkti 2 alapunktiga a või 
b, kui jääke on võimalik kasutada vastavalt vajadusele kooskõlas 
punkti 2 alapunktis a või punkti 2 alapunkti b alapunktis iii 
kehtestatud tingimustega; või  
▼B 
iv) töödeldakse rasva derivaatideks, mida ei kasutata söödaks;  
b) 2. või 3. kategooria materjali töötlemisest:  
▼M4 
i) kõrvaldatakse punkti 1 alapunkti a alapunkti i või ii kohaselt, ilma 
eelneva töötluseta või pärast töötlemist, nagu on sätestatud 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punktides a ja b ja 
artikli 14 punktides a ja b;  
▼B 
ii) töödeldakse rasva derivaatideks, mida ei kasutata söödaks;  ▼M13  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 58
 
iii) kasutatakse orgaanilise väetisena või mullaparandusainena või  
iv) kompostitakse või muundatakse biogaasiks.  
2. Materjale, mis on saadud:  
a) 2. jao punktis A määratletud leeliselise hüdrolüüsi teel, võib töödelda 
biogaasijaamas ja seejärel põletada kiiresti vähemalt temperatuuril 
900 °C, millele järgneb kiire jahutamine; kui algmaterjaliks on 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktides a ja b osutatud 
materjal, toimub biogaasiks muundamine töötlemisega samas tege ­
vuskohas ning suletud süsteemis;  
b) biodiislikütuse tootmise teel:  
i) võib piiranguteta kasutada kütusena, kui tegu on biodiislikütusega 
või biodiislikütuse destilleerimise jääkidega, nagu on sätestatud 
käesolevas määruses (tootmisahela lõpp-punkt);  
▼M4 
ii) võib kasutada otse maapinnale laotamiseks või maapinnale laota ­
tavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmiseks, kui 
tegu on kaaliumsulfaadiga;  
iii) 1. kategooria ja 2. kategooria materjalist saadud glütseriini puhul, 
mis on saadud III peatükis sätestatud 1. töötlemismeetodiga 1. või 2. 
kategooria materjalist,  
— kasutada tehnilisel otstarbel,  
— muundada biogaasiks, mispuhul võib käärimisjäägid laotada 
maapinnale tootjaliikmesriigi territooriumil vastavalt pädeva 
asutuse otsusele, või  
— kasutada denitrifikatsiooniks reoveepuhastusjaamas, mispuhul 
võib jäägid laotada maapinnale vastavalt nõukogu direktiivile 
91/271/EMÜ (  1 ); 
iv) 3. kategooria materjalist saadud glütseriini puhul:  
— kasutada tehnilisel otstarbel,  
— muundada biogaasiks, mispuhul võib käärimisjäägid laotada 
maapinnale, või  
— kasutada söödana eeldusel, et glütseriin ei ole saadud 3. 
kategooria materjalist, millele osutatakse määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 10 punktides n, o ja p.  
▼M1 
c) taastuvkütuse tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi 
teel 
i) võib piiranguteta kasutada kütusena, kui tegu on protsessi tule ­
musena saadud bensiini ja muu kütusega, nagu on sätestatud 
käesolevas määruses (tootmisahela lõpp-punkt);  
ii) võib juhul, kui tegu on pleegitamisel kasutatud saviga ja 2.jao punkti 
J alapunkti 2 alapunktis a osutatud eeltöötlusprotsessis tekkinud 
settega:  
— kõrvaldada põletamise või koospõletamise teel;  
— muundada biogaasiks,  
— kompostida või kasutada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 36 
punkti a alapunktis i osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
toodete tootmiseks;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 59  
( 1 ) EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40.
 d) lubjaga töötlemise läbinud sea- ja kodulinnusõnniku segu võib laotada 
maapinnale kui töödeldud sõnnikut;  
e) Kalamaterjali sileerimise teel saadud lõpptoodet võib:  
i) 2. kategooria materjali puhul kasutada määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 13 punktides a–d ja g–i osutatud otstarvetel ilma edasise 
töötlemiseta või sama määruse artiklis 18 või artikli 36 punkti a 
alapunktis ii osutatud loomade söödana või  
ii) 3. kategooria materjali puhul kasutada määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artiklis 14 osutatud otstarvetel;  
▼M13  
f) taastuvkütuse tootmise mitmeastmeline katalüütiline vesiniktöötlus võib 
olla: 
i) protsessi tulemusel saadud taastuvdiisli, taastuva reaktiivkütuse, taas ­
tuvpropaani ja taastuvbensiini puhul võib neid käesoleva määruse 
alusel piiranguteta kasutada kütusena (tootmisahela lõpp-punkt);  
ii) 2. jao punkti L alapunkti 2 alapunktis a osutatud eeltöötlemise tule ­
musena saadud vaigusade ja kasutatud aktiivsavi puhul  
— kõrvaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 12 
punktidega a või b;  
— kõrvaldatakse ladestamisega tunnustatud prügilasse;  
— muundatakse biogaasiks tingimusel, et muundamisel tekkivad 
käärimisjäägid kõrvaldatakse põletamise, koospõletamise või 
tunnustatud prügilasse ladestamise teel.  
— kasutatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 36 punkti a 
alapunktis i osutatud tehnilisel otstarbel.  
▼M4 
3. Käesoleva jao kohaselt töödeldud loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
jäätmed, näiteks setted, filtrisisu, tuhk ja käärimisjäägid, välja arvatud 
punktis 2 nimetatud loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted, 
hävitatakse kooskõlas käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) 
nr 1069/2009.  ▼M9 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 60
 
V LISA  
LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE JA NENDEST SAADUD TOODETE 
BIOGAASIKS MUUNDAMINE JA KOMPOSTIMINE  
I PEATÜKK  
NÕUDED BIOGAASI- JA KOMPOSTIMISJAAMADELE  
1. jagu  
Biogaasijaamad  
1. Biogaasijaamadel peab olema pastöriseerimise / hügieeniliseks muutmise 
seade, mille loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted, mis on 
enne seadmesse panemist peenestatud kuni 12 mm suurusteks osakesteks, 
tingimata läbivad ja millel on:  
a) jälgimisseadised, millega saab kindlaks teha, et temperatuur on tunni aja 
jooksul 70 °C;  
b) salvestusseadmed alapunktis a osutatud mõõtetulemuste pidevaks regis ­
treerimiseks ning  
c) süsteem, mis hoiab ära ebapiisava kuumutamise.  
2. Erandina punktist 1 ei ole pastöriseerimise / hügieeniliseks muutmise seade 
kohustuslik biogaasijaamas, mis muundab ainult:  
a) 2. kategooria materjali, mida on töödeldud IV lisa III peatükis sätestatud 
1. töötlemismeetodi järgi;  
b) 3. kategooria materjali, mida on töödeldud IV lisa III peatükis sätestatud 
1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodi järgi, või veeloomadest saadud 
materjali, mida on töödeldud samas nimetatud 1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. 
töötlemismeetodi järgi;  
c) 3. kategooria materjali, mis on läbinud pastöriseerimise või hügieeniliseks 
muutmise teises tunnustatud ettevõttes;  
▼M4 
d) loomseid kõrvalsaadusi, mida võib laotada maapinnale käesoleva määruse 
ja määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punkti f kohaselt töötlemata, kui 
pädeva asutuse hinnangul ei kaasne nendega raskete nakkushaiguste 
inimestele või loomadele ülekandumise ohtu;  
▼B 
e) loomseid kõrvalsaadusi, mis on läbinud leeliselise hüdrolüüsi, mis on 
sätestatud IV lisa IV peatüki 2. jao punktis A;  
f) alljärgnevaid loomseid kõrvalsaadusi, kui selleks on saadud pädevalt 
asutuselt luba:  
i) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis f osutatud loomsed 
kõrvalsaadused, mis on töödeldud vastavalt määruse (EÜ) 
nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punktile m, kui see on mõeldud kasuta ­
miseks muul otstarbel kui inimtoiduks;  
ii) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis g osutatud loomsed 
kõrvalsaadused; või  
iii) loomsed kõrvalsaadused, mis muundatakse biogaasiks, kui käärimis ­
jäägid seejärel kompostitakse või töödeldakse või kõrvaldatakse 
kooskõlas käesoleva määrusega.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 61
 
3. Kui biogaasijaam asub põllumajandusloomadega samas tegevuskohas või 
kõrvalasuvas tegevuskohas, aga kasutab mitte ainult neilt loomadelt saadud 
sõnnikut, piima või ternespiima, peab jaam loomapidamisalalt eemal asuma.  
Kaugus peab olema nii suur, et biogaasijaamast inimestele või loomadele 
ohtliku nakkushaiguse levimise risk ei oleks lubamatult suur.  
Kõikidel juhtudel peavad biogaasijaam ja loomad, samuti nende sööt ja 
allapanu olema täielikult eraldatud, vajaduse korral taraga.  
4. Igal biogaasijaamal peab olema oma labor või peab ta kasutama mõnda muud 
laborit. Laboris peavad olema vajalike analüüside tegemise vahendid ja labor 
peab olema pädeva asutuse poolt tunnustatud, rahvusvaheliste standardite 
kohaselt akrediteeritud või peab pädev asutus seda regulaarselt kontrollima.  
2. jagu  
Kompostimisjaamad  
1. Kompostimisjaamal peab olema suletud kompostimisreaktor või suletud ala, 
mille jaama saabuvad loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted 
tingimata läbivad ja mis on varustatud alljärgnevate seadmetega:  
a) seadmed temperatuuri muutuste jälgimiseks;  
b) salvestusseadmed alapunktis a nimetatud mõõtetulemuste (vajaduse korral 
pidevaks) registreerimiseks;  
c) asjakohane ohutussüsteem, et vältida ebapiisavat kuumutamist.  
2. Erandina punktist 1 võib lubada ka muud liiki kompostimissüsteeme, kui:  
a) neid hallatakse sellisel viisil, et kogu süsteemis olev materjal saavutab 
nõutavad aja- ja temperatuuriparameetrid; kõnealuseid parameetreid tuleb 
vajaduse korral pidevalt jälgida; või  
b) need muundavad ainult 1. jao punktis 2 osutatud materjale ja  
c) need vastavad kõikidele muudele käesolevas määruses sätestatud nõuetele.  
3. Kui kompostimisjaam asub põllumajandusloomadega samas tegevuskohas või 
kõrvalasuvas tegevuskohas, aga kasutab mitte ainult neilt loomadelt saadud 
sõnnikut, piima või ternespiima, peab jaam loomapidamisalalt eemal asuma.  
Kaugus peab olema nii suur, et kompostimisjaamast inimestele või loomadele 
ohtliku nakkushaiguse levimise risk ei oleks lubamatult suur.  
Kõikidel juhtudel peavad kompostimisjaam ja loomad, samuti nende sööt ja 
allapanu olema täielikult eraldatud, vajaduse korral taraga.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 62
 
4. Igal kompostimisjaamal peab olema oma labor või peab ta kasutama mõnda 
muud laborit. Laboris peavad olema vajalike analüüside tegemise vahendid ja 
labor peab olema pädeva asutuse poolt tunnustatud, rahvusvaheliste stan ­
dardite kohaselt akrediteeritud või peab pädev asutus seda regulaarselt 
kontrollima.  
II PEATÜKK  
HÜGIEENINÕUDED BIOGAASI- JA KOMPOSTIMISJAAMADELE  
1. Loomsed kõrvalsaadused tuleb pärast biogaasi- või kompostimisjaama 
saabumist töödelda võimalikult kiiresti. Kuni töötlemiseni tuleb neid nõuete ­
kohaselt ladustada.  
2. Töötlemata materjali veoks kasutatud konteinerid, mahutid ja veokid tuleb 
selleks ettenähtud kohas puhastada ja desinfitseerida.  
See koht peab paiknema või olema rajatud nii, et hoitaks ära töödeldud 
toodete saastumise oht.  
3. Tuleb järjekindlalt läbi viia lindude, näriliste, putukate ja muude kahjurite 
tõrjet.  
Selleks tuleb kasutada dokumenteeritud kahjuritõrjeprogrammi.  
4. Tööruumide kõikide osade jaoks tuleb kehtestada puhastamise kord ja see 
dokumenteerida. Puhastamiseks tuleb varuda asjakohased seadmed ja puhas ­
tusvahendid.  
5. Hügieenikontroll peab hõlmama keskkonna ja seadmete korralisi ülevaatusi. 
Kontrollkäikude ajakava ja tulemused tuleb dokumenteerida.  
6. Seadmeid ja sisseseadet tuleb hoida heas seisukorras ning mõõteriistu korra ­
päraste ajavahemike järel kaliibrida.  
7. Käärimisjääke ja komposti tuleb biogaasi- või kompostimisjaamas käidelda ja 
ladustada nii, et välditakse taassaastumist.  
III PEATÜKK  
MUUNDAMISPARAMEETRID  
1. jagu  
Standardsed muundamisparameetrid  
1. 3. kategooria materjal, mida kasutatakse pastöriseerimise / hügieeniliseks 
muutmise seadmega varustatud biogaasijaamas toorainena, peab vastama järg ­
mistele miinimumnõuetele:  
a) osakeste maksimumsuurus enne pastöriseerimise / hügieeniliseks 
muutmise seadmesse sisenemist: 12 mm;  
b) kogu materjali miinimumtemperatuur seadmes: 70 °C ja  
c) minimaalne töötlemisaeg ilma katkestusteta: 60 minutit.  
3. kategooria piima, piimapõhiseid tooteid, piimasaadusi, ternespiima ja 
ternespiimatooteid võib siiski pastöriseerimata / hügieeniliseks muutmata 
kasutada biogaasijaamas toorainena, kui pädeva asutuse arvates ei kaasne 
nendega mõne raske inimestele või loomadele nakkava haiguse levimise risk.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 63
 
Käesoleva punkti alapunktides b ja c nimetatud miinimumnõudeid kohal ­
datakse ka 2. kategooria materjali suhtes, mis viiakse biogaasijaama 
eelnevalt töötlemata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 
punkti e alapunktiga ii.  
2. 3. kategooria materjal, mida kasutatakse toorainena kompostimisjaamas, peab 
vastama järgmistele miinimumnõuetele:  
a) osakeste maksimumsuurus enne kompostimisreaktorisse panekut: 12 mm;  
b) kogu materjali miinimumtemperatuur reaktoris: 70 °C ja  
c) minimaalne töötlemisaeg ilma katkestusteta: 60 minutit.  
Käesoleva punkti alapunktides b ja c nimetatud miinimumnõudeid kohal ­
datakse ka 2. kategooria materjali suhtes, mis kompostitakse eelnevalt tööt ­
lemata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punkti e 
alapunktiga ii.  
2. jagu  
Biogaasi- ja kompostimisjaama alternatiivsed muundamisparameetrid  
1. Pädev asutus võib lubada kasutada muid parameetreid kui I peatüki 1. jao 
punktis 1 sätestatud parameetrid ja standardsed muundamisparameetrid, kui 
sellise kasutuse taotleja tõendab, et nende muude parameetritega tagatakse 
bioloogiliste riskide piisav vähendamine. Selline tõendamine hõlmab valid ­
eerimist, mis toimub järgmiste nõuete kohaselt:  
a) võimalike ohtude (sealhulgas sisendmaterjali mõju) määratlemine ja 
analüüs, mille aluseks on muundamistingimuste ja -parameetrite täielik 
kirjeldus;  
b) riskianalüüs, milles hinnatakse alapunktis a osutatud konkreetsete muun ­
damistingimuste tegelikku saavutamist nii tavalistes kui ka ebatüüpilistes 
tingimustes;  
c) kavandatud protsessi valideerimine, mille käigus mõõdetakse elujõulisuse/ ­
nakkavuse vähenemist:  
i) sisetekkeliste indikaatororganismide puhul protsessi kestel, kui:  
— indikaatorit esineb kogu tooraines suurtes kogustes;  
— indikaator ei ole muundamisprotsessi surmavate aspektide suhtes 
vähem kuumakindel, aga ka mitte märkimisväärselt kuumakindlam 
kui haigusetekitajad, mille jälgimiseks seda kasutatakse;  
— indikaatorit on suhteliselt lihtne kvantifitseerida, identifitseerida ja 
kinnitada; või  
ii) põhjalikult kirjeldatud katseorganismi või viiruse puhul kokkupuu ­
teajal, kui see lisatakse algmaterjali sobivas katsekehas;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 64
 
d) alapunktis c nimetatud kavandatud protsessi valideerimine peab näitama, 
et protsessiga saavutatav üldriski vähenemine on järgmine:  
i) termiliste ja keemiliste protsesside puhul:  
— bakterite  Enterococcus faecalis  või Salmonella senftenberg  (775W, 
H 2 S-negatiivne) määra vähenemine 5 log  10 võrra;  
— kuumakindlate viiruste puhul (näiteks parvoviirus) nakkavustiitri 
vähenemine vähemalt 3 log  10 võrra, kui neid peetakse asjaomaseks 
ohuks; ning  
ii) keemiliste protsesside puhul ka:  
— elujõulistes arenguetappides olevate vastupanuvõimeliste para ­
siitide, näiteks  ascaris sp.  munade arvu vähenemine vähemalt 
99,9 % (3 log  10 ) võrra;  
e) tervikliku kontrolliprogrammi kavandamine, mis sisaldab alapunktis c 
nimetatud protsessi toimimise järelevalve korda;  
f) meetmed, mille abil jaama käitamisel tagatakse kontrolliprogrammis 
kinnitatud asjakohaste protsessiparameetrite pidev järelevalve.  
Biogaasi- või kompostimisjaamas ning muudes kriitilistes kontroll ­
punktides kasutatavad asjakohaste protsessiparameetrite andmed tuleb 
registreerida ja säilitada nii, et omanik, käitaja või nende esindaja ning 
pädev asutus saaksid teostada jaama töö järelevalvet.  
Ettevõtja peab need andmed pädeva asutuse vastava nõudmise korral talle 
kättesaadavaks tegema. Käesoleva punkti alusel loa saanud protsessi 
käsitlev teave tuleb komisjoni vastava nõudmise korral talle kättesaa ­
davaks teha.  
2. Erandina punktist 1 võib pädev asutus, kuni määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 15 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud eeskirjad ei ole veel vastu 
võetud, lubada kasutada muid nõudeid kui käesolevas peatükis sätestatud, kui 
need tagavad haigusetekitajate samaväärse vähendamise:  
a) toidujäätmete puhul, mida kasutatakse biogaasi- või kompostimisjaamas 
ainsa loomse kõrvalsaadusena; ning  
b) toidujäätmete ja järgmiste materjalide segude puhul:  
i) sõnnik;  
ii) seedetrakti sisu, mis on seedetraktist eemaldatud;  
iii) piim;  
iv) piimapõhised tooted;  
v) piimasaadused;  
vi) ternespiim;  
vii) ternespiimatooted;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 65
 
viii) munad;  
ix) munatooted;  
▼M9 
x) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis f osutatud loomsed 
kõrvalsaadused, mis on läbinud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 
lõike 1 punktis m nimetatud töötluse;  
xi) punkti 2 alapunktis b nimetatud loomsete kõrvalsaaduste ja mitte ­
loomsete kõrvalsaaduste segu.  
▼B 
3. Kui punkti 2 alapunktis b osutatud materjalid või määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 10 punktis g osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted on 
ainus loomset päritolu algmaterjal, mida biogaasi- või kompostimisjaamas 
töödeldakse, võib pädev asutus lubada kasutada erinõudeid, mis ei ole 
käesolevas peatükis sätestatud nõuded, kui:  
a) ta leiab, et nendega ei kaasne mõne raske inimestele või loomadele 
nakkava haiguse levimise riski;  
▼M9 
b) ta leiab, et käärimisjäägid või kompost on töötlemata materjal, ja kohustab 
ettevõtjaid neid käitlema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 või 
käesoleva määrusega ning toidujäätmetest saadud komposti või käärimis ­
jääkide puhul neid taaskasutama või kõrvaldama kooskõlas keskkon ­
naalaste õigusaktidega.  
▼B 
4. Käitajad võivad turule lasta käärimisjääke ja komposti, mis on toodetud 
pädeva asutuse lubatud parameetrite kohaselt:  
a) kooskõlas punktiga 1;  
b) kooskõlas punktidega 2 ja 3 ainult selles liikmesriigis, kus nende para ­
meetrite kasutamiseks on luba saadud.  
3. jagu  
Normid käärimisjääkide ja komposti kohta  
1. a) Protsessi jälgimiseks muundamise ajal või kohe pärast seda biogaasi ­
jaamas käärimisjääkidest või kompostimisjaamas kompostist võetud repre ­
sentatiivseid proovid peavad vastama järgmistele normidele:  
kolibakterid: n = 5, c = 1, m = 1 000, M = 5 000 1 grammis  
või 
enterokokid: n = 5, c = 1, m = 1 000, M = 5 000 1 grammis  
ning 
b) ladustamiskohas või sealt väljaviimisel käärimisjääkidest või kompostist 
võetud representatiivsed proovid peavad vastama järgmistele normidele:  
salmonella: puudub 25 grammis; n = 5, c = 0, m = 0, M = 0,  
punktis a ja b on:  
n = analüüsitavate proovide arv;  
m = bakterite arvu väärtuslävi; tulemus on rahuldav, kui bakterite arv kogu 
valimis ei ületa näitajat m;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 66
 
M = bakterite arvu maksimumväärtus; tulemus on ebarahuldav, kui bakterite 
arv ühes või mitmes proovis on võrdne näitajaga M või sellest suurem; 
ning 
c = nende proovide arv, milles bakterite arv võib jääda näitajate m ja M 
vahele; proovid on siiski rahuldavad, kui teiste proovide bakterite arv 
on võrdne näitajaga m või sellest väiksem.  
▼M10  
2. Muud kui 2. jao punkti 3 alapunktis b osutatud käärimisjäägid või kompost, 
mis ei vasta käesolevas jaos sätestatud nõuetele, saadetakse uuesti biogaasiks 
muundamisele või kompostimisele, ja salmonella esinemise korral see 
käideldakse või kõrvaldatakse pädeva asutuse kehtestatud juhiste kohaselt.  
▼M1 
3. Kui loomseid kõrvalsaadusi muundatakse biogaasiks või kompostitakse koos 
mitteloomset päritolu materjalidega, võib pädev asutus lubada käitajatel võtta 
nendest saadustest enne nende segamist mitteloomset päritolu materjalidega, 
representatiivseid proove kas pärast I peatüki 1 jao punkti 1 alapunkti a 
kohast pastöriseerimist või 2. jao punkti 1 kohast kompostimist, et kontrollida 
loomsete kõrvalsaaduste muundamise või kompostimise tõhusust.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 67
 
VI LISA  
TEADUSTÖÖ, SÖÖTMISE NING KOGUMISE JA KÕRVALDAMISE 
ERIEESKIRJAD  
I PEATÜKK  
ERIEESKIRJAD TEADUSTÖÖS JA MUUL OTSTARBEL 
KASUTATAVATE PROOVIDE KOHTA  
1. jagu  
Teadustöös ja diagnostikas kasutatavad proovid  
1. Ettevõtjad tagavad, et teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide 
saadetistega on kaasas kaubadokument, mis peab sisaldama järgmist teavet:  
a) materjali kirjeldus ja loomaliik, millest see on saadud;  
b) materjali kategooria;  
c) materjali kogus;  
d) materjali päritolukoht ja lähetamiskoht;  
e) saatja nimi ja aadress;  
f) vastuvõtja ja/või kasutaja nimi ja aadress.  
2. Teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide käitlejad võtavad kõik 
vajalikud meetmed inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku välti ­
miseks nende kontrolli all olevate materjalide käitlemise ajal, eelkõige 
järgivad nad head laboritava.  
3. Teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide hilisem kasutamine 
otstarbel, mida ei ole nimetatud I lisa punktis 38, on keelatud.  
4. Kui teadustöös ja diagnostikas kasutatavaid proove või nende kasutamisest 
saadud tooteid ei säilitata võrdlusalusena, kõrvaldatakse need:  
a) jäätmetena põletamise või koospõletamise teel;  
b) töödeldes neid vähemalt auruautoklaavide tarvis valideeritud meetodiga (  1 ) 
samaväärsetel tingimustel ja kõrvaldades need seejärel jäätmete või 
reoveena kooskõlas liidu õigusaktidega, kui tegu on määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 8 punkti a alapunktis iv, artikli 8 punktides c ja d, 
artiklis 9 ja artiklis 10 osutatud loomsete kõrvalsaadustega või nendest 
saadud toodetega, mis on osa rakukultuurist, laborikomplektist või 
-proovist;  
c) töödeldes rõhu all steriliseerimise teel ja seejärel kõrvaldades või 
kasutades vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitele 12, 13 ja 14.  
5. Teadustöös ja diagnostikas kasutatavaid proove käitlevad kasutajad peavad 
selliste proovide saadetiste kohta registrit.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 68  
( 1 ) CEN TC/102 Sterilisaatorid meditsiiniliseks otstarbeks – EN 285:2006 + A2:2009 Ster ­
iliseerimine. Aurusterilisaatorid. Suured sterilisaatorid. Viide avaldatud ELT C 293, 
2.12.2009, lk 39.
 Registrisse kantakse punktis 1 osutatud teave ning proovide ja nendest saadud 
toodete kõrvaldamise kuupäev ja viis.  
6. Erandina punktidest 1, 4 ja 5 võib pädev asutus anda nõusoleku teadustöös ja 
diagnostikas haridusotstarbel kasutatavate proovide käitlemiseks ja kõrvalda ­
miseks ka muudel tingimustel, mis hoiavad ära lubamatud riskid inimeste või 
loomade tervisele.  
2. jagu  
Kaubanäidised ja eksponaadid  
1. Kaubanäidiseid ja eksponaate võib transportida, kasutada ja kõrvaldada 
üksnes kooskõlas 1. jao punktidega 1–4 ja 6.  
2. Kui kaubanäidiseid ei säilitata võrdlusmaterjalina, toimitakse nendega pärast 
konkreetseid uuringuid või analüüse järgmisel viisil:  
a) need saadetakse tagasi päritoluliikmesriiki;  
b) need saadetakse teise liikmesriiki või kolmandasse riiki, kui sihtriigi (liik ­
mesriigi või kolmanda riigi) pädev asutus on selleks enne loa andnud; või  
c) need kõrvaldatakse või võetakse kasutusele vastavalt määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artiklitele 12, 13 ja 14.  
3. Eksponaadid saadetakse pärast näitust või kunstilist tegevust tagasi päritolu ­
liikmesriiki või saadetakse edasi või kõrvaldatakse punkti 2 kohaselt.  
II PEATÜKK  
SÖÖTMISE ERIEESKIRJAD  
1. jagu  
Üldnõuded  
▼M4 
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 18 lõikes 1 osutatud 2. ja 3. kategooria 
materjale võib sööta kõnealuse artikli lõike 1 punktides a, b, d, f, g ja h 
osutatud loomadele, kui lisaks selle määruse artikli 18 lõike 1 kohaselt pädeva 
asutuse poolt kehtestatud tingimustele täidetakse vähemalt järgmisi tingimusi:  
▼B 
1. Loomsed kõrvalsaadused transporditakse kasutajatele või kogumiskeskustesse 
kooskõlas VIII lisa I peatüki 1. ja 3. jaoga.  
2. Kogumiskeskused registreeritakse pädevas asutuses, kui:  
a) nad vastavad vahetoiminguid tegevate ettevõtete kohta IX lisa II peatükis 
kehtestatud nõuetele ja  
b) neil on nõuetekohased rajatised kasutamata jäänud materjali hävitamiseks 
või nad saadavad selle tunnustatud töötlemisettevõttesse või tunnustatud 
jäätmepõletus- või koospõletustehasesse.  
3. Liikmesriigid võivad lubada kasutada 2. kategooria materjali töötlevat 
ettevõtet kogumiskeskusena.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 69
 
4. Kogumiskeskustes, kust tarnitakse lõpptarbijatele materjali, mis ei ole veeloo ­
madest või veeselgrootutest pärinevad loomsed kõrvalsaadused, peavad ette ­
võtjad tagama, et materjal läbib ühe järgmistest töötlusviisidest:  
a) denatureerimine värvainelahusega; see peab olema nii tugev, et värvaine 
oleks töödeldud materjalil selgesti näha, ei kaoks materjali külmutamisel 
või jahutamisel; kõikide materjalitükkide kogu pind peab saama kaetud 
sellise lahusega; selleks kastetakse materjal üleni lahusesse, pihustatakse 
materjalile lahust või kantakse materjalile lahust muul viisil;  
b) steriliseerimine materjali rõhu all aurutades või keetes, kuni kõik mater ­
jalitükid on läbi keenud; või  
c) mõni muu selle pädeva asutuse, kelle pädevuse alla ettevõtja kuulub, 
heakskiidetud käitlemis- või töötlemisviis.  
2. jagu  
Teatavate liikide söötmine söötmiskohtades  
1. Pädev asutus võib lubada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 18 lõike 2 
punktis b osutatud 1. kategooria materjali kasutada järgmiste ohustatud või 
kaitsealuste liikide söötmiseks söötmiskohtades, kui on täidetud järgmised 
tingimused:  
a) materjaliga tuleb sööta:  
▼M9 
i) järgmistesse liikidesse kuuluvaid raipetoidulisi linde järgmistes 
liikmesriikides:  
Riigikood  Liikmesriik  Loomaliik  
Kohalik nimetus  Ladinakeelne nimetus  
BG Bulgaaria  habekotkas 
raisakotkas 
raipekotkas 
kaeluskotkas 
kaljukotkas 
kääpakotkas 
merikotkas 
must-harksaba 
puna-harksaba  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Aquila heliaca 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
EL Kreeka  habekotkas 
raisakotkas 
raipekotkas 
kaeluskotkas 
kaljukotkas 
kääpakotkas 
merikotkas 
must-harksaba  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Aquila heliaca 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 70
 
Riigikood  Liikmesriik  Loomaliik  
Kohalik nimetus  Ladinakeelne nimetus  
ES Hispaania  habekotkas 
raisakotkas 
raipekotkas 
kaeluskotkas 
kaljukotkas 
Ibeeria 
kääpakotkas 
must-harksaba 
puna-harksaba  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Aquila adalberti 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
FR Prantsusmaa  habekotkas 
raisakotkas 
raipekotkas 
kaeluskotkas 
kaljukotkas 
merikotkas 
must-harksaba 
puna-harksaba  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
HR Horvaatia  habekotkas 
raisakotkas 
raipekotkas 
kaeluskotkas  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus  
IT Itaalia  habekotkas 
raisakotkas 
raipekotkas 
kaeluskotkas 
kaljukotkas 
must-harksaba 
puna-harksaba  Gypaetus barbatus 
Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
CY Küpros  raisakotkas 
kaeluskotkas  Aegypius monachus 
Gyps fulvus  
PT Portugal  raisakotkas 
raipekotkas 
kaeluskotkas 
kaljukotkas  Aegypius monachus 
Neophron percnopterus 
Gyps fulvus 
Aquila chrysaetos  
SK Slovakkia  kaljukotkas 
kääpakotkas 
merikotkas 
must-harksaba 
puna-harksaba  Aquila chrysaetos 
Aquila heliaca 
Haliaeetus albicilla 
Milvus migrans 
Milvus milvus  
▼B 
ii) mõnd direktiivi 92/43/EMÜ II lisas loetletud kiskjaliste seltsi 
kuuluvatest liikidest selle direktiivi alusel loodud erikaitsealadel või  ▼M9 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 71
 
iii) mõnd direktiivi 2009/147/EÜ I lisas loetletud pistrikuliste või kakuliste 
seltsi kuuluvatest liikidest selle direktiivi alusel loodud erikaitsealadel;  
b) pädev asutus on söötmiskoha eest vastutavale isikule andnud selleks loa.  
Pädev asutus annab selleks loa, kui:  
i) söötmist ei kasutata määratletud riskiteguriga materjali või sellist 
materjali sisaldavate TSE riskiga hädatapetud mäletsejaliste kõrval ­
damise alternatiivina;  
ii) kasutatakse määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud asjakohast TSEde 
järelevalve süsteemi, mis hõlmab regulaarset proovide võtmist ja labori ­
kontrolli TSE suhtes;  
c) pädev asutus peab tagama kooskõlastatuse kõikide teiste pädevate 
asutustega, kelle ülesanne on teostada loaga kehtestatud nõuete täitmise 
järelevalvet;  
d) pädev asutus peab asjaomase liigi ja selle elupaiga konkreetse olukorra 
hindamise alusel olema veendunud, et liigi kaitsestaatus paraneb;  
e) pädeva asutuse väljastatud luba:  
i) peab sisaldama asjaomase liigi nimetust;  
ii) peab sisaldama söötmiskoha geograafilise asukoha üksikasjalikku 
kirjeldust ja  
iii) tuleb peatada kohe, kui:  
— kahtlustatakse või on tõendatud, et söögikoht on seotud TSE 
levikuga; peatamine kehtib seni, kuni selline risk on välistatud; või  
— mõnd käesolevas määruses sätestatud eeskirja ei järgita;  
f) söötmise eest vastutav isik:  
i) eraldab söötmiseks ala, mis on suletud ja kuhu pääsevad ainult 
kaitstava liigi loomad; vajaduse korral ümbritseb selle taraga või 
eraldab selle muul viisil, mis sobib liigi loomuliku toitumisviisiga;  
ii) tagab, et määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa või asjakohasel juhul selle 
määruse artikli 6 lõike 1b teise lõigu alusel vastu võetud otsuse 
kohaselt teostatava TSE järelevalvekava raames söödaks ettenähtud 
sobivatest veisekehadest ning vähemalt 4 % sobivatest lammaste ja 
kodukitsede kehadest enne nende söödaks kasutamist võetavad 
proovid annavad TSE suhtes negatiivse tulemuse; ning  
iii) registreerib ja säilitab vähemalt järgmised andmed: söötmiseks 
kasutatud loomakehade arv, laad, hinnanguline kaal ja päritolu, 
samuti söötmise kuupäev ja koht ning vajaduse korral TSE proovide 
tulemused.  
2. Kui liikmesriik taotleb komisjonilt enda lisamist punkti 1 alapunktis a esitatud 
nimekirja, esitab ta:  
a) üksikasjaliku põhjenduse, miks tuleks nimekirja lisada teatavad selles liik ­
mesriigis elavad raipetoidulised linnud, lisades selgituse, miks selliseid 
linde on vaja sööta 2. ja 3. kategooria materjali asemel 1. kategooria 
materjaliga;  
b) selgituse meetmete kohta, mida võetakse, et tagada punktis 1 sätestatud 
nõuete täitmine.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 72
 
3. jagu  
Metsloomade söötmine väljaspool söötmiskohti  
Pädev asutus võib lubada sellise 1. kategooria materjali, mis koosneb surnud 
loomade tervetest kehadest või kehaosadest, mis sisaldavad määratletud riskite ­
guriga materjali, kasutada söötmiseks väljaspool söötmiskohti 2. jao punkti 1 
alapunktis a nimetatud metsloomadele (kui see on asjakohane, surnud loomi 
kokku kogumata), kui on täidetud järgmised tingimused:  
1. pädev asutus peab asjaomase liigi ja selle elupaiga konkreetse olukorra 
hindamise alusel olema veendunud, et liigi kaitsestaatus paraneb;  
2. pädev asutus peab loas määratlema põllumajandusettevõtted või karjad 
geograafilise ala piires, kus metsloomade söötmine toimub, tagades 
järgmiste tingimuste täitmise:  
a) söötmisala ei tohi ulatuda intensiivse karjapidamise alale;  
b) söötmisalal asuvate põllumajandusettevõtete või karjade põllumajan ­
dusloomi peab regulaarselt jälgima ametlik veterinaararst, kes kontrollib 
TSE ja inimestele või loomadele nakkavate haiguste esinemist;  
c) söötmine tuleb lõpetada kohe, kui:  
i) kahtlustatakse või on tõendeid, et põllumajandusettevõte või kari on 
seotud TSE levikuga; keeld kehtib seni, kuni selline risk välistatud;  
ii) kahtlustatakse või on tõendeid, et põllumajandusettevõttes või karjas 
on inimestele või loomadele ohtlik raske nakkushaigus; keeld kehtib 
seni, kuni selline risk on välistatud; või  
iii) mõnd käesolevas määruses sätestatud eeskirja ei järgita;  
d) pädev asutus peab loas märkima:  
i) sobivad meetmed, millega hoida ära TSE või nakkushaiguste levik 
surnud loomadelt inimestele või teistele loomadele, näiteks meetmed, 
mis on seotud kaitsealuse liigi toitumisviisiga, hooajaliste söötmispiir ­
angutega, põllumajandusloomade liikumispiirangutega, või muud 
meetmed, millega ohjatakse võimalikku inimestele või loomadele 
nakkava haiguse leviku ohtu, näiteks meetmed, mis on seotud nende 
loomadega, kes liiguvad söötmisalal, aga keda loomsete kõrvalsaa ­
dustega ei söödeta;  
ii) söötmisel abiks olevate või põllumajandusloomade eest vastutavate 
füüsiliste või juriidiliste isikute alapunktis i nimetatud meetmetega 
seotud kohustused söötmisalal;  
iii) tingimused määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 53 osutatud karistuste 
kohaldamiseks, kui käesoleva punkti d alapunktis ii nimetatud isikud 
rikuvad alapunktis i nimetatud meetmeid;  
e) kui söötmine toimub surnud loomi enne kokku kogumata, tuleb teha sööt ­
misalal olevate põllumajandusloomade tõenäolise suremuse ja mets ­
loomade tõenäolise söödavajaduse hinnang, mis võetakse aluseks 
haiguste leviku riski hindamisel.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 73
 
4. jagu  
Loomaaialoomade söötmine 1. kategooria materjaliga  
Pädev asutus võib lubada kasutada sellist 1. kategooria materjali, mis koosneb 
surnud loomade tervetest kehadest või kehaosadest, mis sisaldavad määratletud 
riskiteguriga materjali, ja loomaaialoomadest saadud materjali söötmiseks 
loomaaialoomadele, kui on täidetud järgmised tingimused:  
a) pädev asutus peab olema andnud söötmise eest vastutavale isikule selleks loa. 
Pädev asutus annab loa, kui:  
i) söötmist ei kasutata määratletud riskiteguriga materjalide või seda 
sisaldavate TSE riskiga hädatapetud mäletsejaliste kõrvaldamise alter ­
natiivina;  
ii) kui on tegu 1. kategooria materjaliga, mis koosneb määratletud riskite ­
guriga surnud veislaste tervetest kehadest või kehaosadest, kasutatakse 
määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud sobivat TSEde järelevalve 
süsteemi, mis hõlmab regulaarset proovide võtmist ja laborikontrolli 
TSEde suhtes;  
b) pädeva asutuse väljastatud luba tuleb peatada kohe, kui:  
i) kahtlustatakse või on tõendatud, et loomaaed on seotud TSEde levikuga; 
peatamine kehtib seni, kuni selline risk on välistatud; või  
ii) mõnd käesolevas määruses sätestatud eeskirja ei järgita;  
c) söötmise eest vastutav isik:  
i) hoiab söötmiseks kasutatavat materjali ja söödab loomi suletud ja 
tarastatud alal, et sellisele söödale ei oleks juurdepääsu ühelgi teisel liha ­
toidulisel loomal peale loomaaialoomade, kelle söötmiseks on saadud 
luba;  
ii) tagab, et määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa või asjakohasel juhul 
nimetatud määruse artikli 6 lõike 1b teise lõigu järgi vastu võetud 
otsuse kohaselt toimuv TSE järelevalve hõlmaks söötmiseks ettenähtud 
mäletsejalisi;  
iii) registreerib ja säilitab vähemalt järgmised andmed: söötmiseks kasutatud 
loomakehade arv, laad, hinnanguline kaal, päritolu, TSE proovide 
tulemused ja söötmise kuupäevad.  
III PEATÜKK  
KOGUMISE JA KÕRVALDAMISE ERIEESKIRJAD  
1. jagu  
Loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise erieeskirjad  
1. Kui pädev asutus lubab loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamist kohapeal 
kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõike 1 punktidega a, b, c 
ja e, võib kõrvaldamine toimuda:  
a) põletamise või matmise teel kohas, kust need loomsed kõrvalsaadused 
pärit on;  
b) tunnustatud prügilasse ladestamise teel või  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 74
 
c) põletamise või matmise teel kohas, kus oht loomade ja inimese tervisele 
ning keskkonnale on minimaalne ja see koht asub piisavalt kaugel, võim ­
aldamaks pädeval asutusel ennetada ohtu loomade ja inimeste tervisele 
ning keskkonnale.  
2. Loomsete kõrvalsaaduste põletamine määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 
lõike 1 punktides b, c ja e osutatud kohtades peab toimuma järgmiselt:  
a) nõuetekohaselt ehitatud tuleriidal nii, et loomsed kõrvalsaadused muutuvad 
tuhaks;  
b) inimeste tervist ohtu seadmata;  
c) vältides selliste protsesside või meetodite kasutamist, mis võivad 
kahjustada keskkonda, eelkõige juhul, kui need võivad ohustada vett, 
õhku, pinnast, taimi ja loomi või tekitada müra või lõhna;  
d) põlemise tulemusena saadud tuhk kõrvaldatakse tunnustatud prügilasse 
ladestamise teel.  
3. Loomsete kõrvalsaaduste matmine määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõike 
1 punktides a, b, c ja e osutatud kohtades peab toimuma:  
a) sellisel viisil, mis välistab lihatoiduliste või kõigesööjate loomade juurde ­
pääsu;  
b) tunnustatud prügilasse või mujale, inimeste tervist ohtu seadmata ja 
kasutades protsesse või meetodeid, mis ei kahjusta keskkonda, eelkõige 
juhul, kui nendega võib kaasneda vett, õhku, pinnast, taimi ja loomi 
ohustav või müra või lõhn.  
4. Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõike 1 punktide a, b, c ja e kohaselt 
toimuva kõrvaldamise korral peab loomsete kõrvalsaaduste vedamine pärito ­
lukohast kõrvaldamiskohta toimuma järgmisel viisil:  
a) loomseid kõrvalsaadusi transporditakse turvalistes lekkekindlates mahutites 
või veokites;  
b) vajaduse korral kontrollib pädev asutus loomsete kõrvalsaaduste peale- ja 
mahalaadimist;  
c) veoki rattad desinfitseeritakse päritolukohast lahkumisel;  
d) kasutatud mahutid ja veokid puhastatakse ja desinfitseeritakse põhjalikult 
pärast loomsete kõrvalsaaduste mahalaadimist ning  
e) vajaduse korral tagatakse veokitele asjakohased saatemeeskonnad, lekke ­
kontroll ja kahekordsed katted.  
2. jagu  
Loomsete kõrvalsaaduste põletamine ja matmine kõrvalistel aladel  
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõikes 2 nimetatud maksimaalne protsent 
ei ole suurem kui:  
a) 10 % asjaomase liikmesriigi veisepopulatsioonist;  
b) 25 % asjaomase liikmesriigi lammaste ja kodukitsede populatsioonist;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 75
 
c) 10 % asjaomase liikmesriigi kodusigade populatsioonist ja  
d) protsent muu liigi populatsioonist, mille pädev asutus on määratlenud selle 
liigi loomade kohapealse matmise või põletamise teel kõrvaldamisest tuleneva 
inimeste ja loomade tervist ohtu seadvate riskide hindamise alusel.  
3. jagu  
Mesilaste ja mesinduse kõrvalsaaduste põletamine ja matmine  
Nagu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõike 1 punktis f on sätestatud, võib 
pädev asutus lubada mesilasi ja mesinduse kõrvalsaadusi kõrvaldada põletamise 
või matmise teel kohapeal, kui võetakse kõik vajalikud meetmed, et põletamine 
või matmine ei seaks ohtu loomade või inimeste tervist ega keskkonda.  
IV PEATÜKK  
MUUL VIISIL KÕRVALDAMINE  
Erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklist 14 võivad liikmesriigid lubada 
nimetatud määruse artikli 10 punktis f osutatud 3. kategooria materjali koguda, 
transportida ja kõrvaldada muul viisil kui põletamise või kohapealse matmise 
teel, kui:  
a) ettevõttes, kus materjali kogutakse, ei teki seda üle 20 kg nädalas (materjali 
päritoluliigist sõltumata);  
b) materjali kogutakse, transporditakse ja kõrvaldatakse nii, et hoitakse ära 
inimeste või loomade lubamatute terviseriskide levik;  
c) pädev asutus, tagamaks käesolevas jaos esitatud nõuete täitmist, kontrollib 
korrapäraselt ettevõtteid, kus materjali kogutakse, sealhulgas ka ettevõtjate 
säilitatavaid andmeid.  
▼M9 __________  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 76
 
VII LISA  
ALTERNATIIVMEETODITE KASUTAMISE TAOTLUSE STAN ­
DARDVORM  
I PEATÜKK  
Keelte kasutamise kord  
1. Loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kasutamise või kõrval ­
damise alternatiivmeetodite loa taotlus, mida on nimetatud määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artiklis 20, esitatakse Euroopa Liidu ühes ametlikus keeles, 
nagu on osutatud 1958. aasta määruse nr 1 artiklis 1.  
2. Huvitatud isikud, kes esitavad sellise taotluse muus keeles kui inglise keel, 
kontrollivad ja kinnitavad enne hindamist, kas nende taotluse tõlge, mille on 
teinud EFSA, on õige.  
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 20 lõikes 5 osutatud aega hakatakse 
arvestama siis, kui huvitatud isik on taotluse ametliku tõlke õigsust 
kinnitanud.  
II PEATÜKK  
Taotluse sisu  
▼M1 
1. Et EFSA saaks soovitud alternatiivmeetodi ohutust hinnata, peab taotlus 
sisaldama kogu vajalikku teavet, eelkõige kirjeldama:  
— loomsete kõrvalsaaduste kategooriaid, mida kõnealuse meetodiga on kavas 
töödelda,  
— kogu protsessi kulgu,  
— protsessiga kaasnevat inimeste ja loomade tervist ohustavat bioloogilist 
riski,  
— protsessiga saavutatavat riski vähendamise määra.  
2. 1. punktis osutatud taotluses tuleb samuti:  
a) märkida määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklite 8 ja 10 punktid, millele 
protsess vastab, täpsustada materjalide füüsiline seisundi ning vajaduse 
korral lisada andmed nende materjalide eeltöötluse kohta; kui protsessis 
kasutatakse muud materjali kui loomsed kõrvalsaadused, tuleb need samuti 
märkida;  
b) lisada HACCP-protokoll ja voodiagramm, kus on selgesti näidatud 
protsessi kõik etapid, näitajad haigusetekitajate kahjutukstegemisel kõige 
määravama tähtsusega tegurite kohta, nagu temperatuur, rõhk, aeg, 
ph-väärtuse kohandamine ja osakeste suurus, ning tehniline dokument ­
atsioon protsessi käigus kasutatud seadmete kohta;  
c) määratleda ja kirjeldada inimeste ja loomade tervist ohustavaid bioloogilisi 
riske, mis kaasnevad asjaomase meetodi kasutamisega asjaomastesse 
loomsete kõrvalsaaduste kategooriatesse kuuluva materjali töötlemisel;  
d) näidata, et kõigi kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete, ka reovee 
puhul on võimalik vähendada asjaomasesse kategooriasse kuuluvate 
loomsete kõrvalsaadustega kaasnevaid kõige resistentsemaid bioloogilisi 
riske vähemalt samale tasemele, kui seda võimaldavad käesoleva 
määrusega kehtestatud töötlemismeetodid samasse kategooriasse 
kuuluvate loomsete kõrvalsaaduste puhul. Riskide vähendamise tase 
tuleb määrata valideeritud vahetu mõõtmise teel, välja arvatud juhul, kui 
on lubatud modelleerimine või teiste protsessidega võrdlemine.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 77
 
3. Punkti 2 alapunktis d nimetatud valideeritud vahetu mõõtmise käigus tehakse 
järgmisi toiminguid:  
a) mõõdetakse elujõulisuse/nakkavuse vähenemist: sisetekkeliste indikaatoror ­
ganismide puhul protsessi kestel, kui:  
— indikaatorit esineb kogu tooraines suurtes kogustes,  
— indikaator ei ole töötlemisprotsessi surmavate aspektide suhtes vähem 
resistentne, aga ka mitte märkimisväärselt resistentsem kui haiguseteki ­
tajad, mille uurimiseks seda kasutatakse,  
— indikaatorit on suhteliselt lihtne kvantifitseerida, identifitseerida ja 
kinnitada; või  
b) kasutatakse põhjalikult kirjeldatud katseorganismi või viirust, mis sises ­
tatakse algmaterjali sobivas katsekehas.  
Kui protsess on mitme-etapiline, tuleb hinnata, millisel määral on tiitrit 
vähendavad etapid kumuleeruvad, ning kas protsessi algetapid võivad järg ­
nevaid etappe negatiivselt mõjutada;  
c) esitatakse aruanne kogu protsessi kohta  
i) kirjeldades üksikasjalikult kasutatud metoodikat;  
ii) kirjeldades analüüsitud proove;  
iii) näidates, et analüüsitud proovide arv on representatiivne;  
iv) näidates, et katsete arv ja mõõtmispunktide valik on õigustatud;  
v) näidates, milline on kasutatud tuvastusmeetodite tundlikkus ja spetsii ­
filisus;  
vi) esitades andmed katsete käigus mõõdetud näitajate korduvuse ja stat ­
istilise varieeruvuse kohta;  
vii) põhjendades prioonide asendusainete asjakohasust, kui neid mõõt ­
miseks kasutati;  
viii) näidates, juhul kui ei tehta vahetuid mõõtmisi, vaid kasutatakse 
modelleerimist või teiste protsessidega võrdlemist, et on kindlaks 
tehtud riske vähendavad tegurid ning kehtestatud riskide vähendamise 
meetod;  
ix) esitades kogu protsessi hõlmavad andmed riske vähendavate tegurite 
otseste mõõtmiste kohta, mis näitavad, et nende tegurite toime on 
kogu töödeldava partii ulatuses ühtlane.  
4. Punkti 2 alapunktis b osutatud HACCP-protokoll peab põhinema riski vähen ­
damiseks kasutatavatel kõige määravama tähtsusega näitajatel, nagu  
— temperatuur,  
— rõhk,  
— aeg,  
— mikrobioloogilised kriteeriumid.  ▼M1 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 78
 
HACCP-kavas määratletakse kriitilised piirid, lähtudes seejuures valideerimis ­
katsete tulemustest ja/või kehtestatud meetodist.  
Kui protsessi tõhusat toimimist saab tõestada üksnes protsessis kasutatud 
konkreetsete seadmete tehniliste näitajate abil, tuleb HACCP-kavas lisada ka 
tehnilised piirmäärad, mida tuleb järgida, eelkõige energiakulu, pumbalöökide 
arv või kemikaalide doosid.  
Lisada tuleb teave tehniliste ja määrava tähtsusega näitajate kohta, mida tuleb 
pidevalt kontrollida ja dokumenteerida, ning mõõtmisel ja kontrollimisel 
kasutatud meetodeite kohta.  
Arvesse tuleb võtta näitajate muutumist tavalistes tootmistingimustes.  
HACCP-kavas peab käsitlema nii tavapäraseid kui ka ebaharilikke ja erakor ­
ralisi töötingimusi, sealhulgas ka protsessi seiskumist, ning täpsustama 
sellistes ebaharilikes ja erakorralistes tingimustes võetavad abimeetmed.  
5. Taotlus peab sisaldama piisavat teavet ka järgmiste asjaolude kohta:  
a) üksteisest sõltuvate protsessidega seonduvad riskid, eelkõige selliste 
võimalike kaudsete mõjude hindamise tulemused, mis võivad  
i) mõjutada konkreetse protsessi võimet riski vähendada;  
ii) kaasneda kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete transpordi või 
ladustamise, samuti ohutu kõrvaldamisega (sh reovee kõrvaldamisega);  
b) toodete kavakohase lõppkasutusega seotud riskid, eelkõige:  
i) tuleb täpsustada kõnealuse protsessi tulemusena saadud toodete kava ­
kohane lõppkasutus;  
ii) tuleb teha inimeste ja loomade terviseriskide ning võimalike keskkon ­
namõjude hindamine, tuginedes punkti 2 alapunkti d kohaselt tehtud 
riskivähendamise hinnangule.  
6. Taotlusega peab kaasas olema dokumentaalne tõendusmaterjal, eelkõige  
a) voodiagramm, kus on näidatud protsessi käik;  
b) punkti 2 alapunktis d osutatud tõendusmaterjal, samuti muu materjal, mis 
aitab põhjendada taotluses esitatud teavet, nagu on sätestatud punktis 2.  
7. Taotlusesse lisatakse huvitatud isiku vastutava kontaktisiku nimi, täielik 
aadress, telefoni- ja/või faksinumber ja/või e-posti aadress.  ▼M1 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 79
 
VIII LISA  
KOGUMINE, TRANSPORT JA JÄLGITAVUS  
I PEATÜKK  
KOGUMINE JA TRANSPORT  
1. jagu  
Veokid ja mahutid  
1. Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 4 lõikes 1 osutatud tootmisahela algus ­
punktist alates tuleb loomseid kõrvalsaadusi ja neist saadud tooteid koguda ja 
transportida uutes pitseeritud pakendites või kaetud lekkekindlates mahutites 
või veokites.  
2. Veokid, korduvkasutatavad mahutid ja kõik korduvkasutatavad seadmed või 
abivahendid, mis puutuvad kokku loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud 
toodetega (v.a loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, mis lastakse turule 
määruse (EÜ) nr 767/2009 kohaselt ning mida ladustatakse ja transporditakse 
määruse (EÜ) nr 183/2005 II lisa kohaselt), tuleb hoida puhtana.  
Kui need ei ole mõeldud kasutamiseks mingi konkreetse loomse kõrval ­
saaduse või sellest saadud toote veoks ristsaastumist välistaval viisil, tuleb 
need:  
a) enne kasutamist puhastada ja kuivatada ning  
b) pärast iga kasutamist puhastada, pesta ja/või desinfitseerida sellises 
ulatuses, et hoitaks ära ristsaastumine.  
3. Tuleb tagada, niivõrd kui see on vajalik ristsaastumise vältimiseks, et 
korduvkasutatavate mahutitega veetakse üht konkreetset loomset kõrval ­
saadust või sellest saadud toodet.  
Kui pädev asutus on selleks loa andnud, võib korduvkasutatavaid mahuteid 
siiski kasutada:  
a) erisuguste loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete veoks, kui 
need enne teistsugust kasutust pestakse ja desinfitseeritakse nii, et hoitakse 
ära ristsaastumine;  
b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis f osutatud loomsete kõrval ­
saaduste või nendest saadud toodete veoks pärast inimtoiduks ettenähtud 
toodete vedu tingimustel, mis hoiavad ära ristsaastumise.  
4. Pakendid tuleb kõrvaldada põletamise teel või muul viisil, mis on kooskõlas 
liidu õigusaktidega.  
2. jagu  
Temperatuuritingimused  
1. Söödamaterjali või töötlemata lemmikloomatoidu tootmiseks mõeldud 
loomsete kõrvalsaaduste transport peab inimeste ja loomade terviseriskide 
vältimiseks toimuma sobival temperatuuril, lihast koosnevate loomsete kõrval ­
saaduste ja muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud lihatoodete puhul 
kuni 7 °C juures, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse II lisa I peatüki 
kohaseks söötmiseks.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 80
 
2. Söödamaterjali või lemmikloomatoidu tootmiseks mõeldud 3. kategooria tööt ­
lemata materjali tuleb ladustada ja transportida jahutatuna, külmutatuna või 
sileerituna, välja arvatud juhul, kui:  
a) see töödeldakse 24 tunni jooksul pärast kogumist või pärast jahedas või 
külmas hoidmist, kui järgnev transport toimub veokis, milles säilitatakse 
hoidmistemperatuur;  
b) piim, piimapõhised tooted või piimasaadused, mida ei ole töödeldud ühelgi 
X lisa II peatüki 4. jao I osas osutatud viisil, transporditakse jahutatuna 
termokonteinerites, välja arvatud juhul, kui riske saab materjali omadustest 
tulenevalt vähendada muul viisil.  
3. Külmveoks kasutatavates veokites peab saama hoida ja jälgida nõutavat 
temperatuuri kogu veo ajal.  
3. jagu  
Piimast, piimapõhistest toodetest ja piimasaadustest koosneva 3. kategooria 
materjali kogumisel ja transportimisel kehtiv erand  
1. jagu ei kohaldata piimast, piimapõhistest toodetest ja piimasaadustest koosneva 
3. kategooria materjali kogumise ja transportimise suhtes määruse (EÜ) 
nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud piimatööstuste poolt, kui need 
võtavad vastu tooteid, mille nad on varem ise tarninud ja mis neile tagasi 
tuuakse, eelkõige klientidelt.  
4. jagu  
Sõnniku kogumisel ja transportimisel kehtiv erand  
Erandina 1. jaost võib pädev asutus lubada ühe ja sama põllumajandusettevõtte 
piires või ühes ja samas liikmesriigis asuvate põllumajandusettevõtete ja kasu ­
tajate vahel veetavat sõnnikut koguda ja transportida muudel tingimustel, mis 
võimaldavad ära hoida vastuvõetamatud inimeste ja loomade terviseriskid.  
II PEATÜKK  
IDENTIFITSEERIMINE  
1. Tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada järgmine:  
a) loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetised on päritolu ­
kohast kogumise ja transportimise ajal identifitseeritavad ning hoitakse 
eraldi ja identifitseeritavana;  
b) konkreetse kategooria loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete 
tuvastamiseks kasutatavat märgistusainet kasutatakse ainult selle kategooria 
puhul, mille puhul käesolevas määruses selle kasutamist nõutakse, või 
määratakse see kooskõlas punktiga 4;  
c) loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetised saadetakse 
ühest liikmesriigist teise pakendis, mahutis või veokis, mis on märgistatud 
silmatorkavalt ja vähemalt transportimise ajal kustumatu värvikoodiga, mis 
kannab käesolevas määruses nõutud viisil teavet pakendi, mahuti või veoki 
pinnal või neile kantud etiketil või sümbolil, mis on:  
i) 1. kategooria materjali puhul musta värvi;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 81
 
ii) 2. kategooria materjali puhul (v.a sõnnik ja seedetrakti sisu) kollast 
värvi;  
iii) 3. kategooria materjali puhul suure sinisesisaldusega rohelist värvi, et 
tagada selle selge eristatavus teistest värvidest;  
iv) imporditud saadetise puhul alapunktides i, ii ja iii osutatud asjakohast 
värvi alates hetkest, kui saadetis läbib liitu esimese sisenemise piiri ­
punkti.  
2. Transpordi ja ladustamise ajal peavad pakendi, mahuti või veoki külge 
kinnitatud etiketile olema märgitud:  
a) selgelt loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kategooria ning  
b) nähtavalt ja loetavalt alljärgnevad sõnad (vastavalt vajadusele):  
i) 3. kategooria materjali puhul „mitte inimtoiduks”;  
ii) 2. kategooria materjali (v.a sõnnik ja seedetrakti sisu) ja sellest 
saadud toodete puhul „mitte loomatoiduks”; kui aga 2. kategooria 
materjal on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 18 lõikes 
1 osutatud loomade söötmiseks kõnealuses artiklis sätestatud tingi ­
mustel, on etiketil märge „söötmiseks …”, kus punktiiri asemele 
märgitakse selle loomaliigi nimi, kelle söötmiseks materjal on ette 
nähtud;  
iii) 1. kategooria materjali ja sellest saadud toodete puhul, kui need on 
mõeldud:  
— kõrvaldamiseks, „ainult kõrvaldamiseks”;  
— lemmikloomatoidu valmistamiseks, „ainult lemmikloomatoidu 
valmistamiseks”;  
— selliste loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmiseks, 
mida on nimetatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 36, 
„ainult loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmiseks, 
mitte inim- ega loomatoiduks või maapinnale laotamiseks”;  
iv) piima, piimapõhiste toodete, piimasaaduste, ternespiima ja ternespii ­
matoodete puhul „mitte inimtoiduks”;  
v) 3. kategooria materjalist saadud želatiini puhul „loomatoiduks sobiv 
želatiin”;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 82
 
vi) 3. kategooria materjalist saadud kollageeni puhul „loomatoiduks 
sobiv kollageen”;  
vii) töötlemata lemmikloomatoidu puhul „ainult lemmikloomatoiduks”;  
viii) kala ja sellest saadud toodete puhul, mis on ette nähtud kalatoiduks 
ning mis on töödeldud ja pakendatud enne ekspedeerimist, pärito ­
lukalatööstuse nimi ja aadress selgelt ja loetavalt ning:  
— looduses kasvanud kalast saadud kalajahu puhul „sisaldab ainult 
looduses kasvanud kalast saadud kalajahu – võib kasutada igat 
liiki kasvandusekalade toitmiseks”;  
— kasvandusekaladest saadud kalajahu puhul „sisaldab ainult 
kasvanduses kasvatatud […] saadud kalajahu – võib kasutada 
ainult teisest liigist kasvandusekalade toitmiseks”;  
— looduses kasvanud kalast ja kasvandusekalast saadud kalajahu 
puhul „sisaldab looduses ja kasvanduses kasvatatud […] saadud 
kalajahu – võib kasutada ainult teisest liigist kasvandusekalade 
toitmiseks”;  
ix) selliste hobuslastest saadud veretoodete puhul, mis ei ole mõeldud 
söödaks, „hobuslaste veri ja veretooted, mitte inim- ega loomatoi ­
duks”;  
x) sarvede, kapjade, sõrgade ja muu XIV lisa II peatüki 12. jaos 
osutatud orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete tootmiseks 
mõeldud materjali puhul „mitte inim- ega loomatoiduks”;  
xi) orgaanilise väetiste ja mullaparandusainete puhul „orgaanilised 
väetised või mullaparandusained – põllumajandusloomade karja ­
tamine ja põllukultuuride kasutamine haljassöödana keelatud 
vähemalt 21 päeva pärast maapinnale laotamist”;  
xii) kooskõlas VI lisa II peatüki 1. jaoga söötmiseks mõeldud materjali 
puhul kogumiskeskuse nimi ja aadress ning märge „mitte inimtoi ­
duks”;  
xiii) sõnniku ja seedetrakti sisu puhul „sõnnik”;  
xiv) vahesaaduste puhul „ainult ravimite, veterinaarravimite, meditsiini ­
seadmete, aktiivsete siirdatavate meditsiiniseadmete,  in vitro  diag­
nostikavahendite või laborireaktiivide tootmiseks” (välispakendil);  
xv) teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide puhul „kasuta ­
miseks teadustöös ja diagnostikas”, mitte alapunktis a nimetatud 
tekst;  
xvi) kaubanäidiste puhul „kaubanäidis, mitte inimtoiduks”, mitte 
alapunktis a nimetatud tekst;  
▼M1 
xvii) eksponaatide puhul „eksponaat, mitte inimtoiduks”, mitte alapunktis 
a nimetatud tekst;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 83
 
xviii) XIII lisa XIII peatükis osutatud kalaõli puhul, mis on mõeldud 
ravimite tootmiseks, „ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli”, mitte 
alapunktis a nimetatud tekst;  
▼M4 
xix) IV lisa IV peatüki 2. jao punkti I kohaselt lubjaga töödeldud 
sõnniku puhul „sõnniku ja lubja segu.”;  
xx) XI lisa I peatüki 2. jao punktide b ja c kohaselt töödeldud sõnniku 
puhul „töödeldud sõnnik”.  
▼B 
c) Alapunkti b alapunktis xi osutatud märgistust ei nõuta orgaaniliste väetiste 
ja mullaparandusainete puhul, mis on:  
i) lõpptarbijale mõeldud kasutusvalmis kuni 50 kg suurustes müügipa ­
kendites või  
ii) kuni 1 000 kg kaaluvates suurtes big-bag tüüpi kottides, kui:  
— seda lubab selle liikmesriigi pädev asutus, kus see orgaaniline 
väetis või mullaparandusaine maale laotatakse;  
— pakenditel või kottidel on kirjas, et need ei ole mõeldud laota ­
miseks maale, kuhu pääsevad põllumajandusloomad.  
3. Liikmesriigid võivad sisse seada süsteeme või sätestada eeskirju nende terri ­
tooriumilt pärit või sinna jäävate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud 
toodete transportimiseks kasutatavate pakendite, mahutite ja veokite värvi ­
koodiga märgistamise kohta, kui need süsteemid või eeskirjad ei tekita 
segadust punkti 1 alapunktis c kirjeldatud värvikoodisüsteemis.  
4. Liikmesriigid võivad seada sisse süsteeme või kehtestada eeskirju nende terri ­
tooriumilt pärit ja sinna jäävate loomsete kõrvalsaaduste märgistamiseks, kui 
need süsteemid või eeskirjad ei ole vastuolus märgistamisnõuetega, mis on 
loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta kehtestatud käesoleva lisa V 
peatükis.  
5. Erandina punktidest 3 ja 4 võivad liikmesriigid kasutada nimetatud punktides 
osutatud süsteeme või eeskirju loomsete kõrvalsaaduste puhul, mis on pärit 
nende territooriumilt, kuid mida ei ole kavas sinna jätta, kui liikmesriik või 
kolmas riik sihtriigina on andnud selleks oma nõusoleku.  
6. Samas:  
a) ei kohaldata käesoleva peatüki punkte 1 ja 2 piimast, piimapõhistest 
toodetest ja piimasaadustest koosneva 3. kategooria materjali märgistamise 
suhtes määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud 
piimatööstuste poolt, kui need võtavad vastu tooteid, mille nad on 
varem ise tarninud ja mis neile tagasi tuuakse, eelkõige klientidelt;  
b) võib pädev asutus erandina punktidest 1 ja 2 lubada ühe ja sama põllu ­
majandusettevõtte piires või ühes ja samas liikmesriigis asuvate põlluma ­
jandusettevõtete ja kasutajate vahel veetavat sõnnikut märgistada muul 
viisil;  
c) ei pea punktis 1 osutatud viisil märgistama ega punktis 2 osutatud viisil 
sildistama määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h 
määratletud segasööta, mis on toodetud loomsetest kõrvalsaadustest või 
nendest saadud toodetest ning mis on pakendatud ja turule lastud 
söödana kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2009 artikliga 4.  ▼M1 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 84
 
III PEATÜKK  
KAUBADOKUMENDID JA TERVISEOHUTUSE TÕENDID  
1. Loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodetega peab transpordi ajal 
olema kaasas käesolevas peatükis esitatud näidisele vastav kaubadokument 
või käesolevas määruses nimetatud juhtudel terviseohutuse tõend.  
Sellist dokumenti või tõendit ei ole vaja, kui:  
a) jaemüüjad tarnivad 3. kategooria materjalist saadud tooteid ning orgaanilisi 
väetisi ja mullaparandusaineid ühes ja samas liikmesriigis lõpptarbijatele, 
kes ei ole ettevõtjad;  
b) piimast, piimapõhistest toodetest ja piimasaadustest koosneva 3. kategooria 
materjali koguvad ja tagastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 
kohaselt tunnustatud piimatööstused, kui need võtavad vastu tooteid 
(eelkõige oma klientidelt), mille nad on varem ise tarninud;  
c) määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud segasööt, 
mis on toodetud loomsetest kõrvalsaadustest või nendest saadud toodetest, 
pakendatakse ja lastakse turule kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2009 
artikliga 4.  
2. Kaubadokument tuleb koostada vähemalt kolmes eksemplaris (originaal ja 
kaks koopiat). Originaal peab saadetisega lõppsihtkohani kaasas olema. 
Vastuvõtja peab selle säilitama. Tootja peab säilitama ühe koopia ja vedaja 
teise.  
Liikmesriigid võivad nõuda saadetiste saabumise tõendamist süsteemi 
TRACES kaudu või kaubadokumendi neljanda eksemplariga, mille vastuvõtja 
saadab tootjale tagasi.  
3. Terviseohutuse tõendid peab välja andma ja allkirjastama pädev asutus.  
4. Loomsetel kõrvalsaadustel ja nendest saadud toodetel peab liidus transpor ­
timise ajal olema määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 4 lõikes 1 osutatud 
tootmisahela alguspunktist alates kaasas punktis 6 esitatud näidise kohaselt 
koostatud kaubadokument.  
Lisaks määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 21 lõike 3 teises lõigus osutatud 
loale edastada teavet alternatiivse süsteemi teel võib pädev asutus samuti 
lubada, et selle liikmesriigi piires transporditavatel loomsetel kõrvalsaadustel 
ja nendest saadud toodetel on kaasas:  
a) muu elektrooniline või paberkandjal kaubadokument, kui selles on 
käesoleva peatüki punkti 6 all olevate märkuste alapunktis f osutatud 
teave;  
b) kaubadokument, milles materjali kogus on esitatud kaalu- või mahuü ­
hikuna või pakendite arvuna.  
5. Andmeregistreid, kaubadokumente ja terviseohutuse tõendeid tuleb pädevale 
asutusele esitamiseks säilitada vähemalt kaks aastat.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 85
 
6. Kaubadokumendi näidis  
Märkused  
a) Kaubadokument koostatakse käesolevas peatükis esitatud näidise vormi 
kohaselt.  
See sisaldab näidisel olevas numbrilises järjekorras kinnitusi, mida on vaja 
loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete veoks.  
b) Kaubadokument koostatakse ühes päritoluliikmesriigi või vajaduse korral 
sihtliikmesriigi ametlikus keeles.  
Selle võib siiski koostada ka liidu teistes ametlikes keeltes, kui sellega on 
kaasas ametlik tõlge või kui sihtliikmesriigi pädev asutus on selleks 
eelnevalt nõusoleku andnud.  
c) Iga kaubadokumendi originaal on ühel kahepoolsel lehel või kui teksti 
jaoks läheb vaja enam kui ühte lehte, siis vormistatakse kõik vajalikud 
lehed nii, et on selgesti näha, et nad moodustavad ühtse jagamatu terviku  
d) Kui kaubadokumendile lisatakse lehti saadetises olevate kaubaartiklite 
tuvastamiseks, käsitatakse kõnealuseid lisalehti originaaldokumendi 
osadena, mida kinnitab saadetise eest vastutav isik iga lehte allkirjastades.  
e) Kui kaubadokument (kaasa arvatud alapunktis d osutatud lisalehed) 
koosneb rohkem kui ühest lehest, peab iga leht olema nummerdatud – 
(leheküljenumber) / (lehekülgede koguarv) – lehe alumisel serval ning 
selle ülemises servas peab olema vastutava isiku määratud dokumen ­
dikood.  
f) Kaubadokumendi originaali peab täitma ja allkirjastama vastutav isik.  
Kaubadokumendis peab olema kirjas:  
i) kuupäev, millal materjal lähtekohast välja viidi;  
ii) materjali kirjeldus, sealhulgas:  
— materjali identifitseerimisandmed vastavalt määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artiklites 8, 9 ja 10 osutatud kategooriatele;  
— loomaliik ja viide määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 vastavale 
punktile, kui tegu on 3. kategooria materjaliga ja sellest saadud 
toodetega, mis on ette nähtud söödaks; ning  
— asjakohasel juhul looma kõrvamärgi number;  
iii) materjali kogus mahu- või kaaluühikutes või pakendite arvuna;  
▼M16  
iv) materjali päritoluettevõtte nimi ja aadress ning määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 või vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruste (EÜ) nr 852/2004 (  1 ), (EÜ) nr 853/2004 (  2 ) või (EÜ) 
nr 183/2005 (  3 ) kohaselt talle määratud loanumber või registreerimis ­
number ning vastavalt vajadusele materjali töötlemise viis ja meetod;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 86  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 
toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1). 
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega 
sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55). 
( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, 
millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).
 v) materjali vedaja nimi, aadress ja registreerimisnumber;  
vi) sihtettevõtte nimi ja aadress ning määruse (EÜ) nr 1069/2009 või 
vajaduse korral määruse (EÜ) nr 852/2004 või (EÜ) nr 183/2005 
kohaselt talle määratud registreerimisnumber või loanumber;  
vii) konteineris toimuva veo puhul konteineri täispikk tunnusnumber 
(BIC-kood), mis on väljastatud vastavalt organisatsiooni Bureau Inter ­
national des Containers et du Transport Intermodal nõuetele (  1 ); 
viii) määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisas osutatud töödeldud loomse valgu 
ja sellist valku sisaldavate toodete ekspordi puhul väljumiskoha liik ­
mesriik ja piiripunkt, millele on osutatud komisjoni otsuses 
2009/821/EÜ (  2 ). 
▼B 
g) Vastutava isiku allkiri peab olema tekstist erinevat värvi.  
h) Dokumendi viitenumber ja kohalik viitenumber väljastatakse ühele 
saadetisele ainult üks kord.  
▼M16  
i) Sihtkoha eest vastutav määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõike 3 teises 
lõigus osutatud pädev asutus teavitab päritoluliikmesriigi pädevat asutust 
süsteemi TRACES kaudu 15 tööpäeva jooksul pärast nimetatud määruse 
artikli 48 lõike 3 esimeses lõigus osutatud teabe saamist saadetise kohale ­
jõudmisest.  ▼M16  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 87  
( 1 ) https://www.bic-code.org/identification-number/. 
( 2 ) Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsus 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu 
heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaa ­
rekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis 
TRACES (ELT L 296, 12.11.2009, lk 1).
 Kaubadokument  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete veoks Euroopa Liidu 
piires kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009
  ▼M16  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 88
 
▼M16  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 89
 
▼M16  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 90
 
▼M16  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 91
 
IV PEATÜKK  
ANDMEREGISTRID  
1. jagu  
Üldsätted  
1. Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 22 lõikes 1 osutatud andmeregistrisse, 
mida peetakse loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, 
mis ei ole määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud 
segasööt, mis on toodetud loomsetest kõrvalsaadustest või nendest saadud 
toodetest ning mis pakendatakse ja lastakse turule kooskõlas määruse (EÜ) 
nr 767/2009 artikliga 4, tuleb kanda:  
a) alljärgnev teave:  
i) loomaliik, kellelt pärinevad 3. kategooria materjal ja sellest saadud 
tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks söödamaterjalina, ning 
tervete loomakehade ja peade puhul vajaduse korral kõrvamärgi 
number;  
ii) materjali kogus;  
b) kui registrit peab loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid 
lähetav isik, siis alljärgnev teave:  
i) kuupäev, millal materjal lähtekohast välja viidi;  
ii) vedaja ja vastuvõtja nimi ja aadress ning vajaduse korral nende loa 
number või registreerimisnumber;  
c) kui registrit peab loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid trans ­
portiv isik, siis alljärgnev teave:  
i) kuupäev, millal materjal lähtekohast välja viidi;  
ii) materjali päritolukoht, kust see lähetatakse;  
iii) vastuvõtja nimi ja aadress ning vajaduse korral tema loa number või 
registreerimisnumber;  
d) kui registrit peab loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid vastu 
võttev isik, siis alljärgnev teave:  
i) materjali vastuvõtmise kuupäev;  
ii) materjali päritolukoht, kust see lähetati;  
iii) vedaja nimi ja aadress.  
2. Erandina käesoleva jao punktis 1 sätestatust ei pea ettevõtjad punkti 1 
alapunktis a, alapunkti b alapunktis i, alapunkti c alapunktides i ja iii ning 
alapunkti d alapunktides ii ja iii osutatud andmeid eraldi säilitama, kui nad 
hoiavad kõikide saadetiste puhul alles III peatükis sätestatud kaubadokumendi 
koopia ja teevad sellise teabe kättesaadavaks koos muu käesoleva jao punktis 
1 osutatud teabega.  
3. Jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad registreerivad põletatud ja koos ­
põletatud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kogused ja 
kategooria ning põletamise või koospõletamise kuupäeva.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 92
 
2. jagu  
Lisanõuded erisöötmiseks kasutamise korral  
Lisaks 1. jao kohaselt nõutavatele andmetele peavad ettevõtjad registreerima VI 
lisa II peatüki kohaseks erisöötmiseks kasutatavate loomsete kõrvalsaaduste kohta 
alljärgnevad andmed:  
1) lõppkasutaja puhul: kasutatud kogus, loomad, kellele see on söödaks 
mõeldud, ja kasutamise kuupäev;  
2) kogumiskeskuse puhul:  
i) VI lisa I peatüki 1. jao punkti 4 kohaselt käideldud või töödeldud 
kogused;  
ii) materjali iga lõppkasutaja nimi ja aadress;  
iii) kohad, kuhu materjal kasutamiseks viiakse;  
iv) lähetatud kogused ning  
v) materjali lähetamise kuupäev.  
3. jagu  
Teatavaid karusloomi käsitlevad nõuded  
II lisa I peatükis osutatud kasvanduse pidaja registreerib ja säilitab vähemalt 
alljärgnevad andmed:  
a) nende loomade karusnahkade ja rümpade arv, keda toideti sama liigi 
loomadest pärit materjaliga, ning  
b) andmed iga saadetise kohta, et materjali teekond oleks jälgitav.  
4. jagu  
Teatavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete maapinnale laotamist 
käsitlevad nõuded  
Isik, kes vastutab maa eest, millele laotatakse orgaanilisi väetisi ja mullaparan ­
dusaineid (v.a II lisa II peatüki teises lõigus osutatud materjalid) ning kuhu 
pääsevad põllumajandusloomad või kust niidetakse neile haljassööta, registreerib 
ja säilitab vähemalt kaheks aastaks järgmised andmed:  
1) kasutatud orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete kogused;  
2) orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete maapinnale laotamise kuupäev ja 
koht;  
3) kuupäev, mil kariloomad lasti pärast orgaanilise väetise või mullaparandusaine 
maapinnale laotamist sinna karja või mil selliselt maalt niideti loomadele 
haljassööta.  
5. jagu  
Veeloomadest saadud loomseid kõrvalsaadusi ja kalade toitmist käsitlevad 
nõuded  
Töötlemisettevõte, mis toodab kalajahu või muud veeloomadest saadud sööta, 
registreerib ja säilitab järgmised andmed:  
a) iga päev toodetud kogused;  
b) päritoluliik, kaasa arvatud see, kas veeloomad on püütud loodusest või 
kasvatatud kasvanduses;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 93
 
c) päritoluliigi teaduslik nimetus, kui tegu on kasvandusekalast saadud kala ­
jahuga, mis on mõeldud söötmiseks teist liiki kasvandusekaladele.  
6. jagu  
Loomsete kõrvalsaaduste põletamist ja matmist käsitlevad nõuded  
Kui tegu on loomsete kõrvalsaaduste põletamise või matmisega, nagu on 
sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõikes 1, registreerib sellise 
põletamise või matmise eest vastutav isik järgmised andmed:  
a) põletatud või maetud loomsete kõrvalsaaduste kogus, kategooria ja liik;  
b) põletamise või matmise kuupäev ja koht.  
7. jagu  
Fotograafilist želatiini käsitlevad nõuded  
XIV lisa II peatüki 11. jaos osutatud tunnustatud fotograafiaettevõtted peavad 
registreerima ja säilitama andmed fotograafilise želatiini ostude ja kasutamise 
ning ülejäägi kõrvaldamise kohta.  
V PEATÜKK  
TEATAVATE LOOMSETEST KÕRVALSAADUSTEST SAADUD 
TOODETE MÄRGISTAMINE  
1. 1. või 2. kategooria materjali töötlevates ettevõtetes püsimärgistatakse sellisest 
materjalist saadud tooted glütserooltriheptanaadiga (GTH) järgmisel viisil:  
a) glütserooltriheptanaati lisatakse töödeldud toodetele, mis on läbinud 
eelneva puhastava termotöötluse, nii et see on läbi kuumutatud vähemalt 
sisetemperatuuril 80 °C, ja mida seejärel kaitstakse uuesti saastumise eest;  
b) kõik töödeldud tooted sisaldavad kogu aines homogeenselt vähemalt 250 
mg glütserooltriheptanaati ühe kilogrammi rasva kohta.  
2. Punktis 1 osutatud töötlemisettevõtetel on parameetrite jälgimisea regis ­
treerimise süsteem, mis sobib selleks, et tõendada pädevale asutusele, et 
nõutav vähim ühtlane GTH kontsentratsioon on saavutatud.  
See jälgimis- ja registreerimissüsteem hõlmab muundamata glütserooltrihep ­
tanaadi kui triglütseriidi sisalduse määramist proovides, mis on regulaarsete 
ajavahemike järel võetud temperatuurivahemikus 40–70 kraadi keeva petroo ­
leetri fraktsiooniga ekstraheerimisel saadud puhastatud glütserooltriheptanaa ­
diekstraktist.  
3. GTHga ei ole vaja märgistada:  
a) loomsetest kõrvalsaadustest saadud vedeltooteid, mis lähevad biogaasi- või 
kompostimisjaamadesse;  
b) II lisa I peatüki kohaselt karusloomade toitmiseks kasutatavaid loomsetest 
kõrvalsaadustest saadud tooteid;  
c) biodiislikütust, mis on toodetud IV lisa IV peatüki 2. jao punkti D 
kohaselt;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 94
 
d) loomsetest kõrvalsaadustest kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 
12 punkti a alapunktiga ii, punkti b alapunktiga ii, artikli 13 punkti a 
alapunktiga ii, punkti b alapunktiga ii ja artikli 16 punktiga e saadud 
tooteid, kui:  
i) neid transporditakse töötlemisettevõttest pädeva asutuse poolt heaks ­
kiidetud suletud konveierisüsteemi abil, mida materjal tingimata läbib:  
— koheseks põletamiseks või koospõletamiseks;  
— koheseks kasutamiseks IV lisa IV peatüki kohaselt tunnustatud 
meetodil, mis on mõeldud 1. ja 2. kategooria materjali jaoks; või  
▼M1 
ii) need on mõeldud teadustööks või muuks määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artiklis 17 osutatud otstarbeks, mille pädev asutus on heaks kiitnud;  
▼M13  
e) taastuvkütus, mis on toodetud 1. ja 2. kategooria materjalist saadud 
sulatatud rasvadest IV lisa IV peatüki 2. jao punktide J ja L kohaselt.  
▼M4 
VI PEATÜKK  
SURNUD LEMMIKLOOMADE TRANSPORT  
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 punktides 1–3 kehtestatud sihtliikmesriigi 
pädevalt asutuselt eelneva loa saamist ja süsteemi TRACES kasutamist käsit ­
levate tingimuste täitmist ei eeldata, kui tegemist on surnud lemmiklooma trans ­
pordiga põletamiseks ettevõttes, mis asub nimetatud liikmesriigiga ühist piiri 
omava teise liikmesriigi piirialal, kui liikmesriigid sõlmivad transporditingimuste 
kohta kahepoolse lepingu.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 95
 
IX LISA  
NÕUDED TEATAVATE TUNNUSTATUD JA REGISTREERITUD 
ETTEVÕTETE KOHTA  
I PEATÜKK  
LEMMIKLOOMATOIDU TOOTMINE  
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktis e osutatud lemmikloo ­
matoitu tootvatel ettevõtetel on olemas asjakohased seadmed:  
a) sissetuleva materjali täiesti ohutuks hoidmiseks ja käitlemiseks ning  
b) toodete tootmisest järele jäänud kasutamata loomsete kõrvalsaaduste kõrvalda ­
miseks kooskõlas käesoleva määrusega või sellise materjali saatmiseks 
vastavalt käesolevale määrusele ja määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitele 
12, 13 ja 14 jäätmepõletus- või koospõletustehasesse või töötlemisettevõttesse 
või 3. kategooria materjali puhul biogaasi- või kompostimisjaama.  
II PEATÜKK  
LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE KÄITLEMINE PÄRAST NENDE 
KOGUMIST  
Käesoleva peatüki nõudeid kohaldatakse loomsete kõrvalsaaduste ladustamise 
suhtes, mida on nimetatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 
punktis i, ning alljärgnevate toimingute suhtes, mida loomsete kõrvalsaaduste 
kogumisjärgne käitlemine hõlmab ning mida on nimetatud sama määruse 
artikli 24 lõike 1 punktis h:  
a) sortimine;  
b) lõikamine;  
c) jahutamine;  
d) külmutamine;  
e) soolamine või muul viisil säilitamine;  
f) nahkade eemaldamine;  
g) määratletud riskiteguriga materjali eemaldamine;  
h) toimingud, mis hõlmavad loomsete kõrvalsaaduste käitlemist liidu veterinaa ­
rõigusaktides sätestatud kohustusi järgides, nagu lahkamine või proovide 
võtmine;  
i) biogaasiks muundamisele või kompostimisele minevate loomsete kõrval ­
saaduste eelnev hügieeniliseks muutmine või pastöriseerimine teises ettevõttes 
kooskõlas käesoleva määruse V lisaga;  
j) sõelumine.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 96
 
1. jagu  
Üldnõuded  
1. Vahetoimingute tegemise kohad vastavad vähemalt järgmistele nõuetele.  
a) Need peavad olema piisavalt eraldatud teedest, mille kaudu nakkus võib 
levida, ja teistest käitlemiskohtadest, näiteks tapamajadest. Ettevõtete 
paigutus on selline, et 1. ja 2. kategooria materjalid on vastuvõtmisest 
kuni lähetamiseni 3. kategooria materjalist täiesti eraldatud, välja arvatud 
juhul kui neid käideldakse täiesti eri hoones.  
b) Ettevõttel peab olema kaetud ruum loomsete kõrvalsaaduste vastuvõt ­
miseks ja lähetamiseks, välja arvatud juhul, kui neid väljastatakse paig ­
aldiste kaudu, mis hoiavad ära inimeste ja loomade tervist ohustavate 
riskide leviku, näiteks vedelate loomsete kõrvalsaaduste puhul suletud 
torude kaudu.  
c) Ettevõte peab olema ehitatud nii, et seda on lihtne puhastada ja desinfit ­
seerida. Põrand peab olema ehitatud nii, et vedelik voolaks hästi ära.  
d) Ettevõttes peavad olema tööliste jaoks nõuetekohased tualetid, riietus ­
ruumid ja valamud ning vajaduse korral ka kontoripind, mida saavad 
kasutada ametlikku kontrolli tegevad inimesed.  
e) Ettevõttes peab olema asjakohaselt korraldatud kaitse kahjurite, näiteks 
putukate, näriliste ja lindude eest.  
f) Kui see on käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalik, peavad 
ettevõttes olema sobivad piisavalt mahukad reguleeritava temperatuuriga 
ladustamiskohad, kus loomseid kõrvalsaadusi saab hoida sobival tempera ­
tuuril ja mis võimaldavad temperatuuri jälgida ja registreerida.  
2. Ettevõttes peavad olema asjakohased rajatised loomsete jäätmete toomiseks 
kasutatud mahutite ja veokite (v.a laevade) puhastamiseks ja desinfitseeri ­
miseks. Veokite rataste desinfitseerimiseks peavad käepärast olema asja ­
kohased vahendid.  
2. jagu  
Hügieeninõuded  
1. Loomseid kõrvalsaadusi sorditakse nii, et oleks välistatud loomahaiguste 
levimise risk.  
2. Loomseid kõrvalsaadusi käideldakse ja hoitakse kogu ladustamisperioodi 
jooksul muudest kaupadest eraldi ja sellisel viisil, mis välistab haiguseteki ­
tajate levimise.  
3. Loomseid kõrvalsaadusi ladustatakse kuni edasisaatmiseni nõuetekohaselt, 
sealhulgas sobival temperatuuril.  
3. jagu  
Töötlemisstandardid hügieeniliseks muutmise / pastöriseerimise kohta  
Käesoleva peatüki esimese lõigu punktis i osutatud hügieeniliseks muutmine / 
pastöriseerimine toimub V lisa I peatüki 1. jao punktis 1 osutatud töötlemisstan ­
dardite kohaselt või sama lisa III peatüki 2. jao punkti 1 kohaselt lubatud alter ­
natiivseid muundamisparameetreid järgides.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 97
 
III PEATÜKK  
NÕUDED LOOMSETEST KÕRVALSAADUSTEST SAADUD TOODETE 
LADUSTAMISE KOHTA  
1. jagu  
Üldnõuded  
Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete ladustamiskohad ja rajatised 
vastavad vähemalt järgmistele nõuetele.  
1. 3. kategooria materjalist saadud toodete ladustamiskohad ja rajatised ei tohi 
asuda samal territooriumil, kus ladustatakse 1. ja 2. kategooria materjalist 
saadud tooteid, välja arvatud juhul, kui rajatiste paigutuse ja haldamiskorra 
tõttu on välistatud ristsaastumine (näiteks kui kõnealuseid tooteid hoitakse 
täiesti eraldi hoones).  
2. Ettevõttel peab olema:  
a) kaetud ala loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete vastuvõtmiseks ja 
lähetamiseks, välja arvatud juhul, kui saadud tooteid:  
i) väljastatakse paigaldiste kaudu, mis hoiavad ära inimeste ja loomade 
terviseriskide leviku, näiteks vedelate loomsete kõrvalsaaduste puhul 
suletud torude kaudu; või  
ii) võetakse vastu pakendis (näiteks suurtes big-bag tüüpi kottides) või 
kaetud lekkekindlates mahutites või transpordivahendites;  
b) selline ehituslik lahendus, et seda on lihtne puhastada ja desinfitseerida. 
Põrand peab olema ehitatud nii, et vedelik voolaks hästi ära;  
c) tööliste jaoks nõuetekohased rajatised, sealhulgas tualetid, riietusruumid ja 
valamud;  
d) asjakohane kord kaitseks kahjurite, näiteks putukate, näriliste ja lindude 
eest. 
3. Ettevõttes peavad olema asjakohased rajatised loomsetest jäätmetest saadud 
toodete toomiseks kasutatud mahutite ja veokite (v.a laevade) puhastamiseks 
ja desinfitseerimiseks.  
4. Loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid tuleb kuni edasisaatmiseni nõuete ­
kohaselt ladustada.  
2. jagu  
Teatava piima, piimapõhiste toodete ja piimasaaduste ladustamise erinõuded  
1. X lisa II peatüki 4. jao II osas osutatud tooteid ladustatakse sobival tempera ­
tuuril, mis hoiab ära inimeste ja loomade terviseriskid, selleks ettenähtud 
tunnustatud või registreeritud ladustusettevõttes või tunnustatud või regis ­
treeritud ladustusettevõtte valdustes selleks ette nähtud eraldi ladustusalal.  
2. Ladustamise ajal või ladustamise lõppedes väljaviimise ajal lõpptoodetest 
võetud proovid vastavad vähemalt X lisa I peatükis sätestatud mikrobioloo ­
gilistele normidele.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 98
 
IV PEATÜKK  
REGISTREERITUD ETTEVÕTJAD  
1. Registreeritud ettevõtete käitajad või muud registreeritud ettevõtjad käitlevad 
loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid alljärgnevate tingimuste 
kohaselt:  
a) ruumid peavad olema ehitatud nii, et neid saab hästi puhastada ja vajaduse 
korral desinfitseerida;  
b) ruumides peab olema asjakohane kord kaitseks kahjurite, näiteks putukate, 
näriliste ja lindude eest;  
c) paigaldised ja seadmed peavad olema hügieenilised, kui see on vajalik;  
d) loomsed kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid tuleb hoida tingimustes, 
mis välistavad saastumise.  
2. Ettevõtjad peavad andmeregistreid, mis on pädevale asutusele kättesaadaval 
kujul.  
3. Registreeritud ettevõtjad, kes transpordivad loomseid kõrvalsaadusi või 
nendest saadud tooteid (v.a omaenda tegevuskohtade vahel), järgivad 
eelkõige alljärgnevaid tingimusi:  
a) neil on teave oma veokite identifitseerimistunnuste kohta, mis võimaldab 
kontrollida veokite kasutamist loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud 
toodete transportimiseks;  
b) nad puhastavad ja desinfitseerivad oma veokeid vastavalt vajadusele;  
c) nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et vältida saastumist ning inimestele 
või loomadele nakkavate haiguste levikut.  
▼M9 
V PEATÜKK  
SÄILITAMISMEETODID  
1. jagu  
Üldsätted  
1. Säilitamismeetodi abil saadud materjale võib kasutada või kõrvaldada ainult 
selles liikmesriigis, kus asjaomane säilitamismeetod on pädeva asutuse poolt 
lubatud.  
2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus säilitamismeetodit kasutatakse esimest 
korda, edastab ametliku kontrollimise tulemused teise liikmesriigi pädevale 
asutusele, kui too seda taotleb, et soodustada uue säilitamismeetodi kasutus ­
elevõttu.  
2. jagu  
Meetod  
A. Ettevõttes surnud sigade ja teatavate sigadest saadud materjalide aeroobne 
laagerdamine ja säilitamine, millele järgneb põletamine või koospõletamine.  
1. Asjaomased liikmesriigid  
Ettevõttes surnud sigade ja teatavate sigadest saadud materjalide 
aeroobne laagerdamine ja säilitamine, millele järgneb põletamine või 
koospõletamine, on lubatud Prantsusmaal, Iirimaal, Lätis, Portugalis ja 
Ühendkuningriigis.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 99
 
Asjaomase liikmesriigi pädev asutus peab tagama, et pärast materjali 
aeroobset laagerdamist ja ladustamist materjal kogutakse ja kõrval ­
datakse selle liikmesriigi territooriumil.  
2. Algmaterjal  
Selle töötlemismeetodi jaoks võib kasutada ainult järgmist sigadest 
saadud materjali:  
a) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punkti f alapunktides i–iii 
osutatud 2. kategooria materjal;  
b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis h osutatud 3. 
kategooria materjal.  
Seda meetodit võib kasutada ainult samast ettevõttest pärit sigade 
kõrvaldamiseks tingimusel, et ettevõtte suhtes ei kohaldata sigu 
ohustava tõsise nakkushaiguse puhangu kahtluse või kinnitust 
leidnud puhangu tõttu piiranguid. Seda meetodit ei või kasutada 
selliste loomade puhul, kes on surnud kõnealuste taudide tõttu või 
kes on tauditõrje tõttu hukatud, samuti nende osade puhul.  
3. Meetod  
3.1. Üldpõhimõtted  
Meetod on töötlemisviis, mida pädev asutus on lubanud kasutada.  
Koht tuleb ehitada ja sisse seada kooskõlas liidu keskkonnakaitse 
õigusaktidega, et vältida haisu levikut ning pinnase ja põhjavee saas ­
tumise ohtu.  
Ettevõtja peab  
a) võtma meetmed loomade juurdepääsu ennetamiseks ja kehtestama 
dokumenteeritud kahjuritõrjeprogrammi;  
b) kehtestama korra, millega välditakse taudide levimist;  
c) kehtestama korra, millega välditakse kasutatud saepuru levimist 
väljapoole suletud süsteemi.  
Töötlemine peab toimuma suletud süsteemis, mis koosneb mitmest 
veekindla põranda ja monoliitsete seintega kambrist. Reovesi tuleb 
kokku koguda; kambrid peavad olema ühendatud äravoolutoruga, 
millel on tahkete osakeste kinnipidamiseks ees 6 mm suuruste 
avadega võrk.  
Kambrite suurus ja arv peab olema kohandatud vastavalt suremusele, 
mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 29 lõigetes 1–3 
osutatud alalises kirjalikus korras, ning nende võimsus peab olema 
piisav vähemalt kaheksa kuu jooksul ettevõttes esinevate 
surmajuhtumite jaoks.  
3.2. Etapid  
3.2.1. Täitmis- ja säilitamisetapp  
Tapetud sead ja muu sigadest saadud materjal tuleb ühekaupa katta 
saepuruga ja koguda hunnikusse kuni kamber on täis. Kõigepealt tuleb 
põrandale panna vähemalt 30 sentimeetrine saepurukiht. Rümbad ja 
muu sigadest saadud materjal tuleb seejärel asetada alumisele saepu ­
rukihile ja iga uus rümpade ja muu sigadest saadud materjali kiht tuleb 
katta vähemalt 30 sentimeetrise saepurukihiga.  
Töötajad ei tohi säilitataval materjalil kõndida.  ▼M9 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 100
 
3.2.2. Laagerdumisetapp  
Kui kamber on täis ja temperatuuri tõus võimaldab kogu pehme koe 
lagunemist, algab laagerdumisperiood, mis peab kestma vähemalt 3 
kuud.  
Täitmis- ja säilitamisetapi lõpus ja kogu laagerdumisetapi ajal peab 
ettevõtja jälgima iga kambri temperatuuri temperatuurianduriga, mis 
on asetatud 40–60 cm sügavusele pealmise kihi pinna alla.  
Ettevõtja peab registreerima elektroonilised temperatuuri näidud 
elektrooniliselt.  
Täitmis- ja säilitamisetapi lõpus võimaldab temperatuuri jälgimine 
kindlaks teha, kas materjali struktuur on rahuldav. Temperatuuri 
tuleb mõõta automaatse salvestava seadmega. Eesmärk on saavutada 
kolmeks järjestikuseks päevaks temperatuur 55 °C, mis näitab, et 
laagerdumisprotsess on aktiivne, materjali struktuur on sobiv ja laager ­
dumisetapp on alanud.  
Ettevõtja peab temperatuuri mõõtma korra päevas ja sõltuvalt mõõt ­
mistulemusest võtma järgmisi meetmeid:  
a) kui kolme järjestikuse päeva jooksul püsib temperatuur 55 °C 
juures või kõrgemal, võib materjali eemaldada pärast kolme järjes ­
tikust laagerdumisperioodi kuud, või selle võib jätta hilisema 
kõrvaldamise jaoks ettevõttesse;  
b) kui kolme järjestikuse päeva jooksul ei püsi temperatuur 55 °C 
juures või kõrgemal, peab ettevõtja võtma määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 29 lõigetes 1–3 osutatud alalise kirjaliku 
korra kohased meetmed; vajaduse korral võib pädev asutus tööt ­
lemise peatada ja materjal tuleb kõrvaldada kooskõlas 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 13.  
Pädev asutus võib kehtestada säilitamisetapile ajalise piirangu.  
3.2.3. Transport ja põletamine või koospõletamine  
Laagerdumisetapi järel saadud materjali transporti heakskiidetud 
põletus- või koospõletustehasesse tuleb kontrollida, nagu on osutatud 
määruses (EÜ) nr 1069/2009 või direktiivis 2008/98/EÜ.  
B. Hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine  
1. Asjaomased liikmesriigid  
Meetodit „Hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine”, võib kasutada 
Hispaanias, Iirimaal, Lätis, Portugalis ja Ühendkuningriigis.  
Pädev asutus peab tagama, et pärast hüdrolüüsimist materjalid kogutaks ja 
kõrvaldataks samas liikmesriigis.  
2. Algmaterjal  
Selle meetodi jaoks võib kasutada ainult järgmisi materjale:  
a) 2. kategooria materjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 9 punkti f alapunktides i, ii ja iii;  
b) 3. kategooria materjal, millele on osutatud selle määruse artikli 10 
punktis h.  ▼M9 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 101
 
Seda meetodit võib kohaldada ainult samast ettevõttest pärit sigade 
kõrvaldamiseks tingimusel, et ettevõtte suhtes ei kohaldata sigu 
ohustava tõsise nakkushaiguse puhangu kahtluse või kinnitust leidnud 
puhangu tõttu piiranguid või seal ei ole loomi tauditõrje eesmärgil 
hukatud.  
3. Meetod  
Hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine, on ajutine vaheladustamine 
kohapeal. Hüdrolüüs viiakse läbi järgmiste normide kohaselt:  
a) loomsed kõrvalsaadused tuleb põllumajandusettevõttes, mis on seal 
olevate loomade arvu, tõenäolise suremuse ning inimeste ja 
loomade terviseriskide võimaliku tekke hindamise alusel saanud 
pädevalt asutuselt kõnealuse töötlemismeetodi kasutamise loa, 
koguda konteinerisse (edaspidi „konteiner”), mis on valmistatud 
punkti b kohaselt ja paigutatud selleks ettenähtud kohta punktide c 
ja d kohaselt (edaspidi „ettenähtud koht”);  
b) konteiner peab olema:  
i) varustatud sulgemisseadmega;  
ii) vee- ja lekkekindel ning hermeetiliselt suletav;  
iii) kaetud korrosioonikindla kihiga;  
iv) varustatud heitekontrolli seadmega punkti e kohaselt;  
c) konteiner tuleb paigutada selleks ettenähtud kohta, mis asub põlluma ­
jandusettevõttest füüsiliselt eraldi;  
sellel kohal peavad olema eraldi juurdepääsuteed materjalide toomise 
ja kogumisveokite jaoks;  
d) konteiner ja selle asukoht tuleb ehitada ja sisse seada kooskõlas liidu 
keskkonnakaitse õigusaktidega, et vältida haisu levikut ning pinnase 
ja põhjavee saastumise riski;  
e) konteiner peab olema ühendatud gaasilisi heiteid juhtiva toruga, mis 
on inimestele või loomadele nakkava haiguse leviku vältimiseks 
varustatud asjakohase filtriga;  
f) konteiner tuleb sulgeda hüdrolüüsiks vähemalt kolm kuud kestvaks 
perioodiks viisil, mis välistab selle avamise ilma vastava loata;  
g) ettevõtja peab kehtestama sellise korra, mis hoiab ära inimestele või 
loomadele nakkavate haiguste leviku töötajate liikumise tõttu;  
h) ettevõtja peab:  
i) võtma ennetavad meetmed lindude, näriliste, putukate ja muude 
kahjurite tõrjeks;  
ii) kehtestama dokumenteeritava kahjuritõrjeprogrammi;  
i) ettevõtja peab dokumenteerima  
i) materjalide konteinerisse paigutamise;  
ii) hüdrolüüsitud materjali konteinerist väljavõtmise;  ▼M9 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 102
 
j) ettevõtja peab tühjendama konteinerit korrapäraste ajavahemike järel, 
et 
i) veenduda, et korrosiooni ei ole;  
ii) avastada ja ära hoida vedelate materjalide võimalik leke 
pinnasesse;  
k) hüdrolüüsi järel tuleb materjalid koguda, kasutada ja kõrvaldada 
kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punktidega a, b ja 
c või punkti e alapunktiga i või 3. kategooria materjali puhul 
kooskõlas nimetatud määruse artikliga 14;  
l) töötlemine peab toimuma perioodilises protsessis.  
m) muud hüdrolüüsitud materjalide kasutus- või käitlemisviisid, seal ­
hulgas nende laotamine maapinnale, on keelatud.  ▼M9 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 103
 
X LISA  
SÖÖDAMATERJAL  
I PEATÜKK  
TÖÖTLEMISE JA TURULELASKMISE ÜLDNÕUDED  
Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete mikrobioloogilised normid  
Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete suhtes kohaldatakse järgmisi 
mikrobioloogilisi norme.  
Töötlemisettevõttes ladustamise ajal või ladustamise lõppedes väljaviimise ajal 
lõpptoodetest võetud proovid peavad vastama järgmistele normidele:  
salmonella: puudub 25 grammis; n = 5, c = 0, m = 0, M = 0,  
enterobakterid: n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 1 grammis,  
kus: 
n = analüüsitavate proovide arv;  
m = bakterite arvu väärtuslävi; tulemus on rahuldav, kui bakterite arv kogu 
valimis ei ületa näitajat m;  
M = bakterite arvu maksimumväärtus; tulemus on ebarahuldav, kui bakterite arv 
ühes või mitmes proovis on võrdne näitajaga M või sellest suurem; ning  
c = nende proovide arv, milles bakterite arv võib jääda näitajate m ja M 
vahele; proovid on siiski rahuldavad, kui teiste proovide bakterite arv on 
võrdne näitajaga m või sellest väiksem.  
Käesolevas peatükis sätestatud mikrobioloogilisi norme ei kohaldata siiski 
loomsete kõrvalsaaduste töötlemise tulemusena saadud kalaõli ja sulatatud 
rasva suhtes, kui sama töötluse ajal saadud töödeldud loomsest valgust 
võetakse proove, et veenduda nimetatud normidele vastavuses.  
II PEATÜKK  
ERINÕUDED TÖÖDELDUD LOOMSE VALGU JA MUUDE 
LOOMSETEST KÕRVALSAADUSTEST SAADUD TOODETE KOHTA  
1. jagu  
Erinõuded töödeldud loomse valgu kohta  
▼M12  
A. Tooraine  
1. Töödeldud loomse valgu tootmiseks võib kasutada ainult 3. kategooria 
materjali alla kuuluvaid loomseid kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid, 
mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides n, o ja p 
nimetatud 3. kategooria materjal.  
2. Muude põllumajandusloomade kui karusloomade sööda tootmiseks ette 
nähtud, tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomsed 
valgud võivad olla saadud ainult järgmistelt putukaliikidelt:  
i) kärbes liigist  Hermetia illucens  ja harilik toakärbes  Musca domestica ; 
ii) harilik jahumardikas  Tenebrio molitor  ja mardikas liigist  Alphitobius 
diaperinus ; 
iii) toakilk  Acheta domesticus  ning sihktiivalised liikidest  Gryllodes 
sigillatus  ja Gryllus assimilis . ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 104
 
B. Töötlemisstandardid  
1. Imetajatelt pärinev töödeldud loomne valk peab olema läbinud IV lisa III 
peatükis osutatud 1. töötlemismeetodi (rõhu all steriliseerimine).  
Sellele vaatamata:  
a) võivad verejahu tootmiseks mõeldud seaveri või seaverefraktsioonid 
olla töödeldud IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5 või 7. 
töötlemismeetodi kohaselt, kusjuures 7. töötlemismeetodi korral peab 
materjali olema läbi kuumutatud temperatuuril 80 °C;  
b) võib imetajatelt pärinevat töödeldud loomne valk:  
i) olla töödeldud IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. 
töötlemismeetodi kohaselt, kui see pärast kõrvaldatakse või kui 
seda kasutatakse kütusena;  
ii) olla töödeldud IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. 
töötlemismeetodi kohaselt, kui tegu on ainult lemmikloomatoidus 
kasutamiseks mõeldud materjaliga ja kui:  
— seda transporditakse selleks ette nähtud mahutites, mida ei 
kasutata põllumajandusloomadele mõeldud sööda või 
loomsete kõrvalsaaduste vedamiseks, ning  
— see saadetakse 3. kategooria materjali töötlevast ettevõttest 
otse lemmikloomatoitu tootvasse ettevõttesse või tunnustatud 
ladustamisettevõttesse, kust see saadetakse otse lemmikloo ­
matoitu tootvasse ettevõttesse.  
2. Muudelt loomadelt kui imetajatelt pärinev töödeldud loomne valk (v.a 
kalajahu) peab olema läbinud IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 
5. või 7. töötlemismeetodi.  
3. Kalajahu peab olema läbinud:  
a) mõne IV lisa III peatükis sätestatud töötlemismeetodi või  
b) mõne muu meetodi, mis tagab toote vastavuse käesoleva lisa I 
peatükis loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta sätestatud 
mikrobioloogilistele normidele.  
C. Ladustamine  
1. Töödeldud loomne valk tuleb pakendada ja ladustada uutes või sterili ­
seeritud kottides või nõuetekohase ehitusega lahtise lasti konteinerites või 
hoidlates.  
Tuleb võtta vajalikud meetmed, et konteinerite, konveierite või tõstukite 
sisse tekiks võimalikult vähe kondensaati.  
2. Konveierites, tõstukites ja konteinerites peavad tooted olema kaitstud 
juhusliku saastumise eest.  
3. Töödeldud loomse valgu käitlemise vahendid tuleb hoida puhtad ja 
kuivad ning samuti peavad olemas olema nõuetekohased kontrolli ­
punktid, et vahendite puhtust oleks võimalik kontrollida.  
Kõiki ladustamiskohti tuleb korrapäraselt tühjendada ja puhastada sellisel 
määral, et hoitaks ära saastumine.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 105
 
4. Töödeldud loomne valk ei tohi märjaks saada.  
Ladustamisalal tuleb vältida lekkeid ja kondenseerumist.  
2. jagu  
Erinõuded veretoodete kohta  
A. Tooraine  
Veretoodete tootmiseks võib kasutada ainult määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 10 punktis a ja punkti b alapunktis i osutatud verd.  
B. Töötlemisstandardid  
Veretooted peavad olema läbinud:  
a) IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodi või  
b) mõne muu meetodi, mis tagab veretoote vastavuse käesoleva lisa I 
peatükis loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta sätestatud 
mikrobioloogilistele normidele.  
3. jagu  
Erinõuded sulatatud rasvade, kalaõli ja 3. kategooria materjali alla 
kuuluvate rasva derivaatide kohta  
A. Tooraine  
▼M9 
1. Sulatatud rasvad  
Sulatatud rasva tootmiseks võib kasutada ainult 3. kategooria materjali, 
mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides n, o ja p 
osutatud 3. kolmanda kategooria materjal.  
▼M11  
2. Kalaõli  
Kalaõli tootmiseks võib kasutada ainult 3. kategooria materjali, mida on 
nimetatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides i, j ja l, ja 
veeloomadest saadud 3. kategooria materjali, mida on nimetatud sama 
määruse artikli 10 punktides e ja f.  
▼B 
B. Töötlemisstandardid  
Välja arvatud juhul, kui kalaõli või sulatatud rasv on toodetud kooskõlas 
määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa vastavalt VIII või XII jaoga, tuleb 
sulatatud rasva toota 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodil ning kalaõli 
võib toota  
a) kasutades 1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. töötlemismeetodit, nagu on sätestatud 
IV lisa III peatükis, või  
b) kasutades muud meetodit, mis tagab toote vastavuse käesoleva lisa I 
peatükis loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta sätestatud 
mikrobioloogilistele normidele.  
Mäletsejalistelt pärinevad sulatatud rasvad tuleb puhastada nii, et allesjäävate 
lahustumatute lisaainete kogusisaldus ei ületa 0,15 massiprotsenti.  
3. kategooria materjalist pärit sulatatud rasvast või kalaõlist saadud rasva 
derivaate töödeldakse mõne IV lisa III peatükis osutatud töötlemismeetodi 
kohaselt.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 106
 
C. Hügieeninõuded  
Sulatatud rasva või kalaõli pakendamisel tuleb kasutada kasutamata mahuteid 
või puhastatud ja vajaduse korral saastumise vältimiseks desinfitseeritud 
mahuteid ning tuleb võtta tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, et ära hoida 
materjali taassaastumine.  
Kui selline toode on ette nähtud transportimiseks lahtise lastina, peavad 
torud, pumbad ja tsisternid ning muud lahtise lasti konteinerid või paakautod, 
mida kasutatakse toote transpordiks tootmisettevõttest laevale, sadamatsister ­
nidesse või teistesse ettevõtetesse, olema enne kasutamist puhtad.  
4. jagu  
Erinõuded piima, ternespiima ning teatavate piima- ja ternespiimasaaduste 
kohta  
I o s a  
Ü l d n õ u d e d  
A. Tooraine  
Piima, piimapõhiste toodete ja piimasaaduste tootmiseks võib kasutada ainult 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis e osutatud piima (v.a tsen ­
trifuugimis- või separeerimissete) ja sama määruse artikli 10 punktides f ja h 
osutatud piima.  
Ternespiima võib kasutada ainult siis, kui see pärineb elusloomadelt, kellel ei 
avaldunud mingeid ternespiima kaudu inimestele või loomadele levivate 
haiguste tunnuseid.  
B. Töötlemisstandardid  
1. Piim peab läbima ühe järgmistest töötlemisviisidest:  
1.1. steriliseerimine F  0 (*) väärtusel 3 või rohkem;  
1.2. UHT (**) koos ühega järgmistest:  
a) järgnev füüsikaline töötlemine:  
i) kuivatusprotsess ja täiendav kuumutamine vähemalt tempera ­
tuurini 72 °C, kui piim on mõeldud söödaks; või  
ii) pH väärtuse alandamine alla väärtuse 6,0 vähemalt üheks tunniks;  
b) piim, piimapõhine toode või piimasaadus on valmistatud vähemalt 
21 päeva enne lähetamist ning selle aja jooksul ei ole päritoluliik ­
mesriigis tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtumit;  
1.3. kahekordne HTST (***);  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 107  
(*) F  0 on arvutatud surmav toime bakterieostele. F  0 väärtus 3,00 tähendab, et toote kõige 
külmemat kohta on kuumutatud piisavalt, et saavutada sama surmav toime nagu 
kolme minuti pikkuse kiire kuumutamise ja jahutamise vältel temperatuuril 121 °C 
(250 °F). 
(**) UHT = kõrgkuumutamine temperatuuril 132 °C vähemalt üks sekund. 
(***) HTST = lühiajaline kõrgpastöriseerimine temperatuuril 72 °C vähemalt 15 sekundit 
või samaväärse mõjuga pastöriseerimine, mis tagab fosfataastesti negatiivse tulemuse.
 1.4. HTST koos ühega järgmistest:  
a) järgnev füüsikaline töötlemine:  
i) kuivatusprotsess ja täiendav kuumutamine vähemalt tempera ­
tuurini 72 °C, kui piim on mõeldud söödaks; või  
ii) pH väärtuse alandamine alla väärtuse 6,0 vähemalt üheks tunniks;  
b) piim, piimapõhine toode või piimasaadus on valmistatud vähemalt 
21 päeva enne lähetamist ning selle aja jooksul ei ole päritoluliik ­
mesriigis tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtumit.  
2. Piimapõhised tooted ja piimasaadused peavad olema läbinud vähemalt 
ühe alapunktis 1 osutatud töötlemisviisidest või olema valmistatud 
piimast, mida on töödeldud kooskõlas alapunktiga 1.  
3. Suu- ja sõrataudi suhtes vastuvõtlikele loomadele söödetav ja vastavalt 
alapunktile 1 töödeldud piimast toodetud vadak peab olema:  
a) kogutud pärast vähemalt 16 tunni möödumist piima kalgendumisest 
ja selle pH väärtus peab enne loomakasvatusettevõtetesse viimist 
olema alla 6,0; või  
b) toodetud vähemalt 21 päeva enne lähetamist ning selle aja jooksul ei 
ole päritoluliikmesriigis tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtumit.  
4. Lisaks alapunktides 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele peavad piim, 
piimapõhised tooted ja piimasaadused vastama järgmistele nõuetele:  
4.1. pärast töötlemise lõpetamist tuleb võtta tarvitusele kõik ettevaa ­
tusabinõud, et hoida ära toodete saastumine;  
4.2. lõpptoote märgistusel peab olema viide sellele, et see sisaldab 3. 
kategooria materjali ega ole ette nähtud inimtoiduks, ning see tuleb:  
a) pakendada kasutamata mahutitesse või  
b) transportida lahtiselt mahutites või muudes transpordivahendites, 
mida enne kasutamist põhjalikult puhastati ja desinfitseeriti.  
5. Toorpiima tuleb toota tingimustes, mis pakuvad piisavaid loomatervis ­
hoiuga seotud tagatisi.  
6. Ternespiim ja ternespiimatooted peavad:  
6.1. olema pärit veistelt, keda on peetud põllumajandusettevõttes, milles kõik 
veisekarjad on tunnistatud ametlikult tuberkuloosivabaks, ametlikult 
brutselloosivabaks ja ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabaks 
vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktides d, f ja j 
esitatud määratlustele;  
6.2. olema toodetud vähemalt 21 päeva enne lähetamist ning selle aja 
jooksul ei ole päritoluliikmesriigis tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi 
juhtumit;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 108
 
6.3. olema läbinud ühekordse HTST töötluse (*);  
6.4. vastama käesoleva osa punkti 4 nõuetele.  
I I o s a  
R i i k l i k e s t a n d a r d i t e k o h a s e l t t ö ö d e l d u d p i i m a 
t u r u l e l a s k m i s t k ä s i t l e v e r a n d  
▼M4 
1. Käesoleva osa punktides 2 ja 3 sätestatud nõudeid kohaldatakse selliste 
piima, piimapõhiste toodete ja piimasaaduste töötlemise, kasutamise ja ladus ­
tamise suhtes, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis e 
osutatud 3. kategooria materjali alla (v.a tsentrifuugimis- või separeerimissete) 
ja selliste sama määruse artikli 10 punktides f ja h osutatud piima, 
piimapõhiste toodete ja piimasaaduste suhtes, mida ei ole töödeldud 
käesoleva jao I osa kohaselt.  
▼B 
2. Pädev asutus lubab määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud 
või registreeritud piimatööstustel tarnida piima, piimapõhiseid tooteid ja 
piimasaadusi käesoleva osa punktis 3 osutatud otstarbel, kui tagatakse 
toodete jälgitavus.  
3. Piima, piimapõhiseid tooteid ja piimasaadusi võib tarnida ja kasutada 
söödamaterjalina:  
a) asjaomases liikmesriigis ja piiriülestel aladel, kui asjaomased liikmesriigid 
on selles kokku leppinud, kui tegu on piimasaadustega (sealhulgas 
piimaveega), mis on puutunud kokku toorpiima ja/või määruse (EÜ) 
nr 853/2004 III lisa IX jao II peatüki punkti II alapunkti 1 alapunktis a 
või alapunktis b sätestatud kuumtöötlusnõuete kohaselt pastöriseeritud 
piimaga ja need piimasaadused on läbinud ühe järgmistest töötlustest:  
i) kõrgkuumutamine (UHT);  
ii) steriliseerimine, millega viiakse Fc väärtus vähemalt 3ni või mis 
toimub 15 minutit vähemalt temperatuuril 115 °C või samaväärsetes 
temperatuuri ja aja tingimustes;  
iii) pastöriseerimine või steriliseerimine (v.a alapunktis ii nimetatu), 
millele järgneb:  
— piimapulbri, piimapõhise kuivtoote või kuivatatud piimasaaduse 
puhul kuivatamine;  
— hapustatud piimatoote puhul protsess, milles pH väärtus viiakse 
alla 6 ja hoitakse sellel tasemel vähemalt üks tund;  
b) asjaomases liikmesriigis:  
i) kui tegu on piimasaadustega (sh piimaveega), mis on puutunud kokku 
piimaga, mida on ainult pastöriseeritud määruse (EÜ) nr 853/2004 III 
lisa IX jao II peatüki punkti II.1 alapunktis a sätestatud kuumtöötlus ­
nõuete kohaselt, ja kui tegu on kuumtöödeldud piimapõhistest 
toodetest valmistatud vadakuga, mis on kogutud pärast vähemalt 16 
tunni möödumist piima kalgendumisest ja mille pH ei ületa enne 
söödaks tarnimist väärtust 6,0, kui need saadetakse vähestesse 
tunnustatud loomapidamisettevõtetesse, mis on määratud parima ja 
halvima riskistsenaariumi riskianalüüsi alusel asjaomase liikmesriigi 
poolt episootiliste haiguste (eelkõige suu- ja sõrataudi) situatsiooni ­
plaanide koostamisel;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 109  
(*) HTST = lühiajaline kõrgpastöriseerimine temperatuuril 72 °C vähemalt 15 sekundit või 
samaväärse mõjuga pastöriseerimine, mis tagab fosfataastesti negatiivse tulemuse.
 ii) kui tegu on töötlemata toodetega (sealhulgas piimaveega, mis on 
puutunud kokku toorpiima ja teiste saadustega, mille puhul 
alapunktis a ja alapunkti b alapunktis i osutatud töötlusviiside 
läbimine ei ole tagatud), kui need saadetakse vähestesse tunnustatud 
loomapidamisettevõtetesse, mis on määratud parima ja halvima riskist ­
senaariumi riskianalüüsi alusel asjaomase liikmesriigi poolt episoo ­
tiliste haiguste (eelkõige suu- ja sõrataudi) situatsiooniplaanide koos ­
tamisel ning kui tunnustatud loomapidamisettevõttes olevaid loomi 
saab vedada ainult:  
— otse tapamajja, mis asub samas liikmesriigis; või  
— teise samas liikmesriigis asuvasse põllumajandusettevõttesse, kui 
pädev asutus tagab, et suu- ja sõrataudile vastuvõtlikke loomi 
saab põllumajandusettevõttest viia ainult kas otse samas liikmes ­
riigis asuvasse tapamajja, või kui loomad on toodud põllumajan ­
dusettevõttesse, mis ei kasuta söödaks alapunktis ii osutatud 
tooteid, pärast 21päevalise ooteaja möödumist loomade sinna 
toomisest.  
4. Pädev asutus võib lubada I osa punkti B alapunktis 6 osutatud tingimustele 
mittevastava ternespiima tarnimist söödaks samas liikmesriigis ühelt põlluma ­
jandustootjalt teisele tingimustel, mis hoiavad ära terviseriskide leviku.  
I I I o s a  
E r i n õ u d e d t s e n t r i f u u g i m i s - v õ i s e p a r e e r i m i s s e t e t e 
k o h t a  
Tsentrifuugimis- või separeerimissettest koosnev 3. kategooria materjal peab 
olema enne põllumajandusloomadele söötmiseks turule laskmist kuumtöödeldud 
60 minuti jooksul vähemalt temperatuuril 70 °C või 30 minuti jooksul vähemalt 
temperatuuril 80 °C.  
▼M9 
Erandina esimesest lõigust võib pädev asutus lubada tsentrifuugimis- või sepa ­
reerimissetete kuumtöötlemiseks alternatiivseid parameetreid, mis on ette nähtud 
kasutamiseks liikmesriikides, kes on kõnealused alternatiivsed parameetrid heaks 
kiitnud, tingimusel, et ettevõtjad tõendavad, et nende alternatiivsete paramee ­
tritega kuumtöötlemine tagab riski vähendamise vähemalt samal määral kui 
saavutatakse esimeses lõigus kehtestatud parameetrite alusel töötlemisega.  
▼B 
5. jagu  
Erinõuded želatiini ja hüdrolüüsitud valgu kohta  
A. Tooraine  
Želatiini ja hüdrolüüsitud valgu tootmiseks võib kasutada ainult 3. kategooria 
materjali alla kuuluvaid loomseid kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid, 
välja arvatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides m, n, o ja p 
osutatud materjal.  
B. Želatiini töötlemisstandardid  
1. Želatiini tuleb toota nii, et 3. kategooria materjali töödeldakse happe või 
leelisega ja pärast loputatakse üks või mitu korda, välja arvatud juhul, 
kui see on toodetud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XIV jao kohaselt.  
Seejärel tuleb korrigeerida pH-d. Želatiin tuleb ekstraheerida ühe või 
mitme järjestikuse kuumutamise teel, millele järgneb puhastamine 
filtreerimise teel ja steriliseerimine.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 110
 
2. Pärast alapunktis 1 osutatud töötlust võib želatiini kuivatada ning 
vajaduse korral jahvatada või õhukesteks lehtedeks valtsida.  
3. Keelatud on kasutada muid säilitusaineid peale vääveldioksiidi ja vesi ­
nikperoksiidi.  
C. Muud nõuded želatiini kohta  
Želatiini tuleb pakendada, ladustada ja transportida rahuldavates hügieenit ­
ingimustes.  
Eelkõige:  
a) peab tagama ruumi või spetsiaalse koha pakkematerjali hoidmiseks;  
b) peab pakendamine toimuma selleks ettenähtud ruumis või kohas.  
D. Hüdrolüüsitud valgu töötlemisstandardid  
Hüdrolüüsitud valku tuleb toota nii, et saastumisoht viidaks sobivate meet ­
metega miinimumini. Mäletsejalistelt pärineva hüdrolüüsitud valgu mole ­
kulmass peab olema alla 10 000 aatommassiühiku.  
Lisaks esimese lõigu nõuetele toodetakse täielikult või osaliselt mäletsejaliste 
toornahkadest saadud hüdrolüüsitud valku töötlemisettevõttes, mis tegeleb 
ainult hüdrolüüsitud valgu tootmisega, mille käigus valmistatakse toores 3. 
kategooria materjal ette pikeldamise, lupjamise ja ohtra pesemisega, pärast 
mida hoitakse materjali pH:  
a) üle kolme tunni väärtusel üle 11 temperatuuril üle 80 °C ning seejärel 
kuumtöödeldakse 30 minutit vähemalt temperatuuril 140 °C enam kui 
3,6baarise rõhu all või  
b) väärtusel 1–2, seejärel väärtusel üle 11 ning pärast kuumtöödeldakse 30 
minutit temperatuuril 140 °C kolmebaarise rõhu all.  
6. jagu  
Erinõuded kaltsiumdivesinikfosfaadi kohta  
A. Tooraine  
Kaltsiumdivesinikfosfaadi tootmiseks võib kasutada ainult 3. kategooria 
materjali alla kuuluvaid loomseid kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid, 
mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides m, n, o ja p 
osutatud materjal.  
B. Töötlemisstandardid  
1. Kaltsiumdivesinikfosfaadi tootmisel tuleb läbida järgmised kolm etappi:  
a) esiteks tagatakse, et kõik 3. kategooria materjali alla kuuluvad kondid 
peenestatakse, rasvatustatakse kuuma veega ja hoitakse vähemalt kaks 
päeva lahjendatud soolhappes, mille miinimumkontsentratsioon on 4 % 
ja pH väärtus alla 1,5;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 111
 
b) teiseks, pärast alapunktis a kirjeldatut töödeldakse saadud fosforit 
sisaldavat vedelikku lubjaga, mille tulemusena tekib kaltsiumdivesinik ­
fosfaadi sade pH väärtusega 4–7;  
c) lõpuks kuivatatakse kaltsiumdivesinikfosfaadi sade õhu käes, mille 
temperatuur on alguses 65–325 °C ja lõpus 30–65 °C.  
2. Kui kaltsiumdivesinikfosfaati saadakse rasvatustatud kontidest, peab tegu 
olema määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punkti a nõuetele vastavate 
kontidega.  
7. jagu  
Erinõuded trikaltsiumfosfaadi kohta  
A. Tooraine  
Trikaltsiumfosfaadi tootmiseks võib kasutada ainult 3. kategooria materjali 
alla kuuluvaid loomseid kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid, mis ei ole 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides m, n, o ja p osutatud 
materjal.  
B. Töötlemisstandardid  
Trikaltsiumfosfaati tuleb toota nii, et:  
a) kõik 3. kategooria materjali alla kuuluvad kondid peenestatakse ja 
rasvatustatakse vastuvoolu kuuma veega (kondikillud peavad olema 
väiksemad kui 14 mm);  
b) küpsetatakse 30 minutit aurus temperatuuril 145 °C rõhul 4 baari;  
c) valguleem eraldatakse hüdroksüapatiidist (trikaltsiumfosfaadist) tsentri ­
fuugimise teel;  
d) trikaltsiumfosfaat granuleeritakse pärast õhuga kuivatamist keevkihis 
temperatuuril 200 °C.  
8. jagu  
Erinõuded kollageeni kohta  
A. Tooraine  
Kollageeni tootmiseks võib kasutada ainult 3. kategooria materjali alla 
kuuluvaid loomseid kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid, mis ei ole 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides m, n, o ja p osutatud 
materjal.  
B. Töötlemisstandardid  
1. Kollageeni tuleb toota nii, et töötlemata 3. kategooria materjal pestakse, 
selle pH-d korrigeeritakse happe või leelisega, loputatakse üks või mitu 
korda, filtreeritakse ja pressitakse välja, välja arvatud juhul, kui see on 
toodetud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XV jaos kollageeni kohta 
sätestatud nõuete kohaselt.  
Pärast sellist töötlemist võib kollageeni kuivatada.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 112
 
2. Keelatud on kasutada muid säilitusaineid peale nende, mis on liidu õigu ­
saktidega lubatud.  
C. Muud nõuded  
Kollageeni tuleb pakendada, ladustada ja transportida rahuldavates hügieenit ­
ingimustes. Eelkõige:  
a) peab tagama ruumi või spetsiaalse koha pakkematerjali hoidmiseks;  
b) peab pakendamine toimuma selleks ette nähtud ruumis või kohas.  
9. jagu  
Erinõuded munatoodete kohta  
A. Tooraine  
Munatoodete tootmiseks võib kasutada ainult määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 10 punktides e ja f ning punkti k alapunktis ii osutatud loomseid 
kõrvalsaadusi.  
B. Töötlemisstandardid  
Munatooted peavad olema:  
a) läbinud IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemism ­
eetodi;  
b) töödeldud muul viisil ja kasutades selliseid parameetreid, mis tagavad 
toote vastavuse I peatükis loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete 
kohta sätestatud mikrobioloogilistele normidele; või  
c) töödeldud kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao I, II ja III 
peatükis munade ja munatoodete kohta sätestatud nõuetega.  
▼M4 
10. jagu  
Muude põllumajandusloomade kui karusloomade söötmist määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 10 punktis f nimetatud teatava 3. kategooria 
materjaliga käsitlevad erinõuded  
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktis f nimetatud 3. kategooria materjali, 
mis koosneb liikmesriikidest pärinevatest loomseid saadusi sisaldavast toidust, 
mis ei ole enam ette nähtud inimtoiduks kas ärilistel kaalutlustel, tootmis- või 
pakendamisdefektide või muude puuduste tõttu ning mis ei ohusta inimeste ja 
loomade tervist, võib turule lasta  muud e põllumajandusloomade  kui  karus­
loomade söödana, kui see materjal:  
i) on läbinud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punktis m või 
käesolevas määruses määratletud töötluse;  
ii) koosneb ühest või mitmest järgmisest määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 
punktis f nimetatud 3. kategooria materjalist või sisaldab üht või mitut 
nendest materjalidest:  
— piim;  
— piimapõhised tooted;  
— piimasaadused;  
— munad;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 113
 
— munatooted;  
— mesi,  
— sulatatud rasvad;  
— kollageen;  
— želatiin;  
iii) ei ole kokku puutunud mitte ühegi teise 3. kategooria materjaliga ja  
iv) rakendatud on kõiki ettevaatusabinõusid, et hoida ära materjali saastumine.  
▼B 
III PEATÜKK  
NÕUDED TEATAVA KALATOIDU JA KALAPÜÜGIL KASUTATAVA 
SÖÖDA KOHTA  
1. Kalast või veeselgrootutest saadud loomseid kõrvalsaadusi ja neist saadud 
tooteid, mis on mõeldud kasvandusekalade või muude vesiviljelusloomade 
toiduks:  
a) käideldakse ja töödeldakse eraldi materjalist, mida ei ole lubatud sel 
eesmärgil kasutada;  
b) saadakse:  
i) looduses kasvanud kalast või muudest veeloomadest (v.a merei ­
metajad), kes on püütud kaubanduslikul eesmärgil, või looduses 
kasvanud kalast pärit kõrvalsaadustest, mis pärinevad inimtoiduks 
mõeldud kalatooteid tootvast ettevõttest; või  
ii) kasvandusekaladest, kui neid söödetakse teisest liigist kasvanduseka ­
ladele;  
c) töödeldakse töötlemisettevõttes sellise meetodi kohaselt, mis tagab toote 
mikrobioloogilise ohutuse (k.a seoses kalade haigusetekitajatega).  
2. Pädev asutus võib selleks, et vältida lubamatut inimestele või loomadele 
nakkavate haiguste levimise riski, sätestada tingimused veeloomade ning 
vee- ja maismaaselgrootute kasutamiseks:  
a) kasvandusekalade või veeselgrootute toiduna, kui neid loomseid kõrval ­
saadusi ei ole töödeldud punkti 1 alapunkti c kohaselt;  
b) kalapüügil, kaasa arvatud veeselgrootute püügil kasutatava söödana.  ▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 114
 
XI LISA  
ORGAANILISED VÄETISED JA MULLAPARANDUSAINED  
I PEATÜKK  
NÕUDED TÖÖTLEMATA SÕNNIKU, TÖÖDELDUD SÕNNIKU JA 
TÖÖDELDUD SÕNNIKUST SAADUD TOODETE KOHTA  
1. jagu  
Töötlemata sõnnik  
1. Liikmesriikide vahel toimuva muudelt liikidelt kui kodulindudelt või hobus ­
lastelt pärineva töötlemata sõnnikuga kauplemise suhtes kohaldatakse lisaks 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1 sätestatud nõusolekule, mille 
peab andma sihtliikmesriik, järgmisi tingimusi:  
a) muude liikide kui kodulindude või hobuslaste töötlemata sõnnikuga 
kauplemine on keelatud, välja arvatud juhul, kui sõnnik on:  
i) pärit piirkonnast, mille suhtes ei ole rakendatud rasketest nakkushai ­
gustest tulenevaid piiranguid; ja  
ii) ette nähtud pädevate asutuste järelevalve all kasutamiseks niisuguse 
põllumajandusettevõtte maa-alal, mis asub mõlemal pool kahe liik ­
mesriigi vahelist piiri;  
b) siiski võib sihtliikmesriigi pädev asutus sõnniku päritolu, sihtkohta ja 
tervisekaalutlusi arvestades anda eriloa sellise sõnniku oma territooriumile 
toomiseks, mis:  
i) on mõeldud:  
— töötlemiseks väljaspool toiduahelat kasutatavaid loomsetest kõrval ­
saadustest saadud tooteid tootvas ettevõttes või  
— biogaasiks muundamiseks või kompostimiseks määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 ja käesoleva määruse V lisa kohaselt eesmärgiga 
toota käesoleva peatüki 2. jaos osutatud tooteid.  
Sellistel juhtudel võtab pädev asutus sellistesse ettevõtetesse sõnniku 
toomise lubamisel arvesse sõnniku päritolu; või  
ii) on mõeldud maapinnale laotamiseks põllumajandusettevõttes, kui päri ­
toluliikmesriigi pädev asutus on selliseks kauplemiseks nõusoleku 
andnud;  
c) alapunktis b osutatud juhtudel peab sõnnikusaadetise kaubadokumendiga 
kaasas olema punktis 3 esitatud näidise kohaselt koostatud terviseohutuse 
tõend.  
2. Liikmesriikide vahel toimuva kodulindude töötlemata sõnnikuga kauplemise 
suhtes kohaldatakse lisaks määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1 
osutatud nõusolekule, mille peab andma sihtliikmesriik, järgmisi tingimusi:  
a) sõnnik peab olema pärit piirkonnast, kus ei ole rakendatud Newcastle’i 
haigusest või linnugripist tulenevaid piiranguid;  
b) lisaks sellele ei või Newcastle’i haiguse vastu vaktsineeritud linnukarjade 
töötlemata sõnnikut lähetada piirkonda, millel on vastavalt direktiivi 
2009/158/EÜ artikli 15 lõikele 2 sellise piirkonna staatus, kus Newcastle’i 
haiguse vastu ei vaktsineerita; ning  
c) sõnnikusaadetise kaubadokumendiga peab kaasas olema punktis 3 
esitatud näidise kohaselt koostatud terviseohutuse tõend.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 115
 
3. Kaubadokumendi juurde kuuluva terviseohutuse tõendi näidis:
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 116
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 117
 
4. Hobuslaste töötlemata sõnnikuga võib liikmesriikide vahel kaubelda siis, kui 
sihtliikmesriik on andnud kauplemiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 
48 lõikes 1 osutatud nõusoleku ja sõnnik ei ole pärit põllumajandusette ­
võttest, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/156/EÜ artikli 4 lõikes 5 
osutatud veterinaarpiiranguid seoses malleuse, vesikulaarse stomatiidi, Siberi 
katku või marutaudiga.  
5. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõike 1 punkti c alapunktiga 
ii võib sihtliikmesriigi pädev asutus nõuda, et teisest liikmesriigist töötlemata 
sõnnikut lähetavad ettevõtjad:  
a) edastaksid lisateavet kavandatava lähetamise kohta, näiteks sõnniku 
mahalaadimise täpne geograafiline koht; ja  
b) ladustaksid sõnnikut, enne kui see maale laotatakse.  
6. Pädev asutus võib lubada sõnniku vedu ühe ja sama põllumajandusettevõtte 
piires, kui on täidetud võimalike terviseohtude ohjamise tingimused, näiteks 
ettevõtja kohustus asjaomased andmed registreerida.  
2. jagu  
Nahkhiireguaano, töödeldud sõnnik ja töödeldud sõnnikust saadud tooted  
▼M1 
Töödeldud sõnniku ning töödeldud sõnnikust ja nahkhiireguaanost saadud 
toodete turule laskmise suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi. Lisaks tuleb 
nahkhiireguaano puhul taotleda sihtliikmesriigi nõusolekut, nagu on sätestatud 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1.  
▼B 
a) need peavad pärinema väljaspool toiduahelat kasutatavaid loomseid kõrval ­
saadusi käitlevast ettevõttest, biogaasi- või kompostimisjaamast või orgaanilisi 
väetisi või mullaparandusaineid tootvast ettevõttest;  
b) need on läbinud kuumtöötluse vähemalt temperatuuril 70 °C vähemalt 60 
minuti jooksul ning neid on töödeldud spoore moodustavate bakterite ja 
toksiliste ühendite vähendamiseks, kui neid loetakse asjaomaseks ohuks;  
c) pädev asutus võib siiski lubada kasutada ka muid kui punktis b osutatud 
tavapäraseid töötlusparameetreid, kui taotleja tõendab, et selliste parameetrite 
kasutamine viib võimalikud bioloogilised ohud miinimumini.  
Kõnealune tõendamine hõlmab valideerimist, mida teostatakse järgmisel viisil:  
i) määratletakse ja analüüsitakse võimalike ohtude, sealhulgas sisendma ­
terjali mõju, võttes aluseks töötlemistingimuste tervikliku määratlemise, 
ning tehakse riskianalüüs, hinnates konkreetsete töötlemistingimuste 
saavutamist nii tavalises kui ka ebatüüpilises olukorras;  
ii) kavandatud protsessi valideerimine:  
ii-1) mõõdetakse sisetekkeliste indikaatororganismide elujõulisuse/ ­
nakkavuse vähenemist protsessi kestel, kui:  
— indikaatorit esineb kogu tooraines suurtes kogustes;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 118
 
— indikaator ei ole töötlemisprotsessi surmavate aspektide suhtes 
vähem kuumakindel, aga ka mitte märkimisväärselt 
kuumakindlam kui haigusetekitajad, mille uurimiseks seda kasu ­
tatakse;  
— indikaatorit on lihtne kvantifitseerida ning suhteliselt lihtne 
identifitseerida ja kinnitada; või  
ii-2) mõõdetakse lähteainesse sobivas katsekehas viidud põhjalikult 
kirjeldatud katseorganismi või viiruse elujõulisuse/nakkavuse 
vähenemist kokkupuuteajal;  
iii) alapunktis ii osutatud valideerimine peab näitama, et protsessiga 
saavutatav üldise riski vähenemine on järgmine:  
— termiliste ja keemiliste protsesside puhul väheneb bakteri  Enter­
ococcus faecalis  määr 5 log  10 võrra ning kuumakindlate viiruste 
puhul (näiteks parvoviirus) väheneb nakkavustiiter vähemalt 3 log  10 
võrra, kui neid peetakse märkimisväärseks ohuks;  
— keemiliste protsesside puhul väheneb ka elujõulistes arenguetappides 
olevate vastupanuvõimeliste parasiitide, näiteks  ascaris sp . munade 
arv vähemalt 99,9 % (3 log  10 ) võrra;  
iv) protsessi järelevalvekorda hõlmava tervikliku kontrolliprogrammi välja ­
töötamine;  
v) meetmed, mille abil ettevõtte töös tagatakse kontrolliprogrammis 
kinnitatud asjakohaste protsessiparameetrite pidev jälgimine ja järelevalve.  
Andmed ettevõttes kasutatavate asjakohaste protsessiparameetrite ja muude 
kriitiliste kontrollpunktide kohta tuleb registreerida ja säilitada, nii et 
omanik, käitaja või nende esindaja ning pädev asutus saaksid teostada 
ettevõtte töö järelevalvet. Käesoleva punkti alusel tunnustatud protsessiga 
seotud teave tuleb komisjonile vastava nõudmise korral kättesaadavaks teha;  
d) ettevõttes töötlemise ajal või kohe pärast seda protsessi jälgimise eesmärgil 
sõnnikust võetud representatiivseid proovid peavad vastama järgmistele 
normidele:  
kolibakterid: n = 5, c = 5, m = 0, M = 1 000 1 grammis  
või 
enterokokid: n = 5, c = 5, m = 0, M = 1 000 1 grammis  
ning 
tootmisettevõttes, biogaasi- või kompostimisjaamas ladustamise või sealt 
väljaviimisel ajal sõnnikust võetud representatiivsed proovid peavad vastama 
järgmistele normidele:  
salmonella: puudub 25 grammis; n = 5, c = 0, m = 0, M = 0  
kus: 
n = analüüsitavate proovide arv;  
m = bakterite arvu väärtuslävi; tulemus on rahuldav, kui bakterite arv kogu 
valimis ei ületa näitajat m;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 119
 
M = bakterite arvu maksimumväärtus; tulemus on ebarahuldav, kui bakterite 
arv ühes või mitmes proovis on võrdne näitajaga M või sellest suurem; 
ning 
c = nende proovide arv, milles bakterite arv võib jääda näitajate m ja M 
vahele; proovid on siiski rahuldavad, kui teiste proovide bakterite arv 
on võrdne näitajaga m või sellest väiksem.  
Töödeldud sõnnikut või töödeldud sõnnikutooteid, mis ei vasta käesolevas 
punktis nimetatud normidele, loetakse töötlemata sõnnikuks või sõnniku ­
toodeteks;  
e) neid tuleb hoida nii, et pärast töötlemist oleks saastumine või teisene nakkus 
ja niiskumine minimaalne. Seetõttu tuleb neid hoida:  
i) korralikult suletud ja isoleeritud hoidlates või korralikult ehitatud varjua ­
lustes või  
ii) korralikult suletud pakendites, näiteks kilekottides või suurtes big-bag 
tüüpi kottides.  
II PEATÜKK  
NÕUDED TEATAVATE ORGAANILISTE VÄETISTE JA 
MULLAPARANDUSAINETE KOHTA  
1. jagu  
Tootmistingimused  
1. Orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid (v.a sõnnik, seedetrakti sisu, 
kompost, piim, piimapõhised tooted, piimasaadused, ternespiim, ternespii ­
matooted ja loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete biogaasiks 
muundamisel tekkinud käärimisjäägid) toodetakse:  
a) kasutades 1. töötlemismeetodit (rõhu all steriliseerimine), kui algmaterjal 
on 2. kategooria materjal;  
▼M4 
b) kasutades töödeldud loomset valku, sealhulgas X lisa II peatüki 1. jao 
punkti B alapunkti 1 alapunkti b alapunkti ii kohaselt toodetud 
töödeldud loomset valku, mis on toodetud 3. kategooria materjalist X 
lisa II peatüki 1. jao kohaselt, või materjalist, mida on töödeldud muul 
viisil, kui sellist materjali võib käesoleva määruse kohaselt kasutada 
orgaanilise väetise või mullaparandusainena; või  
▼B 
c) kasutades IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5., 6. või 7. tööt ­
lemismeetodit, kui algmaterjal on 3. kategooria materjal, mida ei kasutata 
töödeldud loomse valgu tootmiseks.  
2. kategooria materjalist saadud liha-kondijahust või töödeldud loomsest valgust 
koosnev või toodetud orgaaniline väetis või mullaparandusaine segatakse 
registreeritud ettevõttes piisava koguse ainega, mis muudab segu söödaks 
sobimatuks ja mida on lubanud kasutada selle liikmesriigi pädev asutus, 
kus toodet kasutatakse maapinnale laotamiseks.  
3. Pädev asutus lubab punktis 2 osutatud koostisaine kasutamist järgmistel tingi ­
mustel:  
a) koostisaine koosneb lubjast, sõnnikust, uriinist, kompostist, loomsete 
kõrvalsaaduste biogaasiks muundamisel tekkinud käärimisjääkidest või 
muudest ainetest (nt mineraalväetisest), mida ei kasutata loomasöödaks 
ja mis põllumajanduse hea tava kohaselt ei võimalda saadud segu kasu ­
tamist loomasöödaks;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 120
 
b) koostisaine määratakse kindlaks konkreetse kasutuskoha ilmastiku- ja 
pinnase- tingimuste hindamise alusel, pidades silmas seda, et koostisaine 
peab segu loomadele vastuvõetamatuks muutma või takistama muul moel 
segu kasutamist söödaks, ning võttes arvesse liidu või asjakohasel juhul 
riiklikes keskkonnakaitse õigusaktides pinnase ja põhjavee kaitsmise kohta 
sätestatut.  
Pädev asutus avaldab lubatud koostisainete loetelu komisjonile ja teistele 
liikmesriikidele, kui need seda taotlevad.  
4. Punktis 2 osutatud nõudeid ei kohaldata siiski:  
a) orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis on kuni 50 kg 
suurustes lõpptarbijale mõeldud kasutusvalmis müügipakendites; või  
b) orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete suhtes, mis on kuni 1 000 kg 
kaaluvates suurtes big-bag tüüpi kottides, millel on kirjas, et see 
orgaaniline väetis ei ole mõeldud laotamiseks maale, kuhu pääsevad põllu ­
majandusloomad, tingimusel et selle liikmesriigi pädev asutus, kus seda 
orgaanilist väetist või mullaparandusainet kasutatakse maapinnale laota ­
miseks, on lubanud selliste suurte big-bag tüüpi kottide kasutamist 
pärast seda, kui on hinnanud tõenäosust, et see materjal võib sattuda 
põllumajandusloomi pidavatesse ettevõtetesse või maale, kuhu pääsevad 
põllumajandusloomad.  
5. Orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete tootjad peavad tagama haiguse ­
tekitajatest puhastamise enne turulelaskmist, vastavalt:  
— X lisa I peatükile, kui tegu on 2. või 3. kategooria materjalist saadud 
töödeldud loomse valgu või sellest saadud toodetega;  
— V lisa III peatüki 3. jaole, kui tegu on kompostiga või loomsete kõrval ­
saaduste või nendest saadud toodete biogaasiks muundamisel tekkinud 
käärimisjääkidega.  
2. jagu  
Ladustamine ja transport  
Pärast töötlemist või muundamist tuleb orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid 
nõuetekohaselt ladustada ja transportida:  
a) pakendamata puistematerjalina, saastumist vältivates tingimustes;  
b) pakendites või suurtes big-bag tüüpi kottides, kui tegu on lõpptarbijale 
müümiseks mõeldud orgaaniliste väetiste või mullaparandusainetega; või  
c) sobivas hoiukohas, kuhu ei pääse põllumajandusloomad, kui tegu on põllu ­
majandusettevõttes ladustamisega.  
▼M9 
3. jagu  
Ettevõtetele tunnustamisel esitatavad nõuded  
Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti f kohaseks tunnustamiseks 
peavad ettevõtjad tagama, et 1. jao punktis 1 osutatud tegevusi teostavad ette ­
võtted vastavad käesoleva määruse artiklis 8 sätestatud nõuetele ning:  
a) neil on toodavate koostisosade ladustamiseks piisavad vahendid, et vältida 
ristsaastumist ja saastumist ladustamise ajal;  
b) kõrvaldavad kasutamata loomsed kõrvalsaadused või neist saadud tooted 
vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitele 13 ja 14.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 121
 
XII LISA  
VAHESAADUSED  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 34 lõikele 2 kohaldatakse vahe ­
saaduste impordile ja liitu läbivale transiidile järgmisi tingimusi.  
1. Vahesaaduste importi ja transiiti lubatakse, kui:  
a) need on saadud:  
i) 3. kategooria materjalist, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 
10 punktides c, n, o ja p osutatud materjal;  
ii) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides i, l ja m osutatud 
loomadelt saadud toodetest või  
iii) alapunktides i ja ii osutatud materjalide segust;  
b) need on vahesaadused, mis on ette nähtud meditsiiniseadmete,  in vitro  
diagnostikaseadmete ja laborireaktiivide tootmiseks, ning need on saadud:  
i) materjalist, mis vastavad alapunktis a osutatud kriteeriumidele, kuid 
nad võivad pärineda loomadest, kelle puhul on aineid kasutatud 
ebaseaduslikult vastavalt direktiivi 96/22/EÜ artikli 1 lõikes 2 või 
direktiivi 96/23/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määratlusele;  
ii) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktides f ja h osutatud 2. 
kategooria materjalist või  
iii) alapunktides i ja ii osutatud materjalide segust;  
c) need on vahesaadused, mis on mõeldud aktiivsete siirdatavate meditsiini ­
seadmete, ravimite ja veterinaarravimite tootmiseks ja saadud alapunktis b 
osutatud materjalidest, kui pädev asutus arvab, et selliste materjalide kasu ­
tamine on inimeste ja loomade tervise kaitsmise seisukohalt õigustatud;  
d) need on pärit kolmandatest riikidest, mis kuuluvad Maailma Loomater ­
vishoiu Organisatsiooni bülletäänis esitatud Maailma Loomatervishoiu 
Organisatsiooni liikmete nimekirja;  
e) need pärinevad ettevõttest, mis on registreeritud või tunnustatud 
alapunktis d osutatud kolmanda riigi pädeva asutuse poolt punktis 2 
sätestatud tingimustel;  
f) iga saadetisega on kaasas XV lisa 20. peatükis esitatud näidise kohaselt 
koostatud importija deklaratsioon, mis peab olema vähemalt ühes piirikon ­
trolli teostava liikmesriigi riigikeeles ja vähemalt ühes sihtliikmesriigi 
riigikeeles; kõnealused liikmesriigid võivad vajaduse korral lubada 
kasutada ka muid keeli, kui dokumendiga on kaasas ametlik tõlge;  
g) importija tõendab alapunktis b osutatud materjalide puhul pädevale 
asutusele, et materjalid:  
i) ei kätke inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku ohtu või  
ii) transporditakse tingimustes, mis hoiavad ära kõikide inimestele või 
loomadele nakkavate haiguste leviku.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 122
 
2. Kolmanda riigi pädev asutus võib punkti 1 alapunktis e osutatu kohaselt 
ettevõtte registreerida või seda tunnustada, kui:  
a) käitaja, ettevõtte omanik või tema esindaja:  
i) tõendab, et ettevõttel on piisavad rajatised punkti 1 alapunktides a, b 
või c osutatud materjalide töötlemiseks nii, et viia lõpule vajalikud 
kavandamis-, töötlemis- ja valmistamisetapid;  
ii) töötab kasutatavate protsesside alusel välja kriitiliste kontrollpunktide 
järelevalve ja kontrolli meetodid ning rakendab neid;  
iii) registreerib alapunkti ii kohaselt saadud andmed ja hoiab neid pädevale 
asutusele esitamiseks alles vähemalt kaks aastat;  
iv) teavitab pädevat asutust, kui olemasolevatest andmetest ilmneb suur 
oht loomade või inimeste tervisele;  
b) kolmanda riigi pädev asutus kontrollib ettevõtet korrapäraselt ja teostab 
järgmistele tingimustele vastavat järelevalvet:  
i) kontrollkäikude ja järelevalve sagedus sõltub ettevõtte suurusest, 
toodangu liigist, riskianalüüsist ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontroll ­
punktide süsteemi (HACCP) põhimõtete kohaselt rakendatud taga ­
tistest;  
ii) kui pädeva asutuse tehtud kontrollkäigul ilmneb, et käesoleva määruse 
sätteid ei ole järgitud, võtab pädev asutus asjakohased meetmed;  
iii) pädev asutus koostab käesoleva lisa kohaselt tunnustatud või regis ­
treeritud ettevõtete nimekirja ja annab igale ettevõttele ametliku 
tunnusnumbri, mis näitab selle tegevusala; nimekiri ja selle hilisemad 
muudatused esitatakse piirikontrolli teostavale liikmesriigile ja sihtliik ­
mesriigile.  
▼M9 
3. Liitu imporditavaid vahesaadusi kontrollitakse piiripunktis kooskõlas direktiivi 
97/78/EÜ artikliga 4 ja need transporditakse piiripunktist otse:  
a) kas registreeritud ettevõttesse, kus toodetakse veterinaarias kasutatavaid 
laborireaktiive, meditsiiniseadmeid ja veterinaarias kasutatavaid  in vitro  
diagnostikavahendeid või määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 33 
osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid ning kus vahesaadusi 
segatakse, kasutatakse pealistamiseks või need monteeritakse või paken ­
datakse enne nende turuleviimist või kasutuselevõttu vastavalt loomsetest 
kõrvalsaadustest saadud toodete suhtes kohaldatavatele liidu õigusaktidele;  
▼B 
b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti i kohaselt loomsete 
kõrvalsaaduste ladustamiseks tunnustatud ettevõttesse, kust need tuleb 
saata ainult käesoleva punkti alapunktis a osutatud ettevõttesse 
alapunktis a osutatud otstarbel.  
4. Liidu kaudu transiitveosena viidavaid vahesaadusi transporditakse kooskõlas 
direktiivi 97/78/EÜ artikliga 11.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 123
 
5. Asjaomase piiripunkti ametlik veterinaararst teatab saadetisest sihtettevõtte 
eest vastutavale asutusele süsteemi TRACES kaudu.  
6. Sihtettevõte, selle omanik või tema esindaja registreerib andmed vastavalt 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklile 22 ja esitab pädeva asutuse taotlusel 
vajaliku teabe vahesaaduste ostmise, müümise, kasutamise ja varude ning 
nende ülejäägi kõrvaldamise kohta, et oleks võimalik kontrollida käesoleva 
määruse nõuete täitmist.  
7. Pädev asutus tagab kooskõlas direktiiviga 97/78/EÜ, et vahesaaduste 
saadetised saadetakse sellest liikmesriigist, kus peab toimuma piirikontroll, 
punktile 3 vastavasse sihtettevõttesse või transiidi korral väljumise piiripunkti.  
8. Pädev asutus kontrollib käesoleva määruse nõuete täitmise kindlakstegemiseks 
korrapäraselt dokumente, et veenduda, kas imporditud vahesaaduste kogused 
ning ladustatud, kasutatud, lähetatud või kõrvaldatud vahesaaduste kogused 
kattuvad.  
9. Transiitveosena viidavate vahesaaduste saadetiste puhul teevad sisenemise ja 
väljumise piiripunktide eest vastutavad pädevad asutused vajaduse korral 
koostööd, et tagada saadetiste tõhus kontrollimine ja jälgitavus.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 124
 
XIII LISA  
LEMMIKLOOMATOIT JA TEATAVAD MUUD LOOMSETEST 
KÕRVALSAADUSTEST SAADUD TOOTED  
I PEATÜKK  
Üldnõuded  
Lemmikloomatoitu tootvatel ettevõtetel ja ettevõtetel, mis toodavad loomsetest 
kõrvalsaadustest saadud tooteid, mida on nimetatud käesolevas lisas, peavad 
olema sobivad rajatised:  
a) sissetuleva materjali ladustamiseks ja töötlemiseks tingimustel, mis hoiavad 
ära inimeste või loomade tervise ohtuseadmise;  
b) tootmises kasutamata jäänud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud 
toodete kõrvaldamiseks, välja arvatud juhul, kui kasutamata materjal 
saadetakse töötlemiseks või kõrvaldamiseks teise ettevõttesse kooskõlas 
käesoleva määrusega.  
II PEATÜKK  
Erinõuded lemmikloomatoidu (sh koerte närimiskontide) kohta  
1. Töötlemata lemmikloomatoit  
Töötlemata lemmikloomatoitu võib toota ainult määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 10 punktis a ja punkti b alapunktides i ja ii osutatud 3. kategooria 
materjalist.  
Töötlemata lemmikloomatoit tuleb pakendada kasutamata lekkekindlasse 
pakendisse.  
Tuleb võtta tõhusaid meetmeid, tagamaks, et toode ei puutuks kogu toot ­
misahela jooksul ja kuni müügikohani kokku saasteainetega.  
2. Töödeldud lemmikloomatoidu ja koerte närimiskontide tooraine  
Töödeldud lemmikloomatoitu ja koerte närimiskonte võib toota ainult:  
a) 3. kategooria materjalist, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 
punktides n, o ja p osutatud materjal; ning  
b) 1. kategooria materjalist, mis koosneb loomsetest kõrvalsaadustest, mis on 
saadud loomadest, kelle puhul on aineid kasutatud ebaseaduslikult 
vastavalt direktiivi 96/22/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis d või direktiivi 
96/23/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määratlusele, kui tegu on imporditud 
lemmikloomatoidu või imporditud materjalist toodetud lemmikloo ­
matoiduga.  
3. Töödeldud lemmikloomatoit  
a) Lemmikloomatoidu konserve tuleb kuumtöödelda, et Fc väärtus oleks 
vähemalt 3.  
b) Töödeldud lemmikloomatoitu (v.a konservid) tuleb:  
i) kuumtöödelda kogu lõpptoote ulatuses vähemalt temperatuuril 90 °C;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 125
 
ii) kuumtöödelda loomsete koostisosade ulatuses vähemalt temperatuuril 
90 °C või  
iii) toota ainult alljärgnevast, kui tegu on loomset päritolu söödamater ­
jaliga:  
— lihast või lihatoodetest koosnevad loomsed kõrvalsaadused või 
nendest saadud tooted, mis on läbi kuumutatud temperatuuril 
vähemalt 90 °C;  
— järgmised loomsetest kõrvalsaadustest käesoleva määruse nõuete 
kohaselt saadud tooted: piim ja piimapõhised tooted, želatiin, 
hüdrolüüsitud valk, munatooted, kollageen, X lisa II peatüki 2. 
jaos osutatud veretooted, töödeldud loomne valk (k.a kalajahu), 
sulatatud rasv, kalaõli, kaltsiumdivesinikfosfaat, trikaltsiumfosfaat 
või lõhna- ja maitsetugevdajad;  
iv) töödelda nii, näiteks kuivatada või kääritada, kui pädev asutus sellist 
töötlust lubab, et lemmikloomatoiduga ei seonduks lubamatu inimeste 
ja loomade terviserisk;  
v) kui tegu on määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides l ja m 
osutatud loomsete kõrvalsaadustega või veeloomadest ning vee- ja 
maismaaselgrootutest pärinevate loomsete kõrvalsaadustega ning kui 
on olemas pädeva asutuse luba, tuleb töödelda nii, et lemmikloo ­
matoiduga ei kaasneks lubamatu inimeste ja loomade terviserisk.  
Pärast tootmist tuleb võtta kõik meetmed sellise töödeldud lemmikloo ­
matoidu saastumise vältimiseks.  
Töödeldud lemmikloomatoit tuleb pakendada kasutamata pakendisse.  
4. Koerte närimiskonte tuleb valmistamise ajal piisavalt töödelda, et hävitada 
haigusetekitajad (sh salmonella).  
Pärast kõnealust töötlemist tuleb võtta kõik meetmed koerte närimiskontide 
saastumise vältimiseks.  
Koerte närimiskondid tuleb pakendada kasutamata pakendisse.  
5. Koerte närimiskontidest ja töödeldud lemmikloomatoidust (v.a lemmikloo ­
matoidu konservid ja selline töödeldud lemmikloomatoit, mida on 
töödeldud punkti 3 alapunkti b alapunkti v kohaselt) tuleb tootmise ja/või 
ladustamise ajal (enne lähetamist) võtta pistelisi proove, et kontrollida nende 
vastavust järgmistele normidele:  
salmonella: puudub 25 grammis, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0;  
enterobakterid: n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 1 grammis,  
kus: 
n = analüüsitavate proovide arv;  
m = bakterite arvu väärtuslävi; tulemus loetakse rahuldavaks, kui bakterite 
arv kogu valimis ei ületa näitajat m;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 126
 
M = bakterite arvu maksimumväärtus; tulemust ei loeta rahuldavaks, kui 
bakterite arv ühes või mitmes proovis on võrdne näitajaga M või 
sellest suurem; ning  
c = nende proovide arv, milles bakterite arv võib jääda näitajate m ja M 
vahele; proovid loetakse siiski rahuldavaks, kui teiste proovide 
bakterite arv on võrdne näitajaga m või sellest väiksem.  
6. Töötlemata lemmikloomatoidust tuleb tootmise ja/või ladustamise ajal (enne 
lähetamist) võtta pistelisi proove, et kontrollida vastavust järgmistele 
normidele:  
salmonella: puudub 25 grammis, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0;  
enterobakterid: n = 5, c = 2, m = 10, M = 5 000 1 grammis,  
kus: 
n = analüüsitavate proovide arv;  
m = bakterite arvu väärtuslävi; tulemus loetakse rahuldavaks, kui bakterite 
arv kogu valimis ei ületa näitajat m;  
M = bakterite arvu maksimumväärtus; tulemust ei loeta rahuldavaks, kui 
bakterite arv ühes või mitmes proovis on võrdne näitajaga M või 
sellest suurem; ning  
c = nende proovide arv, milles bakterite arv võib jääda näitajate m ja M 
vahele; proovid loetakse siiski rahuldavaks, kui teiste proovide 
bakterite arv on võrdne näitajaga m või sellest väiksem.  
7. Töödeldud lemmikloomatoidu ja koerte närimiskontide tootmisahela lõpp- 
punkt  
Piiranguid kohaldamata võib kooskõlas käesoleva määrusega turule lasta:  
a) töödeldud lemmikloomatoitu, mis:  
i) on toodetud ja pakendatud liidus kooskõlas punktiga 3 ja kontrollitud 
kooskõlas punktiga 5 või  
ii) on piiripunktis läbinud direktiivis 97/78/EÜ sätestatud veterinaarkon ­
trolli;  
b) koerte närimiskonte, mis:  
i) on toodetud ja pakendatud liidus kooskõlas punktiga 4 ja kontrollitud 
kooskõlas punktiga 5 või  
ii) on piiripunktis läbinud direktiivis 97/78/EÜ sätestatud veterinaarkon ­
trolli.  
III PEATÜKK  
Erinõuded lemmikloomatoidu valmistamiseks mõeldud lõhna- ja 
maitsetugevdajate kohta  
1. Ettevõtjad võivad lemmikloomatoidu maitse parandamiseks kasutatavate 
loomsetest kõrvalsaadustest saadud vedelate või kuivatatud toodete valmis ­
tamiseks kasutada ainult neid loomseid kõrvalsaadusi, mida võib II peatüki 
punkti 2 kohaselt kasutada töödeldud lemmikloomatoidu ja koerte närimis ­
kontide toorainena.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 127
 
2. Lõhna- ja maitsetugevdajad peavad olema läbinud selliste parameetritega 
töötlemismeetodid, mis tagavad toote vastavuse käesoleva lisa II peatüki 
punktis 5 sätestatud mikrobioloogilistele normidele. Pärast töötlemist tuleb 
võtta kõik meetmed toote saastumise vältimiseks.  
3. Lõpptoode tuleb:  
a) pakendada kasutamata või steriliseeritud pakendisse või  
b) transportida lahtiselt mahutites või muudes transpordivahendites, mida 
enne kasutamist põhjalikult puhastati ja desinfitseeriti.  
IV PEATÜKK  
Erinõuded hobuslaste vere ja veretoodete kohta  
Hobuslastelt pärineva muuks otstarbeks kui söödaks ettenähtud vere ja vere ­
toodete turulelaskmise suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi.  
1. Verd võib selliseks otstarbeks turule lasta, kui see on kogutud:  
a) hobuslastelt:  
i) kellel vere kogumise päeval toimunud kontrollimisel ei avaldunud 
ühegi direktiivi 2009/156/EÜ I lisas loetletud teatamiskohustusliku 
loomataudi tunnuseid ega Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 
maismaaloomade tervishoiu eeskirja 2010. aasta väljaande artikli 
1.2.3 punktis 4 loetletud hobuste gripi, hobuste piroplasmoosi, 
hobuste herpesviiruse ning hobuste viirusarteriidi tunnuseid;  
ii) keda hoiti vähemalt 30 päeva jooksul enne vere kogumist ja vere 
kogumise päeval veterinaarjärelevalve all põllumajandusettevõttes, 
mille suhtes ei ole kohaldatud direktiivi 2009/156/EÜ artikli 4 lõikes 
5 osutatud keeldu või nimetatud direktiivi artiklis 5 osutatud 
piiranguid;  
iii) kes direktiivi 2009/156/EÜ artikli 4 lõikes 5 sätestatud ajavahemiku 
jooksul ei ole kokku puutunud hobuslastega, kes on pärit põllumajan ­
dusettevõttest, mille suhtes rakendati vastavalt kõnealusele artiklile 
loomatervishoiuga seotud põhjustel keeldu, ning ei ole vähemalt 40 
päeva jooksul enne vere kogumise päeva ja sel päeval kokku puutunud 
hobuslastega, kes on pärit sellisest liikmesriigist või kolmandast riigist, 
mida ei loeta hobuste Aafrika katkust vabaks vastavalt kõnealuse 
direktiivi artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punktidele a ja b;  
b) veterinaarjärelevalve all kas:  
i) tapamajas, mis on määruse (EÜ) nr 853/2004 kohaselt registreeritud või 
tunnustatud; või  
ii) tunnustatud rajatistes, millel on veterinaarloa number muuks kui 
söödaks mõeldud veretoodete tootmiseks ettenähtud vere kogumiseks 
hobuslastelt ja mida kontrollib pädev asutus.  
2. Veretooteid võib selliseks otstarbeks turule lasta, kui:  
a) on tarvitusele võetud kõik ettevaatusabinõud, et vältida veretoodete 
haigusetekitajatega saastumist tootmise, käitlemise ja pakendamise käigus;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 128
 
b) veretooted on valmistatud verest, mis:  
i) vastab punkti 1 alapunktis a sätestatud tingimustele või  
ii) on hobuste Aafrika katku, hobuste entsefalomüeliidi kõiki vorme (sh 
hobuste Venezuela entsefalomüeliiti), hobuste nakkavat kehvveresust, 
vesikulaarset stomatiiti ja malleust ( Burkholderia mallei ) põhjustavate 
võimalike haigusetekitajate kahjutukstegemiseks töödeldud vähemalt 
ühel järgmisel meetodil, millele järgnes tõhususe kontroll:  
— kuumtöötlus temperatuuril 65 °C vähemalt kolm tundi;  
— kiiritamine 25 kGy gammakiirtega;  
— pH muutmine väärtuseni 5 kaheks tunniks;  
— läbikuumutamine vähemalt temperatuuril 80 °C.  
3. Hobuslaste veri ja veretooted tuleb pakendada mitteläbilaskvatesse plommitud 
mahutitesse, mis kannavad punkti 1 alapunktis b osutatud tapamaja või kogu ­
misettevõtte loa numbrit.  
V PEATÜKK  
Erinõuded kabiloomade toornahkade ja nendest saadud toodete kohta  
A. Ettevõtted  
Pädev asutus võib lubada toornahku (sh lubjatud toornahku) käitlevatel ette ­
võtetel tarnida toornahkade lõikamisjääke loomatoiduks mõeldud želatiini, 
orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete tootmiseks, kui:  
a) ettevõttel on hõlpsasti puhastatavate ja desinfitseeritavate kõvade 
põrandate ja siledate seintega laoruumid ning vajaduse korral külmutus ­
seadmed;  
b) laoruume hoitakse rahuldavas tehnilises ja sanitaarkorras, et need ei 
kujutaks endast tooraine jaoks saasteallikat;  
c) toorainet, mida neis ruumides hoitakse ja/või töödeldakse, aga mis ei 
vasta käesolevas peatükis sätestatud nõuetele, hoitakse kogu vastuvõtu-, 
ladustamis-, töötlemis- ja lähetusaja eraldi toorainest, mis vastab 
käesoleva peatüki nõuetele;  
d) lõikamisjäägid, mis on saadud lubjatud toornahast, töödeldakse nii, et 
need enne, kui neid kasutatakse alljärgneva tootmiseks, ei ohustaks 
inimeste ega loomade tervist:  
i) loomasöödaks mõeldud želatiin või  
ii) orgaanilised väetised või mullaparandusained.  
B. Loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete turulelaskmine  
1. Töötlemata toornahku võib turule lasta, kui on täidetud direktiiviga 
2002/99/EÜ värske liha suhtes kehtestatud tervise-eeskirjad.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 129
 
2. Töödeldud toornahku võib turule lasta, kui:  
a) need ei ole kokku puutunud muude loomsete saadustega või elusloo ­
madega, mis/kes võivad levitada raskeid nakkushaigusi;  
b) VIII lisa III peatükis sätestatud kaubadokumendis on kirjas, et on 
võetud tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, et vältida haigusetekita ­
jatega saastumist.  
C. Toornahkade tootmisahela lõpp-punkt  
1. Kabiloomade toornahku, mille käitleja on määranud muuks otstarbeks kui 
inimtoit ja mis vastavad määruses (EÜ) nr 853/2004 toidus kasutamiseks 
mõeldud želatiini või kollageeni tooraine kohta sätestatud nõuetele, võib 
kooskõlas käesoleva määrusega lasta turule ilma piiranguid kohaldamata.  
2. Piiranguid kohaldamata võib kooskõlas käesoleva määrusega turule lasta 
alljärgnevaid toornahku:  
a) täielikult pargitud toornahad;  
b) kroompargitud ( wet blue ) toornahad;  
c) pikeldatud toornahad;  
d) lubjatud toornahad (töödeldud lupja, soola ja sulfiidi sisaldavas vees, 
mille pH on 12–13, vähemalt kaheksa tundi).  
3. Erandina punktist C.2 võib pädev asutus nõuda, et punkti 2 alapunktides 
c ja d osutatud töödeldud toornahkade saadetistel, mis lähevad lemmik ­
loomatoitu, orgaanilisi väetisi või mullaparandusaineid tootvasse ette ­
võttesse või biogaasiks muundamise jaama, oleks kaasas kaubadokument, 
mis on koostatud kooskõlas VIII lisa III peatüki punktis 6 esitatud 
näidisega.  
VI PEATÜKK  
Erinõuded jahitrofeede ja muude loomset päritolu esemete kohta  
A. Käesoleva peatüki sätete kohaldamine ei piira vastavalt määrusele (EÜ) 
nr 338/97 vastu võetud metsloomade kaitse meetmete kohaldamist.  
B. Turvalised hanked  
Jahitrofeesid ja muid loomse päritoluga esemeid võib turule lasta, kui neid on 
säilitamiseks töödeldud või neid esitletakse nii, et need ei kujuta endast ohtu 
tervisele, ja kui need on tehtud:  
a) liigist, kes ei ole kabiloom, lind, putukas ega ämblikulaadne; ning  
b) loomadest, kes on pärit piirkonnast, kus ei kohaldata piiranguid sellise 
raske nakkushaiguse esinemise tõttu, mille suhtes asjaomaste liikide 
loomad on vastuvõtlikud.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 130
 
C. Ohutu töötlemine  
1. Jahitrofeesid või muid loomse päritoluga esemeid võib turule lasta, kui 
neid on säilitamiseks töödeldud või neid esitletakse nii, et need ei kujuta 
endast ohtu tervisele, ja kui need on:  
a) tehtud kabiloomadest või lindudest, mis on läbinud täieliku taksider ­
milise töötluse, mis tagab nende säilivuse keskkonna temperatuuril;  
b) teatavale alusele seatud s terved kabiloomad või linnud või nende 
kehaosad;  
▼M4 
c) anatoomiliselt töödeldud (näiteks plastineeritud);  
d) putukad või ämblikulaadsed, mida on töödeldud nii (nt kuivatatud), et 
need ei levita inimestele ega loomadele nakkavaid haigusi; või  
e) loodusloo kogudesse kuuluvad või teaduse edendamisega seotud 
objektid ja neid:  
i) säilitatakse keskkonnas, näiteks alkoholis või formaldehüüdis, mis 
võimaldab neid vaatamiseks välja panna, või  
ii) paiknevad täielikult objektiklaasile kantud kihis;  
f) on töödeldud DNA proovid hoidlatele bioloogilise mitmekesisuse 
uuringute, ökoloogia, meditsiini ja veterinaaria või bioloogia edenda ­
miseks.  
▼B 
2. Jahitrofeesid või muid esemeid (v.a punktis B ja punkti C alapunktis 1 
osutatud), mis on tehtud loomadest, kes pärinevad piirkonnast, mille 
suhtes kehtivad selliste raskete nakkushaiguste esinemise tulemusel 
kehtestatud piirangud, millele asjaomased loomaliigid on vastuvõtlikud, 
võib turule lasta, kui:  
a) tegu on üksnes kontidest, sarvedest, kapjadest, sõrgadest, küünistest 
või hammastest koosnevate jahitrofeedega, kusjuures:  
i) need on kastetud piisavalt pikaks ajaks keevasse vette, et 
eemaldada kogu muu aines peale kontide, sarvede, kapjade, 
sõrgade, küüniste või hammaste;  
ii) need on desinfitseeritud pädeva asutuse poolt heakskiidetud 
tootega, eelkõige vesinikperoksiidiga, kui tegemist on kontidest 
koosnevate osadega;  
iii) need on võimaliku hilisema saastumise vältimiseks kohe pärast 
töötlemist pakendatud suletud läbipaistvatesse üksikpakenditesse, 
ilma et need oleksid kokku puutunud muude selliste loomset 
päritolu toodetega, mis võiksid neid saastata; ning  
iv) nendega on kaasas alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimuste 
täitmist tõendav terviseohutuse tõend;  
b) tegu on üksnes nahkadest koosnevate jahitrofeede või muude 
esemetega, kusjuures:  
i) neid on:  
— kuivatatud;  
— kuiv- või märgsoolatud vähemalt 14 päeva jooksul enne lähe ­
tamiskuupäeva või  
— töödeldud säilitamise eesmärgil mul viisil kui parkimise teel;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 131
 
ii) need on võimaliku hilisema saastumise vältimiseks kohe pärast 
töötlemist pakendatud suletud läbipaistvatesse üksikpakenditesse, 
ilma et need oleksid puutunud kokku muude selliste loomset 
päritolu toodetega, mis võiksid neid saastata; ning  
iii) nendega on kaasas alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimuste 
täitmist tõendav kaubadokument või terviseohutuse tõend.  
VII PEATÜKK  
Erinõuded villa, karvade, seaharjaste, sulgede, suleosade ja udusulgede 
kohta  
A. Tooraine  
1. Vill, karvad, seaharjased, suled, suleosad ja udusuled, mis on kõik tööt ­
lemata, peavad olema määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punkti b 
alapunktides iii, iv ja v ning punktides h ja n osutatud 3. kategooria 
materjal.  
Need peavad olema kindlalt pakendatud ja kuivad.  
Töötlemata sulgede, suleosade ja udusulgede puhul, mis saadetakse otse 
tapamajast töötlemisettevõttesse, võib pädev asutus teha erandi kuiva 
materjali transportimise nõudest, kui:  
a) haiguse võimaliku leviku vältimiseks on võetud kõik vajalikud 
meetmed;  
b) neid transporditakse niiskuskindlates mahutites ja/või veokites, mida 
tuleb iga kord kohe pärast kasutamist puhastada ja desinfitseerida.  
▼M2 
2. Seaharjaste ning sigadelt saadud villa ja karva väljaviimine piirkondadest, 
kus sigade Aafrika katk on endeemiline, on keelatud, välja arvatud juhul, 
kui seaharjased ning sigadelt saadud vill ja karv on:  
▼B 
a) läbi keedetud, värvitud või pleegitatud või  
b) töödeldud mõnel muul haigusetekitajaid tapval viisil, kui selle kinnita ­
miseks on lähtekoha eest vastutav veterinaararst esitanud tõendi. 
Tööstuslikku pesemist ei saa käesoleva sätte kohaldamisel käsitada 
töötlemisviisina.  
3. Punktis 1 sätestatut ei kohaldata dekoratiivsulgede või sulgede suhtes, 
mis on:  
a) reisijatega kaasas isiklikuks kasutamiseks või  
b) eraisikutele mittetööstuslikuks otstarbeks mõeldud saadetised.  
B. Villa ja karvade tootmisahela lõpp-punkt  
Villa ja karvu, mida on tööstuslikult pestud või töödeldud muul moel, mis 
kõrvaldab vastuvõetamatu riski, võib kooskõlas käesoleva määrusega lasta 
turule piiranguid kohaldamata.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 132
 
Liikmesriigid võivad kooskõlas käesoleva määrusega lubada piiranguid 
kohaldamata oma turule sellist töötlemata villa ja karvu, mis pärinevad 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 23 kohaselt registreeritud või sama 
määruse artikli 24 lõike 1 alapunkti i kohaselt tunnustatud ettevõttest või 
põllumajandusettevõttest, kui nad on veendunud, et sellise villa ja karvaga 
ei kaasne lubamatuid inimeste ja loomade terviseriske.  
▼M2 
Muudelt loomadelt kui sigadelt saadud villa ja karva võib vastavalt 
käesolevale määrusele piiranguteta turule lasta juhul, kui:  
a) seda on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda 
veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse 
lahusesse või  
b) see saadetakse otse ettevõttesse, kus toodetakse villast või karvast saadud 
tooteid tekstiilitööstuse jaoks ning see vill või karv on läbinud vähemalt 
ühe järgmise töötlusprotsessi:  
i) keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusul ­
fiidi,  
ii) suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 
24 tunni vältel;  
iii) tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahus ­
tuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C,  
iv) ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 
8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 
päeva temperatuuril 4 °C.  
▼B 
C. Sulgede ja udusulgede tootmisahela lõpp-punkt  
Sulgi, suleosi ja udusulgi, mida on tööstuslikult pestud või töödeldud 30 
minutit kuumas aurus temperatuuril 100 °C, võib kooskõlas käesoleva 
määrusega lasta turule piiranguid kohaldamata.  
VIII PEATÜKK  
Erinõuded karusnahkade kohta  
Lõpp-punkt  
Karusnahku, mida on kuivatatud kaks päeva keskkonnas, mille temperatuur on 
18 °C ja niiskus 55 % võib kooskõlas käesoleva määrusega lasta turule piiranguid 
kohaldamata.  
IX PEATÜKK  
Erinõuded mesinduse kõrvalsaaduste kohta  
Ainult mesinduses kasutamiseks mõeldud mesinduse kõrvalsaadused:  
1. ei tohi olla pärit piirkonnast, mille suhtes kohaldatakse keeldu seoses:  
a) Ameerika haudmemädaniku ( Paenibacillus larvae larvae  ) esinemisega, 
välja arvatud juhul, kui pädev asutus, kes on hinnanud ohu tähtsusetuks, 
on väljastanud eriloa kasutamiseks ainult selles liikmesriigis ja on võtnud 
kõik muud vajalikud meetmed, tagamaks selle haiguse leviku ärahoidmise;  
b) mesilaste akarioosi ( Acarapis woodi  (Rennie)) esinemisega, välja arvatud 
juhul, kui sihtpiirkond on saanud täiendavaid tagatisi vastavalt direktiivi 
92/65/EMÜ artikli 14 lõikele 2;  
c) väikese tarumardika ( Aethina tumida ) esinemisega või  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 133
 
d) lesta liigist Tropilaelaps ( Tropilaelaps spp ) esinemisega; ning  
2. peavad vastama direktiivi 92/65/EMÜ artikli 8 punktis a sätestatud tingi ­
mustele.  
X PEATÜKK  
Erinõuded 1. ja 2. kategooria materjalidest saadud sulatatud rasvade 
kasutamiseks õlikeemias  
1. 1. või 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasva, mis on ette nähtud 
õlikeemias kasutamiseks, tuleb toota IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4. 
või 5. töötlemismeetodi kohaselt.  
2. Mäletsejalistelt pärinevad sulatatud rasvad tuleb puhastada nii, et allesjäävate 
lahustumatute lisaainete kogusisaldus ei ületa 0,15 massiprotsenti.  
XI PEATÜKK  
Erinõuded rasva derivaatide kohta  
1. Rasva derivaatide tootmiseks 1. ja 2. kategooria materjalist saadud sulatatud 
rasvadest võib kasutada järgmisi töötlemismeetodeid:  
a) ümberesterdamine või hüdrolüüs vähemalt temperatuuril 200 °C ja vastava 
asjakohase rõhu all 20 minuti jooksul (glütserool, rasvhapped ja estrid);  
b) seebistamine 12M NaOH lahusega (glütserool ja seep):  
i) perioodilises protsessis temperatuuril 95 °C kolme tunni jooksul või  
ii) pidevas protsessis temperatuuril 140 °C rõhul 2 baari (2 000 hPa) 
kaheksa minuti jooksul; või  
c) hüdrogeenimine temperatuuril 160 °C rõhul 12 baari (12 000 hPa) 20 
minuti jooksul.  
2. Käesoleva peatüki kohaselt toodetud rasvaderivaate võib lasta turule ainult:  
a) muuks otstarbeks kui kasutamiseks söödas, kosmeetikas ja ravimites;  
b) muuks otstarbeks kui kasutamiseks orgaanilistes väetistes ja mullaparandu ­
sainetes, kui tegu on 1. kategooria materjalist saadud rasva derivaatidega.  
▼M4 
3. Sulatatud rasvadest saadud toodete lõppsaadus:  
Punkti 1 kohaselt töödeldud rasva derivaate võib punktis 2 osutatud kasutu ­
seesmärkidel vastavalt käesolevale määrusele piiranguteta turule lasta.  
▼B 
XII PEATÜKK  
Erinõuded orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete tootmiseks 
ettenähtud sarvede ja sarvedest valmistatud toodete (v.a sarvejahu), 
kapjade ja sõrgade ning neist valmistatud toodete (v.a kabja- ja sõrajahu) 
kohta  
Orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete tootmiseks ettenähtud sarvede ja 
sarvedest valmistatud toodete (v.a sarvejahu), kapjade ja sõrgade ning nendest 
valmistatud toodete (v.a kabja- ja sõrajahu) turulelaskmisel peavad olema 
täidetud järgmised tingimused.  
a) Need peavad pärinema loomadelt:  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 134
 
i) kes on tapetud tapamajas pärast tapaeelset kontrolli, mille põhjal nad 
tunnistati vastavalt liidu õigusaktidele inimtoiduks tapmiseks sobivaks; või  
ii) kellel ei avaldunud mingeid selle toote kaudu inimestele või loomadele 
nakkavate haiguste kliinilisi tunnuseid.  
b) Need peavad olema kuumtöödeldud, s.t läbi kuumutatud üks tund vähemalt 
sisetemperatuuril 80 °C.  
c) Sarved peavad olema eemaldatud ilma koljuõõnt avamata.  
d) Igal töötlemise, ladustamise või transpordi etapil on võetud tarvitusele kõik 
ettevaatusabinõud ristsaastumise vältimiseks.  
e) Need tuleb pakendada kasutamata pakenditesse või mahutitesse või neid tuleb 
transportida veokites või lahtise lasti konteinerites, mis on enne laadimist 
desinfitseeritud pädeva asutuse poolt heaks kiidetud tootega.  
f) Pakenditel või mahutitel peab olema kirjas:  
i) toote liik (nt sarved ja sarvedest valmistatud tooted, kabjad ja sõrad ning 
neist valmistatud tooted);  
ii) tunnustatud või registreeritud ettevõtte nimi ja aadress.  
▼M1 
XIII PEATÜKK  
Erinõuded kalaõli kohta mis on mõeldud ravimite tootmiseks  
Tootmisahela lõpp-punkt ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli puhul  
Kalaõli, mis on saadud X lisa II peatüki 3. jao punktis A.2 osutatud materjalidest, 
mida on hapetustatud naatriumhüdroksiidi lahusega temperatuuril 80 °C või üle 
selle ning mida on seejärel puhastatud destilleerimise abil temperatuuril 200 °C 
või üle selle, võib kooskõlas käesoleva määrusega ravimite tootmiseks piiranguid 
kohaldamata turule lasta.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 135
 
XIV LISA  
IMPORT, EKSPORT JA TRANSIIT  
I PEATÜKK  
TOIDUAHELAS, AGA MITTE LEMMIKLOOMADE VÕI 
KARUSLOOMADE TOIDUS KASUTAMISEKS MÕELDUD 3. 
KATEGOORIA MATERJALI JA SELLEST SAADUD TOODETE 
IMPORDI JA LIITU LÄBIVA TRANSIIDI ERINÕUDED  
1. jagu  
Nagu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõike 1 punktis a ja lõikes 3 on 
osutatud, kohaldatakse 3. kategooria materjali ja sellest saadud toodete importsaa ­
detiste suhtes, mis on mõeldud kasutamiseks toiduahelas (v.a lemmikloomatoit 
või karusloomade sööt), ja selliste materjalide ja toodete transiitsaadetiste suhtes 
järgmisi nõudeid:  
a) need peavad koosnema või olema toodetud tabeli 1 veerus „Tooraine” 
osutatud 3. kategooria materjalist;  
b) need peavad vastama tabeli 1 veerus „Impordi- ja transiiditingimused” 
sätestatud tingimustele;  
▼M4 
c) need peavad pärinema kolmandast riigist või kolmanda riigi osast, mis on 
kantud tabeli 1 veergu „Kolmandate riikide loetelu”;  
d) need peavad pärinema tunnustatud või registreeritud ettevõttest, mida on 
tunnustanud kolmanda riigi pädev asutus ning mis on kantud asjaomaste 
ettevõtete loetellu, millele on osutatud artiklis 30;” ja  
e) nendega/need:  
i) peab olema transpordi ajal liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimu ­
miskohas kaasas terviseohutuse tõend, mida on nimetatud tabeli 1 veerus 
„Tõendid/näidisdokumendid”; või  
ii) tuleb esitada liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas koos 
dokumendiga, mis on koostatud tabeli 1 veerus „Tõendid/näidisdoku ­
mendid” osutatud näidise alusel.  
__________  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 136
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 137
 ▼B 
Tabel 1  
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1609/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
▼M12  
1 Töödeldud loomsed 
valgud, sealhulgas 
selliseid valke sisaldavad 
segud ja tooted, mis ei 
ole lemmikloomatoit, 
ning selliseid valke 
sisaldav määruse (EÜ) 
nr 767/2009 artikli 3 
lõike 2 punktis h määr ­
atletud segasööt  Artikli 10 punktides a, b, d, e, f, 
h, i, j, k, l ja m nimetatud 3. 
kategooria materjal.  a) Töödeldud loomne valk peab olema 
toodetud vastavalt X lisa II peatüki 1. 
jaole ning 
b) töödeldud loomne valk peab vastama 
käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud 
lisanõuetele.  a) Kui tegu on töödeldud loomse valguga, 
mis ei ole kalajahu: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid. 
b) Kui tegu on kalajahuga: 
otsuse 2006/766/EÜ II lisas loetletud 
kolmandad riigid.  a) Kui tegu on töödeldud 
loomsete valkudega peale 
tehistingimustes kasvatatud 
putukatelt saadud valkude: 
XV lisa 1. peatükk. 
b) Kui tegu on tehistingimustes 
kasvatatud putukatelt saadud 
töödeldud loomsete valku ­
dega: 
XV lisa 1a peatükk.  
▼B 
2 Söödamaterjaliks 
mõeldud veretooted  Artikli 10 punktis a ja punkti b 
alapunktis i osutatud 3. kategooria 
materjal.  ►M9 Veretooted peavad olema toodetud 
kooskõlas X lisa II peatüki 2. jaoga ja 
XIV lisa I peatüki 5. jaoga. ◄ a) Kui tegu on kabiloomade veretoodetega: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid või nende 
osad, millest lubatakse importida 
vastavate liikide kõikide kategooriate 
värsket liha. 
b) Kui tegu on muudelt liikidelt pärinevate 
veretoodetega: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid.  XV lisa IV peatüki punkt B.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 138
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1609/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
3 Sulatatud rasvad ja 
kalaõli  a) Kui tegu on sulatatud 
rasvadega (v.a kalaõli): artikli 
10 punktides a, b, d, e, f, g, 
h, i, j ja k osutatud 3. 
kategooria materjal. 
b) Kui tegu on kalaõliga: artikli 
10 punktides e, f, i ja j 
osutatud 3. kategooria 
materjal.  a) Sulatatud rasvad ja kalaõli peavad 
olema toodetud vastavalt X lisa II 
peatüki 3. jaole ning 
b) sulatatud rasv peab vastama käesoleva 
peatüki 3. jaos sätestatud lisanõuetele.  a) Kui tegu on sulatatud rasvadega (v.a 
kalaõli): 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid. 
b) Kui tegu on kalaõliga: 
otsuse 2006/766/EÜ II lisas loetletud 
kolmandad riigid.  a) Kui tegu on sulatatud 
rasvadega (v.a kalaõli): 
XV lisa 10. peatüki punkt 
A. 
b) Kui tegu on kalaõliga: 
XV lisa 9. peatükk.  
4 Piim, piimapõhised 
tooted, piimasaadused, 
ternespiim ja 
ternespiima-tooted  a) Piim ja piimapõhised tooted: 
artikli 10 punktides e, f ja h 
osutatud 3. kategooria 
materjal. 
b) Ternespiim ja ternespii ­
matooted: 
inimestele või loomadele 
ternespiima kaudu nakkavate 
haiguste tunnusteta elusloo ­
madelt pärinevad 3. kategooria 
materjal.  Piim, piimapõhised tooted, ternespiim ja 
ternespiimatooted peavad vastama 
käesoleva peatüki 4. jaos sätestatud 
nõuetele.  a) Kui tegu on piima või piimapõhiste 
toodetega: 
määruse (EL) nr 605/2010 I lisas 
loetletud heakskiidetud kolmandad 
riigid. 
b) Kui tegu on ternespiima ja ternespii ­
matoodetega: 
määruse (EL) nr 605/2010 I lisa veerus 
A loetletud heakskiidetud kolmandad 
riigid.  a) Kui tegu on piima, 
piimapõhiste toodete ja 
piimasaadustega: 
XV lisa II peatüki punkt A. 
b) Kui tegu on ternespiima ja 
ternespiimatoodetega: 
XV lisa II peatüki punkt B.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 139
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1609/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
▼M17  
5 Želatiin ja hüdrolüüsitud 
valk Artikli 10 punktides a, b, e, f, g, i 
ja j osutatud 3. kategooria 
materjal ning hüdrolüüsitud valgu 
puhul artikli 10 punktides d, h ja 
k osutatud 3. kategooria materjal.  Želatiin ja hüdrolüüsitud valk peab olema 
toodetud vastavalt X lisa II peatüki 5. jaole.  a) Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas loetletud kolmandad riigid ja: 
(KR) Lõuna Korea, 
(MY) Malaisia, 
(PK) Pakistan, 
(TW) Taiwan. 
(EG) Egiptus 
b) Kui tegu on želatiini ja hüdrolüüsitud 
valguga, mis on saadud kalast: otsuse 
2006/766/EÜ II lisas loetletud 
kolmandad riigid.  a) Kui tegu on želatiiniga: XV 
lisa 11. peatükk. 
b) Kui tegu on hüdrolüüsitud 
valguga: XV lisa 12. 
peatükk.  
▼B 
6 Kaltsiumdivesinikfosfaat  Artikli 10 punktides a, b, d, e, f, 
g, h, i, j ja k osutatud 3. 
kategooria materjal.  Kaltsiumdivesinikfosfaat peab olema 
toodetud vastavalt X lisa II peatüki 6. jaole.  Mmääruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid ja: 
(KR) Lõuna Korea, 
(MY) Malaisia, 
(PK) Pakistan, 
(TW) Taiwan.  XV lisa XII peatükk.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 140
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1609/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
7 Trikaltsiumfosfaat  Artikli 10 punktides a, b, d, e, f, 
g, h, i ja k osutatud 3. kategooria 
materjal.  Trikaltsiumfosfaat peab olema toodetud 
vastavalt X lisa II peatüki 7. jaole.  Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid ja: 
(KR) Lõuna Korea, 
(MY) Malaisia, 
(PK) Pakistan, 
(TW) Taiwan.  XV lisa XII peatükk.  
8 Kollageen  Artikli 10 punktides a, b, e, f, g, i 
ja j osutatud 3. kategooria 
materjal.  Kollageen peab olema toodetud vastavalt X 
lisa II peatüki 8. jaole.  Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid ja: 
(KR) Lõuna Korea, 
(MY) Malaisia, 
(PK) Pakistan, 
(TW) Taiwan.  XV lisa XI peatükk.  
9 Muna-tooted  Artikli 10 punktides e ja f ning 
punkti k alapunktis ii osutatud 3. 
kategooria materjal.  Munatooted peavad olema toodetud 
vastavalt X lisa II peatüki 9. jaole.  Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid ja määruse (EÜ) 
nr 798/2008 I lisa 1. osas loetletud 
kolmandad riigid või nende osad, millest 
liikmesriigid lubavad importida värsket 
kodulinnuliha, mune ja munatooteid.  XV lisa XV peatükk.
2. jagu  
▼M1 
Töödeldud loomse valgu import. See hõlmab kõnealust valku sisaldavaid 
segusid ja tooteid, mis ei ole lemmikloomatoit ega selliseid valke sisaldav 
määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud segasööt  
▼B 
Töödeldud loomse valgu impordi suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:  
1. Enne saadetiste lubamist vabasse ringlusse liidus peab pädev asutus piiri ­
punktis võtma imporditud töödeldud loomse valgu saadetistest proove, et 
veenduda vastavuses X lisa I peatükis sätestatud üldnõuetele.  
Pädev asutus peab:  
a) võtma proove igast pakendamata saadetisest ning  
b) võtma pistelisi proove päritolutootmisettevõttes pakendatud toodete saadet ­
istest.  
2. Erandina punktist 1 võib piiripunkti eest vastutav pädev asutus juhul, kui 
asjaomasest kolmandast riigist pärit pakendamata saadetisest võetud kuue 
järjestikuse proovi analüüsid on negatiivsed, võtta pistelisi proove järgmistest 
sellest kolmandast riigist saabuvatest pakendamata saadetistest.  
Kui üks neist pistelistest proovidest osutub positiivseks, peab proove võttev 
pädev asutus teavitama päritoluriigiks oleva kolmanda riigi pädevat asutust, et 
see saaks olukorra parandamiseks võtta asjakohaseid meetmeid.  
Päritoluriigiks oleva kolmanda riigi pädev asutus peab proove võtvale 
pädevale asutusele neist abinõudest teada andma.  
Kui veel mõni samast kohast saabunud saadetisest võetud proov osutub posi ­
tiivseks, peab piiripunkti eest vastutav pädev asutus võtma proove igast sellest 
kohast pärinevast saadetisest, kuni kuus järjestikust analüüsi on taas nega ­
tiivsed.  
3. Pädevad asutused peavad vähemalt kolm aastat säilitama proovivõtmiste 
tulemusi kõigi saadetiste kohta, millest proove on võetud.  
4. Liitu imporditud ja salmonella suhtes positiivseks osutunud saadetis või 
saadetis, mis ei vasta X lisa I peatükis enterobakterite kohta sätestatud 
mikrobioloogilistele normidele, tuleb:  
a) menetleda direktiivi 97/78/EÜ artikli 17 lõike 2 punktis a sätestatud korras 
või 
b) töödelda uuesti töötlemisettevõttes või puhastada pädeva asutuse poolt 
lubatud töötlemisviisi kasutades. Saadetist ei tohi vabastada enne, kui 
seda on töödeldud, salmonella või enterobakterite suhtes pädeva asutuse 
poolt vastavalt X lisa I peatükile kontrollitud ning on saadud negatiivne 
tulemus.  
▼M12  
5. Tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke võib 
importida liitu tingimusel, et need on toodetud järgmiste tingimuste kohaselt:  
a) putukad kuuluvad ühte järgmistest liikidest:  
— kärbes liigist  Hermetia illucens  ja harilik toakärbes  Musca domestica ; ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 141
 
— harilik jahumardikas  Tenebrio molitor  ja mardikas liigist  Alphitobius 
diaperinus ; 
— toakilk  Acheta domesticus  ning sihktiivalised liikidest  Gryllodes 
sigillatus  ja Gryllus assimilis ; 
b) putukate toitesubstraat võib sisaldada ainult mitteloomseid tooteid või 
järgmisi 3. kategooria materjali alla kuuluvaid loomseid tooteid:  
— kalajahu;  
— mittemäletsejalistelt saadud veretooted;  
— loomne kaltsiumvesinikfosfaat ja trikaltsiumfosfaat;  
— mittemäletsejalistelt saadud hüdrolüüsitud valgud;  
— mäletsejaliste toornahkadest saadud hüdrolüüsitud valgud;  
— mittemäletsejalistelt saadud želatiin ja kollageen;  
— munad ja munatooted;  
— piim, piimapõhised tooted, piimasaadused ja ternespiim;  
— mesi;  
— sulatatud rasvad;  
c) putukate toitesubstraat ning putukad või nende vastsed ei ole kokku 
puutunud muude kui punktis b nimetatud loomsete materjalidega ning 
substraat ei sisaldanud sõnnikut, toidujäätmeid ega muid jäätmeid.  
▼B 
3. jagu  
Sulatatud rasvade import  
Sulatatud rasvade impordi suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:  
Sulatatud rasvad peavad olema:  
a) täielikult või osaliselt saadud sigadelt pärit toorainest ja pärinema kolmandast 
riigist või kolmanda riigi territooriumi osast, kus ei ole eelnenud 24 kuu 
jooksul esinenud suu- ja sõrataudi ning eelnenud 12 kuu jooksul sigade 
katku ja sigade Aafrika katku;  
b) täielikult või osaliselt saadud kodulindudelt pärit toorainest ja pärinema 
kolmandast riigist või kolmanda riigi territooriumi osast, kus ei ole 
eelnenud kuue kuu jooksul esinenud Newcastle’i haigust ja linnugrippi;  
c) täielikult või osaliselt saadud mäletsejalistelt pärit toorainest ja pärinema 
kolmandast riigist või kolmanda riigi territooriumi osast, kus ei ole 
eelnenud 24 kuu jooksul esinenud suu- ja sõrataudi ning eelnenud 12 kuu 
jooksul veiste katku; või  
d) läbinud ühe järgmistest kuumutamisviisidest, kui on esinenud punktides a, b 
ja c osutatud haiguste puhanguid nendes punktides osutatud asjaomaste 
ajavahemike jooksul:  
i) vähemalt 30 minutit vähemalt temperatuuril 70 °C või  
ii) vähemalt 15 minutit vähemalt temperatuuril 90 °C.  
Käitajad peavad kriitiliste kontrollpunktide andmed registreerima ja säilitama, 
nii et omanik, käitaja või nende esindaja ning vajaduse korral pädev asutus 
saaksid teostada ettevõtte töö järelevalvet; registreeritav teave peab hõlmama 
järgmist: osakese suurus, kriitiline temperatuur ning vajaduse korral töötlemise 
absoluutne aeg, rõhk, tooraine etteandmise kiirus ja rasva tsirkuleerimise 
kiirus.  ▼M12  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 142
 
4. jagu  
Piima, piimapõhiste toodete, piimasaaduste, ternespiima ja 
ternespiimatoodete import  
A. Piima, piimapõhiste toodete, piimasaaduste, ternespiima ja ternespiimatoodete 
impordi suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid.  
1. Piim, piimapõhised tooted ja piimasaadused peavad:  
a) olema läbinud vähemalt ühe X lisa II peatüki 4. jao I osa punktides 1.1, 
1.2, 1.3 ja punkti B.1.4 alapunktis a nimetatud töötluse;  
b) vastama XI lisa II peatüki 4. jao I osa punktides B.2 ja B.4 ning vadaku 
puhul punktis B.3 esitatud nõuetele.  
2. Erandina X lisa II peatüki 4. jao I osa punktist B.1.4 võib piima, 
piimapõhiseid tooteid ja piimasaadusi importida määruse (EÜ) 
nr 605/2010 I lisa veerus A nimetatud kolmandatest riikidest tingimusel, 
et need tooted on üks kord läbinud lühiajalise pastöriseerimise (HTST 
töötluse) ning:  
a) ei ole lähetatud enne, kui tootmisest on möödunud vähemalt 21 päeva 
ning kõnealusel ajavahemikul ei ole eksportivas kolmandas riigis 
tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtumit; või  
b) on esitatud ELi sisenemise piiripunktile vähemalt 21 päeva pärast 
tootmist ning kõnealusel ajavahemikul ei ole eksportivas riigis 
tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtumit.  
B. Ternespiima ja ternespiimatoodete impordi suhtes kohaldatakse järgmisi 
nõudeid.  
1. Materjal on läbinud ühekordse lühiajalise pastöriseerimise (HTST) ja:  
a) ei ole lähetatud enne, kui tootmisest on möödunud vähemalt 21 päeva 
ning kõnealusel ajavahemikul ei ole eksportivas kolmandas riigis 
tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtumit; või  
b) on esitatud ELi sisenemise piiripunktile vähemalt 21 päeva pärast 
tootmist ning kõnealusel ajavahemikul ei ole eksportivas riigis 
tuvastatud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtumit.  
2. Materjal on pärit veistelt, kelle puhul teostatakse korrapäraselt veterinaar ­
kontrolli, tagamaks, et nad pärinevad ettevõtetest, mille kõik veisekarjad 
on: 
a) tunnistatud ametlikult tuberkuloosivabaks ja ametlikult brutselloosi ­
vabaks, nagu on määratletud direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 
punktides d ja f, või mille suhtes ei ole kehtestatud piiranguid tuber ­
kuloosi ja brutselloosi likvideerimist käsitlevate kolmandate ternespiima 
päritolu riikide riiklike õigusaktide alusel; ning  
b) tunnistatud ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabaks, nagu on 
määratletud direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis j, või 
kaasatud veiste ensootilise leukoosi tõrje ametlikku süsteemi ning 
kliiniliste ja laboritestide tulemused näitavad, et neis karjades ei ole 
viimase kahe aasta jooksul kõnealust haigust esinenud.  
3. Pärast töötlemist on võetud tarvitusele kõik ettevaatusabinõud ternespiima 
või ternespiimatoodete saastumise vältimiseks.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 143
 
4. Lõpptoote märgistus peab viitama sellele, et toode sisaldab 3. kategooria 
materjali ning ei ole ette nähtud inimtoiduks, ning see toode peab olema:  
a) pakendatud kasutamata mahutitesse või  
b) transporditud lahtiselt mahutites või muudes transpordivahendites, mida 
enne kasutamist põhjalikult puhastati ja desinfitseeriti.  
▼M9 
5. jagu  
Põllumajandusloomade söötmiseks ette nähtud veretoodete import  
Veretoodete (sealhulgas sigade söötmiseks ettenähtud pihustuskuivatatud seavere 
ja seavereplasma) impordi suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid.  
Kõnealused loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted:  
a) peavad olema läbinud kuumtöötluse, kus temperatuur on kogu materjali 
ulatuses olnud vähemalt 80 °C ja kuivatatud vere ja vereplasma niiskus on 
kuni 8 % ja vee aktiivsus (Aw) alla 0,60;  
b) neid on hoitud kuivas laos toatemperatuuril vähemalt 6 nädalat.  
▼B 
II PEATÜKK  
ERINÕUDED VÄLJASPOOL PÕLLUMAJANDUSLOOMADE 
TOIDUAHELAT KASUTAMISEKS ETTENÄHTUD LOOMSETE 
KÕRVALSAADUSTE JA NENDEST SAADUD TOODETE LIITU 
IMPORTIMISE JA LIIDU KAUDU TOIMUVA TRANSIIDI KOHTA  
1. jagu  
Erinõuded  
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõike 1 punktile a, lõike 2 
punktile c ja lõikele 3 kohaldatakse väljaspool põllumajandusloomade toiduahelat 
kasutamiseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete 
saadetiste importimise ja transiidi puhul järgmisi erinõudeid:  
a) need peavad koosnema või olema toodetud tabeli 2 veerus „Tooraine” 
osutatud loomsetest kõrvalsaadustest;  
b) need peavad vastama tabeli 2 veerus „Impordi- ja transiiditingimused” 
sätestatud tingimustele;  
▼M4 
c) need peavad pärinema kolmandast riigist või kolmanda riigi osast, mis on 
kantud tabeli 2 veergu „Kolmandate riikide loetelu”;  
d) need peavad pärinema tunnustatud või registreeritud ettevõttest, mida on 
tunnustanud kolmanda riigi pädev asutus ning mis on kantud asjaomaste 
ettevõtete loetellu, millele on osutatud artiklis 30; ja  
e) nendega/need:  
i) peab olema transpordi ajal liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimu ­
miskohas kaasas terviseohutuse tõend, mida on nimetatud tabeli 2 veerus 
„Tõendid/näidisdokumendid”; või  
ii) tuleb esitada liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas koos 
dokumendiga, mis on koostatud tabeli 2 veerus „Tõendid/näidisdoku ­
mendid” osutatud näidise alusel  
__________  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 144
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 145
 ▼B 
Tabel 2  
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
1 Töödeldud sõnnik, 
töödeldud sõnnikust 
saadud tooted ja 
nahkhiire-guaano  Artikli 9 punktis a nimetatud 2. 
kategooria materjal.  Töödeldud sõnnik, töödeldud sõnnikust 
saadud tooted ja nahkhiireguaano peavad 
olema toodetud vastavalt XI lisa I peatüki 
2. jaole.  Kolmandad riigid, mis on loetletud: 
a) määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas; 
b) otsuse 2004/211/EÜ I lisas või 
c) määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas.  XV lisa 17. peatükk.  
2 Veretooted (v.a hobus ­
lastelt pärinevad selliste 
loomsetest kõrvalsaa ­
dustest saadud toodete 
tootmiseks, mis on ette 
nähtud kasutamiseks 
väljaspool põllu-majan ­
dusloomade toiduahelat  Artikli 8 punktides c ja d 
nimetatud 1. kategooria materjal 
ning artikli 10 punktides a, b, d 
ja h nimetatud 3. kategooria 
materjal.  Veretooted peavad olema toodetud 
vastavalt 2. jaole.  Alljärgnevad kolmandad riigid. 
a) Kui tegu on kabiloomade töötlemata 
veretoodetega: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid või nende 
osad, millest lubatakse importida 
kõikide liikide kabiloomadest kodu ­
loomade värsket liha ning üksnes 
kõnealuse osa 7. ja 8. veerus 
nimetatud ajavahemikul. 
Jaapan. 
b) Kui tegu on kodulindudest ja muudest 
linnuliikidest saadud töötlemata veretoo ­
detega: 
määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid või nende 
osad. 
Jaapan. 
c) Kui tegu on muudest loomadest saadud 
töötlemata veretoodetega:  a) Kui tegu on töötlemata vere ­
toodetega: 
XV lisa 4. peatüki punkt C. 
b) Kui tegu on töödeldud vere ­
toodetega: 
XV lisa 4. peatüki punkt D.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 146
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
kolmandad riigid, mis on loetletud 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas, määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 
1. osas või määruse (EÜ) nr 119/2009 I 
lisa 1. osas. 
Jaapan. 
d) Kui tegu on töödeldud veretoodetega 
mis tahes liikide verest: 
kolmandad riigid, mis on loetletud 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas, määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 
1. osas või määruse (EÜ) nr 119/2009 I 
lisa 1. osas. 
Jaapan.  
3 Hobuslaste veri ja vere ­
tooted  Artikli 10 punktides a, b ja d ja h 
nimetatud 3. kategooria materjal.  Veri ja veretooted peavad vastama 3. jaos 
sätestatud nõuetele.  Alljärgnevad kolmandad riigid: 
a) kui tegu on verega, mis on kogutud 
vastavalt XIII lisa IV peatüki punktile 
1, või veretoodetega, mis on toodetud 
vastavalt nimetatud peatüki punkti 2 
alapunkti b alapunktile i: 
otsuse 2004/211/EÜ I lisas loetletud 
kolmandad riigid või nende osad, 
millest on lubatud importida hobuslasi 
tõuaretuseks ja tootmiseks; 
b) kui tegu on veretoodetega, mida on 
töödeldud vastavalt XVIII lisa IV 
peatüki punkti 2 alapunkti b 
alapunktile ii:  XV lisa 4. peatüki punkt A.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 147
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid, millest 
lubatakse importida koduhobuslaste 
värsket liha.  
4 Kabiloomade värsked 
või jahutatud toornahad  Artikli 10 punktis a ja punkti b 
alapunktis iii nimetatud 3. 
kategooria materjal.  Toornahad peavad vastama 4. jao punktides 
1 ja 4 sätestatud nõuetele.  Toornahad pärinevad kolmandast riigist või 
liidu õigusaktide kohaselt piirkondadeks 
jaotamise korral kolmanda riigi osast, mis 
on loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II 
lisa 1. osas ja millest liikmesriigid lubavad 
importida samade liikide loomade värsket 
liha. XV lisa 5. peatüki punkt A.  
5 Kabiloomade töödeldud 
toornahad  Artikli 10 punktis a, punkti b 
alapunktis iii ja punktis n 
nimetatud 3. kategooria materjal.  Toornahad peavad vastama 4. jao punktides 
2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele.  a) Kui tegu on kabiloomade töödeldud 
toornahkadega: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid või nende 
osad. 
b) Kui tegu on mäletsejaliste töödeldud 
toornahkadega, mis on ette nähtud lähe ­
tamiseks Euroopa Liitu või mida on 
enne importimist 21 päeva jooksul 
hoitud eraldi või mille vedamine 
kestab enne importi katkematult 21 
päeva: 
kõik kolmandad riigid.  a) Kui tegu on kabiloomade 
töödeldud toornahkadega 
(v.a need, mis ei vasta 4. 
jao punktis 2 nimetatud 
nõuetele): 
XV lisa 5. peatüki punkt B. 
b) Kui tegu on mäletsejaliste ja 
hobuslaste töödeldud toor ­
nahkadega, mis on ette 
nähtud lähetamiseks 
Euroopa Liitu ja mida on 
enne importimist 21 päeva 
jooksul hoitud eraldi või 
mille vedamine kestab enne 
importi katkematult 21 
päeva: 
X lisa 5. peatüki punktis C 
nimetatud ametlik deklar ­
atsioon.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 148
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
c) Kui tegu on kabiloomade 
töödeldud toornahkadega, 
mis vastavad 4. jao punktis 
2 sätestatud nõuetele: 
tõendit ei nõuta.  
6 Jahitrofeed ja muud 
loomade säilitised  Artikli 9 punktis f nimetatud 2. 
kategooria materjal, mis on 
saadud metsloomadelt, kellel ei 
kahtlustata inimestele või 
loomadele nakkava haiguse 
olemasolu, ning artikli 10 
punktis a, punkti b alapunktides 
i, iii ja v ning punktis n 
nimetatud 3. kategooria materjal.  Jahitrofeed ja muud säilitised peavad 
vastama 5. jaos sätestatud nõuetele.  a) Kui tegu on 5. jao punktis 2 nimetatud 
jahitrofeede või muude säilitistega: 
kõik kolmandad riigid. 
b) Kui tegu on 5. jao punktis 3 nimetatud 
jahitrofeede või muude säilitistega: 
i) lindudest tehtud jahitrofeed: 
määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. 
osas loetletud kolmandad riigid, 
millest liikmesriigid lubavad 
importida värsket kodulinnuliha: 
(GL) Gröönimaa, 
(TN) Tuneesia. 
ii) Kabiloomadest tehtud jahitrofeed: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 
1. osa asjakohastes kabiloomade 
värsket liha käsitlevates veergudes 
loetletud kolmandad riigid, võttes 
arvesse värsket liha käsitlevate 
erimärkuste veergudes sätestatud 
piiranguid.  a) Kui tegu on 5. jao punktis 2 
nimetatud jahitrofeedega: 
XV lisa 6. peatüki punkt A. 
b) Kui tegu on 5. jao punktis 3 
nimetatud jahitrofeedega: 
XV lisa 6. peatüki punkt B. 
c) Kui tegu on 5. jao punktis 1 
nimetatud jahitrofeedega: 
tõendit ei nõuta.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 149
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
7 Seaharjased  Artikli 10 punkti b alapunktis iv 
nimetatud 3. kategooria materjal.  Seaharjased peavad olema saadud päritolu ­
riigiks olevast kolmandast riigist pärit ja 
selle kolmanda riigi tapamajas tapetud 
sigadelt.  a) Kui tegu on töötlemata seaharjastega: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid või liidu 
õiguse kohase piirkondadeks jaotamise 
korral nende osad, kus ei ole 12 kuu 
jooksul enne importimise kuupäeva 
esinenud sigade Aafrika katku. 
b) Kui tegu on töödeldud seaharjastega: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid, milles võib 
12 kuu jooksul enne importimise 
kuupäeva olla esinenud sigade Aafrika 
katku.  a) Kui eelneva 12 kuu jooksul 
ei ole esinenud sigade 
Aafrika katku: 
XV lisa 7. peatüki punkt A. 
b) Kui eelneva 12 kuu jooksul 
on esinenud vähemalt üks 
sigade Aafrika katku 
juhtum: 
XV lisa 7. peatüki punkt B.  
▼M2 
8 Muudelt loomadelt kui 
sigadelt saadud tööt ­
lemata vill ja karv  Artikli 10 punktides h ja n 
nimetatud 3. kategooria materjal.  (1) Töötlemata vill ja karv peab olema: 
a) kindlalt suletud pakendites ja 
b) saadetud otse toiduahelaväliseks 
otstarbeks toodetavate loomsetest 
kõrvalsaadustest saadud toodete 
tootmise ettevõttesse või vahetoim ­
ingute ettevõttesse tingimustel, mis 
ei võimalda haigusetekitajate 
levimist.  (1) Kõik kolmandad riigid.  (1) Töötlemata villa ja karva 
importimiseks ei nõuta 
terviseohutuse tõendit.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 150
 ▼M2 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
(2) Vill ja karv, mis on artikli 25 lõike 2 
punktis e nimetatud vill ja karv.  (2) Kolmandad riigid ja nende piirkonnad, 
mis on 
a) loeteltud määruse (EL) nr 206/2010 
II lisa 1. osas ning kust on lubatud 
importida liitu mäletsejalistelt 
saadud värsket liha ilma kõnealuse 
II lisa 1. osas nimetatud täiendavate 
tagatisteta A ja F ja 
b) vabad suu- ja sõrataudist ning mis 
lammastelt ja kitsedelt saadud villa 
ja karva puhul on vabad lammaste 
ja kitsede rõugetest vastavalt 
nõukogu direktiivi 2004/68/EÜ II 
lisale.  (2) Nõutakse impordideklar ­
atsiooni, mis on koostatud 
XV lisa 21. peatükis 
esitatud näidise järgi.  
▼B 
9 Töödeldud suled, 
suleosad ja udusuled  Artikli 10 punkti b alapunktis v 
ning punktides h ja n nimetatud 
3. kategooria materjal.  Töödeldud suled või suleosad peavad 
vastama 6. jaos sätestatud nõuetele.  Kõik kolmandad riigid.  Töödeldud sulgede, suleosade 
ja udusulgede importimiseks ei 
nõuta terviseohutuse tõendit.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 151
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
10 Mesinduse kõrval ­
saadused  Artikli 10 punktis e nimetatud 3. 
kategooria materjal.  a) Kui tegu on mesinduse kõrvalsaa ­
dustega, mis on mõeldud kasutamiseks 
mesinduses (v.a mesilasvaha kärje 
kujul): 
i) mesinduse kõrvalsaadusi on hoitud 
vähemalt 24 tundi temperatuuril 
–12 °C või alla selle; või 
ii) Kui tegu on mesilasvahaga, mida on 
töödeldud, järgides IV lisa III 
peatükis nimetatud 1., 2., 3., 4., 5. 
või 7. töötlemismeetodit ning mida 
on enne importimist rafineeritud. 
b) Mesilasvaha (v.a kärje kujul), mis ei 
ole mõeldud põllumajandusloomade 
söödaks, on enne importimist rafi ­
neeritud või töödeldud, järgides IV 
lisa III peatükis nimetatud 1., 2., 3., 
4., 5. või 7. töötlemismeetodit.  a) Kui tegu on mesinduses kasutamiseks 
ette nähtud mesinduse kõrvalsaa ­
dustega: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas loetletud kolmandad riigid ja 
järgmine riik: 
(CM) Kamerun. 
b) Kui tegu on mesilasvahaga, mis ei ole 
mõeldud söötmiseks põllumajandusloo ­
madele: 
kõik kolmandad riigid.  a) Kui tegu on mesinduses 
kasutamiseks ette nähtud 
mesinduse kõrvalsaa ­
dustega: 
XV lisa 13. peatükk. 
b) Kui tegu on mesilasvahaga, 
mis ei ole mõeldud sööt ­
miseks põllumajandusloo ­
madele: 
rafineerimist või töötlemist 
tõendav kaubadokument.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 152
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
11 Kondid, sarved, sõrad ja 
kabjad ning nendest 
valmistatud tooted (v.a 
kondi-, sarve-, sõra- ja 
kabjajahu ), mis ei ole 
mõeldud söödamater ­
jaliks, orgaaniliseks 
väetiseks või mulla ­
parandusaineks  Artikli 10 punktis a, punkti b 
alapunktides i ja iii ning 
punktides e ja h nimetatud 3. 
kategooria materjal.  Tooted peavad vastama 7. jaos sätestatud 
nõuetele.  Kõik kolmandad riigid.  Toodetega on kaasas: 
a) 7. jao punktis 2 nimetatud 
kaubadokument ning 
b) XV lisa 16. peatükis 
sätestatud importija deklar ­
atsioon vähemalt ühes selle 
liikmesriigi ametlikus 
keeles, mille kaudu partii 
saabub esimest korda liitu, 
ja vähemalt ühes sihtliik ­
mesriigi ametlikus keeles.  
▼M10  
12 Lemmikloomatoit, k.a 
koerte närimiskondid  a) Kui tegu on töödeldud 
lemmikloomatoidu ja koerte 
närimiskontidega: artikli 35 
punkti a alapunktides i ja ii 
nimetatud materjalid. 
b) Kui tegu on töötlemata 
lemmikloomatoiduga: 
artikli 35 punkti a 
alapunktis iii nimetatud 
materjalid.  Lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid 
peavad olema toodetud vastavalt XIII lisa 
II peatükile.  a) Kui tegu on töötlemata lemmikloo ­
matoiduga: 
Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas või määruse (EÜ) nr 798/2008 I 
lisas loetletud kolmandad riigid, millest 
liikmesriigid lubavad importida samade 
liikide loomade värsket liha ja lihaga 
konte. 
Kaladest saadud materjalide puhul 
otsuse 2006/766/EÜ II lisas loetletud 
kolmandad riigid. 
b) Kui tegu on koerte närimiskontidega ja 
muu kui töötlemata lemmikloo ­
matoiduga:  a) Kui tegu on lemmikloo ­
matoidu konservidega: XV 
lisa 3. peatüki A osa. 
b) Kui tegu on töödeldud 
lemmikloomatoiduga, mis 
ei ole konservid: XV lisa 
3. peatüki B osa. 
c) Kui tegu on koerte närimis ­
kontidega: XV lisa 3. 
peatüki C osa. 
d) Kui tegu on töötlemata 
lemmikloomatoiduga: XV 
lisa 3. peatüki D osa.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 153
 ▼M10  
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas loetletud kolmandad riigid ja: 
(JP) Jaapan, 
(EC) Ecuador, 
(LK) Sri Lanka, 
(TW) Taiwan. 
Kalamaterjalidest saadud töödeldud 
lemmikloomatoidu puhul otsuse 2006/ 
766/EÜ II lisas loetletud kolmandad 
riigid.  
▼M17  
13 Lemmikloomatoidu 
valmistamisel kasu ­
tatavad lõhna- ja maitse ­
tugevdajad  Artikli 35 punktis a osutatud 
materjal.  Lõhna- ja maitsetugevdajad peavad olema 
toodetud vastavalt XIII lisa III peatükile.  Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
loetletud kolmandad riigid, millest liikmes ­
riigid lubavad importida sama liiki loomade 
värsket liha ja lihaga konte. 
Kalamaterjalist saadud lõhna- ja maitsetu ­
gevdajate puhul otsuse 2006/766/EÜ II 
lisas loetletud kolmandad riigid. 
Kodulindudest saadud lõhna- ja maitsetu ­
gevdajate puhul määruse (EÜ) nr 798/ 
2008 I lisa 1. osas loetletud kolmandad 
riigid, millest liikmesriigid lubavad 
importida värsket kodulinnuliha. 
Teatavatest looduslikest maismaaimetajatest 
ja jäneslastest saadud lõhna- ja maitsetu ­
gevdajate puhul määruse (EÜ) nr 119/ 
2009 I lisa 1. osas loetletud kolmandad 
riigid, millest liikmesriigid lubavad 
importida sama liiki loomade värsket liha.  XV lisa 3. peatüki punkt E.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 154
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
14 Loomsed kõrvalsaa ­
dused, mis on mõeldud 
lemmikloomatoidu, aga 
mitte töötlemata lemmik ­
loomatoidu tootmiseks, 
ja nendest saadud 
tooted, mis on mõeldud 
kasutamiseks väljaspool 
toiduahelat  ►M4 a) artikli 10 punktides 
a–m nimetatud 3. kategooria 
materjal. ◄ 
b) Kui tegu on lemmikloo ­
matoidu tootmiseks mõeldud 
materjalidega, siis artikli 8 
punktis c nimetatud 1. 
kategooria materjal. 
c) Kui tegu on loomsetest 
kõrvalsaadustest saadud 
toodete tootmiseks mõeldud 
karusnahaga, siis artikli 10 
punktis n nimetatud 3. 
kategooria materjal.  Tooted peavad vastama 8. jaos sätestatud 
nõuetele.  a) Kui tegu on lemmikloomatoidu valmis ­
tamiseks ette nähtud loomsete kõrval ­
saadustega: 
i) veistest, lammastest, kitsedest, 
sigadest ja hobuslastest (sh põllu ­
majandusloomad ja metsloomad) 
saadud loomsete kõrvalsaaduste 
puhul: 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas loetletud kolmandad riigid või 
nende osad, millest lubatakse 
importida nende liikide värsket 
liha inimtoiduks; 
ii) kodulindudelt (sh silerinnalised 
linnud) pärinev tooraine: 
määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. 
osas loetletud kolmandad riigid või 
nende osad, millest on lubatud 
importida värsket kodulinnuliha; 
iii) kaladest saadud tooraine: 
otsuse 2006/766/EÜ II lisas 
loetletud kolmandad riigid; 
iv) muudest looduslikes tingimustes 
elavatest maismaaimetajatest ja 
jäneslastest saadud tooraine: 
kolmandad riigid, mis on loetletud 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas või määruse (EÜ) nr 798/2008 
I lisa 1. osas.  a) Kui tegu on töödeldud 
lemmikloomatoidu valmis ­
tamiseks mõeldud loomsete 
kõrvalsaadustega: 
XV lisa 3. peatüki punkt F. 
b) Kui tegu on loomsete 
kõrvalsaadustega, mis on 
mõeldud väljaspool põllu ­
majandusloomade 
toiduahelat kasutamiseks 
ette nähtud toodete toot ­
miseks: 
XV lisa 8. peatükk.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 155
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
b) Kui tegu on ravimite valmistamiseks 
mõeldud loomsete kõrvalsaadustega: 
kolmandad riigid, mis on loetletud 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas, määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 
1. osas või määruse (EÜ) nr 119/2009 I 
lisa 1. osas, ja järgmised kolmandad 
riigid: 
(JP) Jaapan, 
(PH) Filipiinid, 
(TW) Taiwan. 
c) Kui tegu on loomsete kõrvalsaadustega, 
mis on mõeldud kasutamiseks 
väljaspool põllumajandusloomade 
toiduahelat, aga mitte ravimite toot ­
miseks: 
kolmandad riigid, mis on loetletud 
määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. 
osas ja millest on lubatud importida 
vastavate liikide värsket liha, või mis 
on loetletud määruse (EÜ) 
nr 798/2008 I lisa 1. osas või 
määruse (EÜ) nr 119/2009 I lisa 1. 
osas või kui tegu on kalast saadud 
materjaliga, siis otsuse 2006/766/EÜ II 
lisas.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 156
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
▼M4 
15 Loomsed kõrvalsaa ­
dused, mis on mõeldud 
kasutamiseks töötlemata 
lemmikloomatoiduna  Artikli 10 punktis a ning punkti b 
alapunktides i ja ii nimetatud 3. 
kategooria materjal.  Tooted peavad vastama 8. jaos sätestatud 
nõuetele.  Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
või määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas 
loetletud kolmandad riigid, millest liikmes ­
riigid lubavad importida samade liikide 
loomade värsket liha ja lihaga konte. 
Kaladest saadud materjali puhul otsuse 
2006/766/EÜ II lisas loetletud kolmandad 
riigid.  XV lisa 3. peatüki punkt D.  
16 Karusloomade söödas 
kasutamiseks mõeldud 
loomsed kõrvalsaadused  Artikli 10 punktides a–m 
nimetatud 3. kategooria materjal.  Tooted peavad vastama 8. jaos sätestatud 
nõuetele.  Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas 
või määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas 
loetletud kolmandad riigid, millest liikmes ­
riigid lubavad importida samade liikide 
loomade värsket liha ja lihaga konte. 
Kaladest saadud materjali puhul otsuse 
2006/766/EÜ II lisas loetletud kolmandad 
riigid.  XV lisa 3. peatüki punkt D.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 157
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
▼M17  
17 Põllumajandusloomade 
toiduahelast välja jäävate 
teatavate kasutusviide 
jaoks ettenähtud 
sulatatud rasvad  a) Kui on tegu IV lisa IV peatüki 
2. jao punktis L osutatud 
biodiislikütuse, õlikeemiliste 
toodete või taastuvkütuse toot ­
miseks mõeldud materja ­
lidega: Artiklites 8, 9 ja 10 
osutatud 1., 2. ja 3. kategooria 
materjal. 
b) Kui on tegu IV lisa IV peatüki 
2. jao punktis J osutatud taas ­
tuvkütuse tootmiseks mõeldud 
materjalidega: artiklites 9 ja 
10 osutatud 2. ja 3. kategooria 
materjal. 
c) Kui tegu on orgaaniliseks 
väetiseks ja mullaparandu ­
saineks mõeldud materja ­
lidega: 
artikli 9 punktides c ja d ning 
punkti f alapunktis i osutatud 
2. kategooria materjal ja 
artiklis 10 (v.a punktid c ja 
p) osutatud 3. kategooria 
materjal.  Sulatatud rasvad peavad vastama 9. jaos 
sätestatud nõuetele.  Kolmandad riigid, mis on loetletud määruse 
(EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas, või kala ­
materjalide puhul otsuse 2006/766/EÜ II 
lisas.  XV lisa 10. peatüki punkt B.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 158
 ▼M17  
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
d) Kui tegu on muuks otstarbeks 
mõeldud materjalidega: 
artikli 8 punktides b, c ja d 
osutatud 1. kategooria 
materjal, artikli 9 punktides c 
ja d ning punkti f alapunktis i 
osutatud 2. kategooria materjal 
ja artiklis 10 (v.a punktid c ja 
p) osutatud 3. kategooria 
materjal.  
▼M4 
18 Rasva derivaadid  a) Kui tegu on väljaspool põllu ­
majandusloomade toiduahelat 
kasutamiseks mõeldud 
rasvaderivaatidega: 
artikli 8 punktides b, c ja d 
nimetatud 1. kategooria 
materjal, artikli 9 punktides c, 
d ja punkti f alapunktis i 
nimetatud 2. kategooria 
materjal ja artiklis 10 
nimetatud 3. kategooria 
materjal. 
b) Kui tegu on söödaks kasuta ­
tavate rasvaderivaatidega: 
3. kategooria materjalid, välja 
arvatud artikli 10 punktides n, 
o ja p osutatud materjalid;  Rasva derivaadid peavad vastama 10. jaos 
sätestatud nõuetele.  Kõik kolmandad riigid.  a) Kui tegu on väljaspool põllu ­
majandusloomade toiduahelat 
kasutamiseks mõeldud 
rasvaderivaatidega: 
XV lisa 14. peatüki punkt A. 
b) Kui tegu on söödaks kasuta ­
tavate rasvaderivaatidega: 
XV lisa 14. peatüki punkt B.
 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 159
 ▼B 
Jrk-nr  Toode  Tooraine (viide määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 sätetele)  Impordi- ja transiiditingimused  Kolmandate riikide loetelud  Tõendid/näidisdokumendid  
19 Fotograafiline želatiin  Artikli 8 punktis b nimetatud 1. 
kategooria materjal ning artiklis 
10 nimetatud 3. kategooria 
materjal.  Imporditud fotograafiline želatiin peab 
vastama 11. jaos sätestatud nõuetele.  Fotograafilist želatiini võib importida ainult 
Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis 
asuvatest päritoluettevõtetest, mis on 
11.jao kohaselt tunnustatud.  XV lisa 19. peatükk.  
20 Orgaaniliste väetiste või 
mullaparandusainete 
tootmiseks mõeldud 
sarved, kabjad ja sõrad 
ning nendest valmistatud 
samaotstarbelised tooted 
(v.a sarve-, kabja- ja 
sõrajahu)  Artikli 10 punktides a, b, h ja n 
nimetatud 3. kategooria materjal.  Tooted peavad vastama 12. jaos sätestatud 
nõuetele.  Kõik kolmandad riigid.  XV lisa 18. peatükk.
2. jagu  
Väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat kasutatavate toodete 
valmistamiseks ettenähtud vere ja veretoodete (v.a hobuslaste veri ja 
veretooted) import  
Alljärgnevaid nõudeid kohaldatakse sellis(t)e vere ja veretoodete (v.a hobuslaste 
veri ja veretooted) importimise suhtes, mis on mõeldud väljaspool põllumajan ­
dusloomade söödaahelat kasutatavate toodete valmistamiseks.  
1. Veretooted peavad pärinema väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat 
kasutatavaid tooteid valmistavast ettevõttest, mis vastab käesolevas määruses 
sätestatud eritingimustele, või kogumisettevõttest.  
▼M4 
2. Veri, millest tehakse väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat kasuta ­
tavate toodete valmistamiseks mõeldud veretooteid, peab olema kogutud 
veterinaararsti järelevalve all:  
a) tapamajadest,  
i) mis on heaks kiidetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004 või  
ii) mis on kogujariigi pädeva asutuse poolt heakskiidetud ja selle asutuse 
järelevalve all või  
b) kogujariigi pädeva asutuse poolt heakskiidetud ja kontrollitud rajatistes 
olevatelt elusloomadelt.  
▼B 
3.1. Sõraliste, kabjaliste ja londiliste taksonitesse kuuluvatelt loomadelt, seal ­
hulgas nende ristanditelt pärit veretooted, mis on ette nähtud väljaspool 
põllumajandusloomade söödaahelat kasutatavate toodete valmistamiseks, 
peavad vastama punktis a või b sätestatud tingimustele:  
a) veretooted peavad olema läbinud ühe järgmistest töötlusviisidest, mis 
tagab punktis b osutatud haiguste tekitajate puudumise:  
i) kuumtöötlus temperatuuril 65 °C vähemalt kolme tunni jooksul, 
millele järgneb tõhususe kontroll;  
ii) kiiritamine 25 kGy gammakiirtega, millele järgneb tõhususe kontroll;  
iii) läbikuumutamine vähemalt temperatuuril 80 °C, millele järgneb 
tõhususe kontroll;  
iv) loomade puhul, v.a üksnes sigalased ja pekaarilised: pH muutmine 
kuni väärtuseni 5 kahe tunni jooksul, millele järgneb tõhususe 
kontroll;  
b) veretooted, mida ei ole töödeldud vastavalt punktile a, peavad pärinema 
kolmandast riigist või selle piirkonnast:  
i) kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud veiste katku, väike ­
mäletsejaliste katku ja Rift Valley palaviku juhtumeid ning kus 
vähemalt 12 kuu jooksul ei ole toimunud nende haiguste vastu vaktsi ­
neerimist;  
ii) kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud suu- ja sõrataudi 
juhtumeid ning  
— kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole toimunud selle haiguse vastu 
vaktsineerimist; või  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 160
 
— kus viiakse ametliku kontrolli all vähemalt 12 kuu vältel ellu 
mäletsejalistest koduloomade suu- ja sõrataudi vastaseid vaktsi ­
neerimisprogramme; sellisel juhul tuleb pärast direktiiviga 
97/78/EÜ ettenähtud veterinaarkontrolli ning kooskõlas 
kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikega 4 sätestatud tingimustega 
transportida tooted otse registreeritud sihtettevõttesse ja võtta 
tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasu ­
tamata või ülejäänud materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida 
loomadele või inimestele haiguste levimise ohtu.  
3.2. Lisaks punkti 3.1 alapunkti b alapunktidele i ja ii peab loomade puhul, v.a 
sigalased ja pekaarilised, olema täidetud üks järgmistest tingimustest:  
a) tooted on pärit kolmandast riigist või kolmanda riigi piirkonnast, kus 
vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud vesikulaarse stomatiidi ja 
lammaste katarraalse palaviku juhtumeid (sealhulgas seropositiivsete 
loomade esinemine) ning kus vastuvõtlikke liike ei ole vähemalt 12 
kuu jooksul nende haiguste vastu vaktsineeritud,  
b) pärast direktiiviga 97/78/EÜ ette nähtud veterinaarkontrolli ning 
kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega 
tuleb tooted transportida otse sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele kõik 
ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud 
materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste loomadele või 
inimestele levimise ohtu.  
3.3. Lisaks punkti 3.1. alapunkti b alapunktidele i ja ii peavad veretooted 
sigalaste ja pekaariliste puhul pärinema kolmandast riigist või kolmanda 
riigi piirkonnast, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole esinenud sigade vesi ­
kulaarhaiguse, sigade katku ja sigade Aafrika katku juhtumeid, kus vähemalt 
12 kuu jooksul ei ole toimunud nende haiguste vastu vaktsineerimist ning 
kus on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:  
a) tooted on pärit riigist või piirkonnast, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole 
registreeritud vesikulaarse stomatiidi juhtumeid (sealhulgas seroposi ­
tiivsete loomade esinemine) ning kus vastuvõtlikke liike ei ole 
vähemalt 12 kuu jooksul selle haiguse vastu vaktsineeritud;  
b) pärast direktiiviga 97/78/EÜ ette nähtud piirikontrolli ning kooskõlas 
kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega tuleb 
tooted transportida otse registreeritud sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele 
kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud 
materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste loomadele või 
inimestele levimise ohtu.  
4. Kodulindudelt ja muudelt linnuliikidelt pärit veretooted, mis on mõeldud 
väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat kasutatavate toodete valmis ­
tamiseks, peavad vastama järgmistele kas punktis a või b sätestatud tingi ­
mustele:  
a) veretooted peavad olema läbinud ühe järgmistest töötlusviisidest, mis 
tagab punktis b osutatud haiguste tekitajate puudumise:  
i) kuumtöötlus temperatuuril 65 °C vähemalt kolme tunni jooksul, 
millele järgneb tõhususe kontroll;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 161
 
ii) kiiritamine 25 kGy gammakiirtega, millele järgneb tõhususe kontroll;  
iii) läbikuumutamine vähemalt temperatuuril 70 °C, millele järgneb 
tõhususe kontroll;  
b) veretooted, mida ei ole töödeldud vastavalt punktile a, peavad pärinema 
kolmandast riigist või kolmanda riigi piirkonnast:  
i) kus ei esine Newcastle’i haigust ega kõrge patogeensusega linnu ­
grippi, nagu on nimetatud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 
maismaaloomade tervishoiu eeskirja 2010. aasta väljaandes;  
ii) kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole toimunud vaktsineerimist 
linnugripi vastu;  
iii) kus kodulinde ja muid linnuliike, kellelt tooted pärinevad, ei ole 
vaktsineeritud Newcastle’i haiguse vastu vaktsiiniga, mis on 
valmistatud Newcastle’i haiguse põhitüvest, mille patogeensus on 
kõrgem kui lentogeensetel viirusetüvedel.  
3. jagu  
Hobuslastelt pärit vere ja veretoodete import  
Alljärgnevaid nõudeid kohaldatakse hobuslastelt pärit vere ja veretoodete impor ­
timise suhtes.  
▼M4 
1. Veri peab vastama XIII lisa IV peatüki punkti 1 alapunktis a sätestatud 
tingimustele ning peab olema kogutud veterinaararsti järelevalve all kas  
a) tapamajadest,  
i) mis on heaks kiidetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004 või  
ii) mida kogujariigi pädev asutus on tunnustanud ja mis on selle asutuse 
järelevalve all või  
b) elushobuslastelt rajatises, mida kogujariigi pädev asutus on tunnustanud 
hobuslaste vere kogumiseks veretoodete valmistamiseks muul kui sööda 
tootmise otstarbel, millele see pädev asutus on andnud veterinaarloa 
numbri ja mis on selle järelevalve all.  
▼B 
2. Veretooted peavad vastama XIII lisa IV peatüki punktis 2 sätestatud tingi ­
mustele.  
Lisaks peavad XIII lisa IV peatüki punkti 2 alapunkti b) alapunktis i) 
nimetatud veretooted olema valmistatud verest, mis on kogutud hobuslastelt, 
keda hoiti vähemalt kolm kuud enne vere kogumise kuupäeva või kuni kolme 
kuu vanuste loomade puhul alates sünnist ettevõttes veterinaarjärelevalve all 
selles kolmandas riigis, kus veri koguti ning kus nimetatud aja jooksul ja vere 
kogumise ajal ei esinenud järgmisi haigusi:  
a) hobuste Aafrika katku vastavalt direktiivi 2009/156/EÜ artikli 5 lõike 2 
esimese lõigu punktidele a ja b;  
b) hobuste Venezuela entsefalomüeliiti vähemalt kahe aasta jooksul;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 162
 
c) malleust  
i) kolme aasta jooksul või  
ii) kuue kuu jooksul, kui loomadel ei ole esinenud malleuse ( Burkholderia 
mallei ) kliinilisi tunnuseid punkti 1 alapunktis a nimetatud tapamajas 
tapajärgsel kontrollil, mis hõlmab hingetoru, kõri, ninaõõnte ja urgete 
ning nende harunemiste limaskesta põhjalikku läbivaatust pärast pea 
pikuti läbilõikamist ja ninavaheseina eemaldamist;  
▼M4 
d) muude veretoodete kui seerumi ja plasma puhul vesikulaarset stomatiiti 
vähemalt kuue kuu jooksul.  
▼B 
3. Veretooted peavad pärinema tunnustatud või registreeritud ettevõttest, mida on 
tunnustanud kolmanda riigi pädev asutus.  
4. Veri ja veretooted tuleb pakendada ja märgistada vastavalt XIII lisa IV peatüki 
punktile 3.  
4. jagu  
Kabiloomade toornahkade import  
Alljärgnevaid nõudeid kohaldatakse kabiloomade toornahkade importimise 
suhtes.  
1. Värskeid või jahutatud toornahku võib importida, kui  
a) need pärinevad kolmandast riigist, millele viidatakse 1. jaos esitatud tabeli 
2 neljanda rea vastavas veerus ja kus asjaomase liigi puhul  
i) ei ole vähemalt 12 kuud enne lähetamist esinenud ühtegi järgmist 
haigust:  
— sigade klassikaline katk,  
— sigade Aafrika katk,  
— veiste katk, ning  
ii) ei ole vähemalt 12 kuud enne lähetamist esinenud suu- ja sõrataudi 
ning 12 kuu jooksul enne lähetamist ei ole loomi suu- ja sõrataudi 
vastu vaktsineeritud;  
b) need on saadud  
i) loomadelt, kes on olnud päritoluriigiks oleva kolmanda riigi terri ­
tooriumil vähemalt kolm kuud enne tapmist või kui loom on noorem 
kui kolm kuud, siis sünnist saadik;  
ii) sõraliste toornahkade puhul loomadelt, kes on pärit põllumajandusette ­
võtetest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul olnud suu- ja sõrataudi 
puhangut ning mille ümber 10 kilomeetri raadiuses ei ole 30 päeva 
jooksul esinenud ühtegi suu- ja sõrataudi juhtu;  
iii) sigade toornahkade puhul loomadelt, kes on pärit põllumajandusette ­
võtetest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul olnud sigade vesikulaar ­
haiguse puhangut ja viimase 40 päeva jooksul sigade Aafrika katku 
puhangut ning mille ümber 10 kilomeetri raadiuses ei ole 30 päeva 
jooksul esinenud ühtegi nende haiguste juhtu; või  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 163
 
iv) loomadelt, kellele tehti tapamajas 24 tunni jooksul enne tapmist 
tapaeelne kontroll, mille käigus ei avastatud suu- ja sõrataudi, veiste 
katku, sigade katku, sigade Aafrika katku ega sigade vesikulaarhaiguse 
nähte; ja  
c) nende puhul on võetud tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, et vältida taas ­
saastumist haigusetekitajatega.  
2. XIII lisa V peatüki punkti C alapunktis 2 viidatud töödeldud toornahku võib 
importida ilma piiranguteta.  
3. Muid töödeldud toornahku võib importida, kui  
a) need pärinevad kas  
i) kolmandast riigist või Euroopa Liidu õiguse kohase piirkondadeks 
jaotamise korral kolmanda riigi osast, mis on kantud 1. jao tabeli 2 
viienda rea veeru „Kolmandate riikide loetelu” punktis a osutatud 
loetellu ja kust lubatakse importida vastavat liiki loomade värsket 
liha, ning neid nahku on töödeldud vastavalt I lisa punkti 28 alapunk ­
tidele a, b ja c;  
ii) kolmandast riigist, mis on kantud 1. jao tabeli 2 viienda rea vastava 
veeru punktis a osutatud loetellu, ja neid on töödeldud vastavalt I lisa 
punkti 28 alapunktidele c või d; või  
iii) hobuslastelt või mäletsejalistelt, kes pärinevad kolmandast riigist, mis 
on kantud käesoleva lisa 1. jao tabeli 2 viienda rea veeru „Kolmandate 
riikide loetelu” punktis b osutatud loetellu, ja neid nahku on töödeldud 
vastavalt I lisa punkti 28 alapunktidele a, b ja c ning hoitud pärast 
töötlemist 21 päeva jooksul eraldi; ning  
b) laevaga transporditavate soolatud toornahkade puhul on nahku töödeldud 
vastavalt I lisa punkti 28 alapunktidele b või c ja neid on pärast töötlemist 
impordieelse transportimise ajal hoitud punkti 28 alapunkti b kohase 
töötluse korral eraldi vähemalt 14 päeva ja punkti 28 alapunkti c kohase 
töötluse korral vähemalt seitse päeva ning saadetisega kaasasolev terviseo ­
hutuse tõend tõendab sellist töötlemist ja transpordi kestust.  
4. Kabiloomade värskeid, jahutatud või töödeldud toornahku tuleb vedada mahu ­
tites, veoautodes, vagunites või pallides, mis on plommitud lähteriigiks oleva 
kolmanda riigi pädeva asutuse vastutusel.  
5. jagu  
Jahitrofeede ja muude loomset päritolu esemete import  
Alljärgnevaid nõudeid kohaldatakse jahitrofeede ja muude loomset päritolu 
esemete importimise suhtes.  
1. Jahitrofeesid ja muid loomset päritolu esemeid, mis vastavad XIII lisa VI 
peatüki punkti B ja punkti C alapunktis 1 viidatud tingimustele, võib 
importida ilma piiranguteta.  
2. Lindude ja kabiloomade töödeldud jahitrofeesid või muid esemeid, milleks on 
üksnes kondid, sarved (sh hirvesarved), kabjad, sõrad, hambad või nahad, 
võib kolmandatest riikidest importida, kui need vastavad XIII lisa VI 
peatüki punkti C alapunkti 1 alapunkti a, punkti C alapunkti 2 alapunkti a 
alapunktide i–iii ning alapunkti b alapunktide i ja ii nõuetele.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 164
 
Siiski ei pea laevaga transporditavad kuiv- või märgsoolatud toornahad olema 
soolatud 14 päeva enne lähetamist, juhul kui need on soolatud 14 päeva enne 
importimist.  
3. Lindude ja kabiloomade jahitrofeesid või muid esemeid, mis koosnevad 
terviklikest anatoomilistest osadest ja on täielikult töötlemata, võib importida, 
kui 
a) need on saadud loomadest, kes on pärit piirkonnast, kus ei kohaldata 
piiranguid sellise tõsise nakkushaiguse esinemise tõttu, mille suhtes 
asjaomased loomaliigid on vastuvõtlikud;  
b) need on võimaliku hilisema saastumise vältimiseks pakendatud 
läbipaistvatesse ja suletud üksikpakenditesse, ilma et nad oleksid 
puutunud kokku muude loomsete saadustega, mis võiksid neid saastada.  
6. jagu  
Töödeldud sulgede, suleosade ja udusulgede import  
Töödeldud sulgi, suleosi ja udusulgi võib importida järgmistel juhtudel:  
a) kui need on töödeldud dekoratiivsuled, reisijate poolt isiklikuks tarbeks 
veetavad töödeldud suled või töödeldud sulgede või udusulgede saadetised, 
mis on saadetud üksikisikutele mittetööstuslikel eesmärkidel; või  
b) kui nendega on kaasas kaubadokument, kus kinnitatakse, et sulgi, suleosasid 
või udusulgi on töödeldud aurujoaga või mõnel muul viisil, mis välistab 
ülemäärase riski, ning need on kindlalt pakendisse suletud ja kuivad; ja  
c) kui kaubadokumendis pole öeldud, et neid on tööstuslikult pestud ja 
töödeldud auruga 100 °C juures vähemalt 30 minutit, saadetakse need 
selliseks töötlemiseks mõnda registreeritud ettevõttesse.  
7. jagu  
Muuks otstarbeks kui söödamaterjalina, orgaanilise väetisena või 
mullaparandusainena kasutatavate kontide ja kontidest valmistatud 
toodete (v.a kondijahu), sarvede ja sarvedest valmistatud toodete 
(v.a sarvejahu), kapjade ja sõrgade ning neist valmistatud toodete 
(v.a kabja- ja sõrajahu) import  
1. Konte ja kontidest valmistatud tooteid (v.a kondijahu), sarvi ja sarvedest 
valmistatud tooteid (v.a sarvejahu), kapju ja sõrgu ning neist valmistatud 
tooteid (v.a kabja- ja sõrajahu) võib importida väljaspool söödaahelat 
kasutatavate toodete valmistamiseks, kui  
a) tooted on enne liitu eksportimist kuivatatud, kuid jahutamata või 
külmutamata;  
▼M9 
b) tooted toimetatakse päritoluriigiks olevast kolmandast riigist ainult maitsi 
või meritsi otse Euroopa Liitu sisenemise piiripunkti ning neid ei laadita 
ümber üheski väljaspool Euroopa Liitu asuvas sadamas ega kohas;  
▼B 
c) pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud dokumentide kontrolli toimetatakse 
tooted otse registreeritud sihtettevõttesse.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 165
 
2. Iga saadetisega peab olema kaasas päritoluettevõtet kontrolliva pädeva asutuse 
pitseriga varustatud kaubadokument, mis sisaldab järgmist teavet:  
a) päritoluriik;  
b) tootmisettevõtte nimi;  
c) toote liik (kuivatatud kondid / kuivatatud kontidest valmistatud tooted / 
kuivatatud sarved / kuivatatud sarvedest valmistatud tooted / kuivatatud 
kabjad ja sõrad / kuivatatud kapjadest ja sõrgadest valmistatud tooted) ja  
d) kinnitus, et  
i) toode on saadud tapamajas tapetud tervetelt loomadelt;  
ii) toodet on kuivatatud 42 päeva keskmisel temperatuuril vähemalt 20 °C;  
iii) toode on enne kuivatamist ühe tunni jooksul vähemalt temperatuuril 
80 °C läbi kuumutatud;  
iv) toode on enne kuivatamist ühe tunni jooksul vähemalt temperatuuril 
800 °C täielikult tuhastatud;  
v) toode on läbinud enne kuivatamist hapestamisprotsessi, millega hoiti 
pH-d vähemalt ühe tunni jooksul alla väärtuse 6, ja toodet ei kavatseta 
kasutada üheski etapis toidus, söödamaterjalis, orgaanilises väetises või 
mullaparandusaines.  
3. Euroopa Liitu lähetamisel peavad tooted olema plommitud mahutites või 
veoautodes või lahtiselt laevas.  
Kui tooteid transporditakse mahutites, peab mahutitele ning kõikidel juhtudel 
kaubaveo saatedokumentidele olema märgitud registreeritud sihtettevõtte nimi 
ja aadress.  
4. Pärast direktiivis 97/78/EÜ ette nähtud veterinaarkontrolli tuleb materjal 
kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega trans ­
portida otse registreeritud sihtettevõttesse.  
8. jagu  
Karusloomade sööda, lemmikloomatoidu (v.a töötlemata lemmikloomatoit) 
ja väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat kasutatavate toodete 
valmistamiseks mõeldud loomsete kõrvalsaaduste import  
Karusloomade sööda, lemmikloomatoidu (v.a töötlemata lemmikloomatoit) ja 
väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat kasutatavate toodete valmis ­
tamiseks mõeldud loomseid kõrvalsaadusi võib importida järgmistel tingimustel:  
1) kui neid on päritoluettevõttes kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega sügav ­
külmutatud või säilitatud viisil, mis välistab nende riknemise lähetamise ja 
sihtettevõttesse tarnimise vahelisel ajal;  
2) kui nende puhul on võetud tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, et vältida 
saastumist haigusetekitajatega;  
3) kui need on pakendatud kasutamata pakenditesse, mis hoiavad ära lekke või 
mida on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 166
 
4) kui pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud veterinaarkontrolli transpor ­
ditakse loomsed kõrvalsaadused kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 
lõikes 4 sätestatud tingimustega otse kas  
a) lemmikloomatoitu valmistavasse ettevõttesse või registreeritud sihtette ­
võttesse, kes on andnud tagatise, et loomseid kõrvalsaadusi kasutatakse 
üksnes nende toodete valmistamiseks, milleks ettevõte on registreeritud 
või mille kohta ta on saanud tunnustuse, nagu pädev asutus on vajaduse 
korral ette näinud, ning et neid ei viida ettevõttest välja töötlemata kujul, 
välja arvatud otseseks kõrvaldamiseks; või  
b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti h kohaselt 
tunnustatud ettevõttesse;  
c) registreeritud kasutajale või kogumiskeskusesse, kes on andnud tagatise, 
et loomseid kõrvalsaaduseid kasutatakse ainult lubatud otstarbel, nagu 
pädev asutus on vajaduse korral ette näinud; või  
d) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti a kohaselt 
tunnustatud ettevõttesse ja  
5.1. lemmikloomatoidu tootmiseks kasutatava tooraine puhul, millele viidatakse 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 35 punkti a alapunktis ii,  
a) on tooraine kolmandas riigis enne Euroopa Liitu sisenemist märgistatud 
selliselt, et iga külmutatud ploki igale välisküljele või – kui toorainet 
transporditakse kaubaalustel, mis ei ole lemmikloomatoitu valmistavasse 
sihtettevõttesse transportimisel eraldi saadetistesse jagatud – iga 
kaubaaluse igale välisküljele on aktiivsöesuspensiooniga või aktiivsöega 
tehtud rist, mis katab vähemalt 70 % külmutatud ploki küljediagonaali 
pikkusest ja on vähemalt 10 cm lai;  
b) on külmutamata materjal kolmandas riigis enne Euroopa Liitu sisenemist 
märgistatud pihustatava aktiivsöesuspensiooniga või söepulbriga selliselt, 
et süsi on materjalil selgelt näha;  
c) transporditakse see otse  
i) lemmikloomatoitu tootvasse sihtettevõttesse vastavalt punkti 4 
alapunktile a; või  
ii) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti h kohaselt 
tunnustatud ettevõttesse vastavalt käesoleva jao punkti 4 alapunktile 
b ning sealt otse edasi alapunktis i osutatud lemmikloomatoitu 
tootvasse ettevõttesse, juhul kui sihtettevõte  
— käitleb ainult punktis 5.1 osutatud materjali või  
— käitleb ainult materjali, mis on ette nähtud alapunktis i nimetatud 
lemmikloomatoitu tootva ettevõtte jaoks; ja  
d) käsitsetakse seda punktides a ja b sätestatud märgistuse eemaldamiseks 
ainult lemmikloomatoitu tootvas sihtettevõttes ja alles vahetult enne 
tooraine kasutamist lemmikloomatoidu valmistamisel ning kooskõlas 3. 
kategooria materjalist valmistatava lemmikloomatoidu suhtes kohalda ­
tavate tingimustega, mis on esitatud XIII lisa II peatükis;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 167
 
5.2. kui saadetis koosneb eespool punktis 5.1 osutatud viisil töödeldud toorainest 
ja muust töötlemata toorainest, peavad kõik saadetises sisalduvad toorained 
olema märgistatud vastavalt punkti 5.1 alapunktides a ja b sätestatule;  
5.3. punkti 5.1 alapunktides a ja b ning punktis 5.2 osutatud märgistus peab 
jääma nähtavaks alates lähetamisest kuni tarnimiseni lemmikloomatoitu 
tootvasse ettevõttesse;  
6. lemmikloomatoitu tootvas ettevõttes tuleb lemmikloomatoidu tootmiseks 
kasutatavat toorainet, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 
35 punkti a alapunktis ii, tootmise eel hoida, tootmises kasutada ja 
kõrvaldada pädeva asutuse lubatud tingimustel, mis võimaldavad saadud, 
tootmises kasutatud ja kõrvaldatud (kui see on kohaldatav) materjali 
koguseid ametlikult kontrollida.  
Pädev asutus võib anda lemmikloomatoitu tootvat ettevõtet käitavale ette ­
võtjale loa hoida sellist materjali koos 3. kategooria materjaliga.  
9. jagu  
Väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat teataval otstarbel 
kasutatavate sulatatud rasvade import  
Sulatatud rasvu, mis ei ole ette nähtud põllumajandusloomade sööda, kosmeetika, 
ravimite või meditsiiniseadmete tootmiseks, võib importida juhul, kui  
a) need on saadud  
▼M4 
i) biokütuse ja õlikeemiliste toodete tootmiseks mõeldud materjalide puhul – 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 8, 9 ja 10 viidatud loomsed kõrval ­
saadused;  
▼B 
ii) orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete tootmiseks mõeldud mater ­
jalide puhul määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 9 punktides c ja d ning 
punkti f alapunktis i nimetatud 2. kategooria materjalidest või 3. 
kategooria materjalidest, ent mitte määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 
punktides c ja p nimetatud 3. kategooria materjalidest;  
▼M1 
iii) käesoleva määruse IV lisa IV peatüki 2. jao punktis J viidatud taas ­
tuvkütuse tootmiseks mõeldud materjalide puhul määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artiklis 9 viidatud 2. kategooria materjalidest ja artiklis 10 
viidatud 3. kategooria materjalidest;  
iv) muude materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktides 
b, c ja d nimetatud 1. kategooria materjalidest, määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 9 punktides c ja d ja punkti f alapunktis i viidatud 
2. kategooria materjalidest või 3. kategooria materjalidest, ent mitte artikli 
10 punktides c ja p viidatud materjalidest;  
▼B 
b) neid on töödeldud 1. töötlemismeetodiga (rõhu all steriliseerimine) või mõne 
IV lisa III peatükis kirjeldatud meetodi abil;  
c) mäletsejalistelt pärineva rasva puhul on eemaldatud lahustumatud lisaained, 
mis ületavad 0,15 massiprotsenti;  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 168
 
d) need on enne liitu saatmist märgistatud selliselt, et saavutatud on VIII lisa V 
peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud glütserooltriheptanaadi minimaalne 
kontsentratsioon;  
e) pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud veterinaarkontrolli transporditakse 
sulatatud rasvad kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikega 4 sätestatud 
tingimustega otse registreeritud sihtettevõttesse oludes, mis hoiavad ära saas ­
tumise; ja  
f) nende pakendil või mahutil on märgistus „MITTE INIM- EGA LOOMATOI ­
DUKS”.  
10. jagu  
Rasva derivaatide import  
1. Rasva derivaate võib importida, kui saadetisega kaasas oleval terviseohutuse 
tõendil on kinnitus,  
a) et rasva derivaadid pärinevad 1., 2. või 3. kategooria materjalidest;  
b) 2. kategooria materjalist toodetud rasva derivaatide puhul, et tooted:  
i) on valmistatud meetodi alusel, mis vastab vähemalt ühe XIII lisa XI 
peatüki punktis 1 osutatud töötlusviisi nõuetele; ja  
ii) neid kasutatakse ainult orgaanilistes väetistes, mullaparandusainetes või 
muuks otstarbeks väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat, välja 
arvatud kosmeetikatoodetes, farmaatsiatoodetes ja meditsiiniseadmetes;  
c) 1. kategooria materjalist toodetud rasva derivaatide puhul, et tooteid ei või 
kasutada orgaanilistes väetistes, mullaparandusainetes, kosmeetikatoodetes, 
farmaatsiatoodetes ega meditsiiniseadmetes, kuid neid võib kasutada muul 
otstarbel väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat,  
2. Punktis 1 osutatud terviseohutuse tõend tuleb kauba Euroopa Liitu sisenemisel 
esitada esmasisenemise piiripunkti pädevale asutusele ning seejärel peab selle 
koopia kuni sihtettevõtteni saadetisega kaasas olema.  
3. Pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud veterinaarkontrolli tuleb rasva deri ­
vaadid kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikega 4 sätestatud tingi ­
mustega transportida otse sihtettevõttesse.  
11. jagu  
Fotograafilise želatiini import  
1. Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punkti b kohaselt 1. kategooria mater ­
jaliks liigitatud veiste selgroogu sisaldavast materjalist toodetud ja üksnes 
fotograafiatööstuses kasutamiseks ettenähtud želatiini (fotograafiline želatiin) 
võib importida tingimusel, et fotograafiline želatiin  
a) on pärit mõnest tabelis 3 märgitud päritoluettevõttest;  
b) on toodetud vastavalt punktile 6;  
c) on imporditud mõne liitu esmasisenemise piiripunkti kaudu (vt tabel 3); ja  
d) on mõeldud tootmiseks mõnes tabelis 3 märgitud tunnustatud fotograa ­
fiaettevõttes.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 169
 
Tabel 3  
Fotograafilise želatiini import  
Kolmas päritoluriik  Päritoluettevõtted  Sihtliikmesriik  Liitu esmasisenemise 
piiripunkt  Tunnustatud 
fotograafiaettevõtted  
Jaapan  Nitta Gelatin Inc., 
2-22 Futamata 
Yao-City, Osaka 
581-0024 Jaapan 
Jellie Co. Ltd- 
7-1, Wakabayashi 
2-Chome, 
Wakabayashi-ku, 
Sendai-City; 
Miyagi, 
982 Jaapan 
NIPPI Inc. Gelatine 
Division 
1 Yumizawa-Cho 
Fujinomiya City 
Shizuoka 
418-0073 Jaapan  Madalmaad  Rotterdam  Fujifilm Europe, 
Oudenstaart 1, 
5047 TK Tilburg, 
Madalmaad  
Nitta Gelatin Inc., 
2-22 Futamata 
Yao-City, Osaka 
581-0024 Jaapan  Ühendkuningriik  Liverpool 
Felixstowe 
Heathrow  Kodak Ltd. 
Headstone Drive, 
Harrow, Middlesex, 
HA4 4TY, 
Ühendkuningriik  
Tšehhi Vabariik  Hamburg  FOMA Bohemia spol. 
SRO 
Jana Krušinky 
1604 
501 04 Hradec 
Králove, 
Tšehhi Vabariik  
Ameerika Ühen ­
driigid  Eastman Gelatine 
Corporation, 
227 Washington 
Street, 
Peabody, 
MA, 01960 USA 
Gelita North 
America, 
2445 Port Neal 
Industrial Road 
Sergeant Bluff, 
Iowa, 51054 USA  Ühendkuningriik  Liverpool 
Felixstowe 
Heathrow  Kodak Ltd. 
Headstone Drive, 
Harrow, Middlesex, 
HA4 4TY, 
Ühendkuningriik  
Tšehhi Vabariik  Hamburg  FOMA Bohemia spol. 
SRO 
Jana Krušinky 
1604 
501 04 Hradec 
Králove, 
Tšehhi Vabariik  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 170
 
2. Kui fotograafiline želatiin on sisenenud sihtliikmesriiki, ei või sellega liikmes ­
riikide vahel kaubelda, vaid seda võib kasutada üksnes tunnustatud fotograa ­
fiaettevõttes sama sihtliikmesriigi piires ja üksnes fotograafilise tootmise 
eesmärgil.  
3. Pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud veterinaarkontrolli tuleb fotograafiline 
želatiin kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikega 4 sätestatud tingi ­
mustega transportida otse sihtkohaks olevasse tunnustatud fotograafiaettevõt ­
tesse.  
4. Punktis 3 viidatud transportimine peab toimuma sõidukites või mahutites, kus 
fotograafiline želatiin on füüsiliselt eraldatud kõikidest toiduks või söödaks 
mõeldud toodetest.  
5. Tunnustatud fotograafiaettevõttes peab ettevõtja tagama, et kõik fotograafilise 
želatiini ülejäägid ja muud fotograafilisest želatiinist tekkinud jäätmed  
a) paigutatakse plommitud lekkekindlatesse mahutitesse, millel on silt kirjaga 
„üksnes kõrvaldamiseks”, ja neid transporditakse rahuldavate hügieeniting ­
imustega sõidukites;  
b) kõrvaldatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 12 punkti a 
alapunktile i või eksporditakse päritoluriigiks olevasse kolmandasse riiki 
vastavalt määrusele (EÜ) nr 1013/2006.  
6. Fotograafilist želatiini toodetakse järgmiste nõuete kohaselt.  
a) Fotograafilist želatiini võib toota üksnes ettevõtetes, mis ei tooda Euroopa 
Liitu lähetamiseks ettenähtud ja toiduks või söödaks mõeldud želatiini 
ning mida on tunnustanud asjaomase kolmanda riigi pädev asutus.  
b) Fotograafiline želatiin peab olema toodetud protsessi käigus, millega 
tagatakse toormaterjali töötlemine IV lisa III peatükis kirjeldatud 1. tööt ­
lemismeetodi (rõhu all steriliseerimine) alusel, või töötlemine happe või 
leelisega vähemalt kahe päeva jooksul, millele järgneb veega pesemine; ja  
i) pärast happega töötlemist hoitakse fotograafilist želatiini vähemalt 20 
päeva leeliselahuses; või  
ii) pärast happega töötlemist hoitakse fotograafilist želatiini vähemalt 
10–12 tundi happelahuses.  
Sellele järgneb pH korrigeerimine ja materjali puhastamine filtreerimise 
teel ja steriliseerimine 4 sekundi vältel temperatuuril 138–140 °C.  
c) Pärast punktis b osutatud protsessi kohast töötlemist võib fotograafiline 
želatiin läbida kuivatusprotsessi ning vajaduse korral jahvatamis- või lami ­
neerimisprotsessi.  
d) Fotograafiline želatiin tuleb pakendada kasutamata pakenditesse, ladustada 
lekkekindlates plommitud ja märgistatud mahutites ning seda tuleb trans ­
portida rahuldavate hügieenitingimustega sõidukis.  
Kui märgatakse leket, tuleb sõiduk ja mahutid põhjalikult puhastada ning 
neid tuleb enne uuesti kasutamist kontrollida.  
e) Fotograafilist želatiini sisaldavatel pakenditel peavad olema sõnad „Foto ­
graafiline želatiin – kasutamiseks ainult fotograafiatööstuses”.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 171
 
12. jagu  
Orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete tootmiseks mõeldud sarvede ja 
sarvedest valmistatud toodete (v.a sarvejahu), kapjade ja sõrgade ning neist 
valmistatud toodete (v.a kabja- ja sõrajahu) import  
Orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete tootmiseks mõeldud sarvi ja 
sarvedest valmistatud tooteid (v.a sarvejahu), kapju ja sõrgu ning neist 
valmistatud tooteid (v.a kabja- ja sõrajahu) võib importida, kui  
1) need on toodetud vastavalt XIII lisa XII peatükile ja  
2) need transporditakse pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud veterinaarkon ­
trolli kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikega 4 sätestatud tingimustega 
otse tunnustatud või registreeritud ettevõttesse.  
III PEATÜKK  
ERIEESKIRJAD TEATAVATE PROOVIDE KOHTA  
1. jagu  
Teadustöös ja diagnostikas kasutatavad proovid  
Kui teadustöös ja diagnostikas kasutatavaid proove ning nende kasutamisel 
saadud tooteid ei ole kavas võrdlusmaterjalina alles hoida või päritoluriigiks 
olevasse kolmandasse riiki tagasi saata, tuleb need kõrvaldada  
a) jäätmetena põletamise teel või  
b) rõhu all steriliseerimise teel, misjärel need kõrvaldatakse või kasutatakse 
vastavalt määruse (EU) nr 1069/2009 artiklitele 12–14 või  
c) vastavalt VI lisa I peatüki I jao punkti 4 alapunktile b, kui  
i) kogused ei ületa 2 000 ml ja  
ii) proovid või neist saadud tooted on toodetud kolmandates riikides või 
nende osades, kust liikmesriigid lubavad importida koduveiste värsket 
liha ja mis on loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas, ning 
sellistest riikidest või nende osadest lähetatud.  
2. jagu  
Kaubanäidised  
1. Pädev asutus võib lubada kaubanäidiste importi ja transiiti, kui  
a) need on pärit  
i) kolmandatest riikidest, mis on kantud käesoleva lisa II peatüki 1. jao 
tabeli 2 veeru „Kolmandate riikide loetelu” 14. reale;  
ii) kaubanäidiste puhul, mis koosnevad piimast, piimapõhistest toodetest 
või piimasaadustest, määruse (EL) nr 605/2010 I lisas loetletud lubatud 
kolmandatest riikidest;  
b) nendega on kaasas XIV lisa 8. peatükis osutatud terviseohutuse tõend; ja  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 172
 
c) pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud veterinaarkontrolli transporditakse 
need kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikega 4 sätestatud tingi ­
mustega otse tunnustatud või registreeritud ettevõttesse, mis on kirjas 
pädeva asutuse väljastatud loal.  
2. Kui kaubanäidiseid ei hoita võrdlemise eesmärgil alles, tuleb need  
a) kõrvaldada või kasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitele 
12, 13 ja 14 või  
b) saata tagasi päritoluriigiks olevasse kolmandasse riiki.  
3. Kui kaubanäidiseid kasutatakse seadmete katsetamiseks, tuleb katsed teha  
a) selleks ettenähtud seadmetega või  
b) seadmetega, mida puhastatakse ja desinfitseeritakse, enne kui neid kasu ­
tatakse muudel eesmärkidel kui katsetamine.  
Heakskiidetud või registreeritud ettevõttesse transportimise ajal peavad 
kaubanäidised olema pakendatud lekkekindlatesse mahutitesse.  
3. jagu  
Eksponaadid  
1. Eksponaatide import ja transiit peab toimuma kooskõlas alljärgnevate tingi ­
mustega:  
a) need on pärit kolmandatest riikidest, mis on kantud II peatüki 1. jao tabeli 
2 veeru „Kolmandate riikide loetelu” 14. reale;  
b) nende riiki toomisele on eelnevalt andnud loa selle liikmesriigi pädev 
asutus, kus eksponaati kavatsetakse kasutada;  
c) pärast direktiivi 97/78/EÜ kohast veterinaarkontrolli tuleb eksponaadid 
transportida otse heakskiidetud kasutajale.  
2. Kõik saadetised peavad olema lekkekindlalt pakendatud ja nendega peab 
olema kaasas kaubadokument, millel on märgitud:  
a) materjali kirjeldus ja loomaliik, kellelt see pärineb;  
b) materjali liik;  
c) materjali kogus;  
d) materjali lähetamise koht;  
e) saatja nimi ja aadress;  
f) saaja nimi ja aadress ning  
g) sihtkoha pädeva ametiasutuse loa identifitseerimist võimaldavad andmed.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 173
 
3. Pärast näitust või kunstilise tegevuse lõpetamist tuleb eksponaadid  
a) lähetada päritoluriigiks olevasse kolmandasse riiki tagasi;  
b) lähetada teise liikmesriiki või kolmandasse riiki, kui sihtriigiks oleva liik ­
mesriigi või kolmanda riigi pädev asutus on andnud selleks eelnevalt loa; 
või 
c) kõrvaldada vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitele 12, 13 ja 14.  
IV PEATÜKK  
ERINÕUDED LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE TEATAVATE 
VEDUDE KOHTA  
1. jagu  
Teatavate 1. kategooria materjalide import  
Artiklis 26 osutatud materjale tuleb importida alljärgnevatel tingimustel.  
1. Materjalide pakenditel, mahutitel või veokitel olev märgistus peab sisaldama 
lauset „Keelatud kasutada toidus, söödas, väetistes, kosmeetikatoodetes, 
ravimites ja meditsiiniseadmetes”.  
2. Materjalid tuleb toimetada otse tunnustatud või registreeritud ettevõttesse, kus 
neid kasutatakse muude kui punktis 1 nimetatud toodete valmistamisel.  
3. Kasutamata materjalid ja ülejäägid tuleb ära kasutada või kõrvaldada 
määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 12 sätestatud tingimustel.  
2. jagu  
Muuks otstarbeks kui põllumajandusloomade söödana kasutatavate 
teatavate materjalide import  
1. Pädev asutus võib lubada importida alljärgnevaid materjale, mida kasutatakse 
muuks otstarbeks kui põllumajandusloomade (v.a karusloomad) söödana, 
juhul kui nendega ei kaasne inimestele või loomadele nakkavate haiguste 
ülekandumise ülemäärast riski:  
a) veeloomadest saadud loomsed kõrvalsaadused ja tooted;  
b) selgrootud veeloomad ja neist saadud tooted;  
c) selgrootud maismaaloomad, sealhulgas kõik nende üleminekuvormid, 
näiteks vastsed, ja neist saadud tooted;  
d) punktides a, b ja c osutatud loomadelt pärinevad saadused, näiteks 
kalamari;  
e) 3. kategooria materjal, mis hõlmab näriliste ( Rodentia ) ja jäneseliste ( Lago­
morpha ) hulka kuuluvaid loomi ja nende osi.  
2. Punktis 1 nimetatud materjalide saadetiste importimisel tuleb täita riiklikes 
õigusaktides veterinaartõendite kohta kehtestatud nõudeid.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 174
 
V PEATÜKK  
EESKIRJAD TEATAVATE LOOMSETEST KÕRVALSAADUSTEST 
SAADUD TOODETE EKSPORDI KOHTA  
Eeskirjad, mida kohaldatakse artikli 25 lõikes 4 osutatud, allpool loetletud loom ­
setest kõrvalsaadustest saadud toodete ekspordi suhtes:  
Loomsetest kõrvalsaadustest saadud 
tooted  Ekspordieeskirjad  
1 Töödeldud sõnnik ja orgaanilised 
väetised, kompost või biogaasiks 
muundamisel tekkinud käärimis ­
jäägid, mis ei sisalda muid 
loomseid kõrvalsaadusi või 
nendest saadud tooteid kui 
töödeldud sõnnik  Töödeldud sõnnik ja orgaanilised 
väetised, kompost või biogaasiks 
muundamisel tekkinud käärimis ­
jäägid, mis ei sisalda muid 
loomseid kõrvalsaadusi või 
nendest saadud tooteid kui 
töödeldud sõnnik, peavad 
vastama vähemalt XI lisa I 
peatüki 2. jao punktides a, b, d 
ja e sätestatud tingimustele.  ▼M10  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 175
 
XV LISA  
TERVISEOHUTUSE TÕENDITE NÄIDISED  
Käesolevas lisas toodud terviseohutuse tõendite näidiseid tuleb kasutada vastavas näidises osutatud 
loomsete kõrvalsaaduste ja toodete kolmandatest riikidest importimise ja Euroopa Liidu kaudu 
toimuva transiidi korral.  
Märkused  
a) Veterinaarsertifikaadi koostab eksportiv 
kolmas riik käesolevas lisas esitatud 
näidiste alusel asjaomasele loomsele 
kõrvalsaadusele või tootele vastava 
näidise vormi kohaselt. Veterinaarser ­
tifikaadid sisaldavad näidisel olevas 
numbrilises järjekorras kinnitusi, mida 
nõutakse kõikide kolmandate riikide 
puhul, ja vajaduse korral lisatagatisi, 
mida nõutakse eksportiva kolmanda 
riigi või selle osa puhul.  
b) Kui näidissertifikaadis on märgitud, et 
teatavad kinnitused esitatakse vajaduse 
korral, võib sertifikaati väljastav 
ametnik mittevajalikud kinnitused läbi 
kriipsutada, parafeerida ja pitseriga 
kinnitada või need sertifikaadilt 
täielikult välja jätta.  
c) Iga sertifikaadi originaaleksemplar 
koosneb ühest paberilehest, mis on 
täidetud mõlemalt poolt, või kui on 
vaja rohkem tekstiruumi, siis peab 
sertifikaat olema sellisel kujul, et kõik 
vajalikud paberilehed moodustavad osa 
ühtsest tervikust ja on jagamatud.  
d) Sertifikaat koostatakse vähemalt ühes 
selle ELi liikmesriigi ametlikus keeles, 
kus toimub piirikontroll, ning siht ­
kohaks oleva ELi liikmesriigi keeles. 
Kõnealused liikmesriigid võivad siiski 
lubada muude keelte kasutamist, 
millele tuleb vajaduse korral lisada 
ametlik tõlge.  
e) Kui saadetise osade identifitseerimiseks 
lisatakse sertifikaadile lisalehti, käsi ­
tatakse neid lisalehti samuti sertifikaadi 
originaali osadena ja igale lehele 
kannab sertifikaati väljastav ametlik 
veterinaararst allkirja ja pitseri.  f) Kui sertifikaat koos punktis e 
nimetatud lisadega koosneb enam kui 
ühest lehest, märgitakse iga lehe 
alaossa leheküljenumber (lehekülje ­
number / lehtede koguarv) ja ülaossa 
sertifikaadi koodnumber, mille on 
määranud pädev asutus.  
g) Originaalsertifikaadi peab täitma ja 
allkirjastama ametlik veterinaararst. 
Eksportiva riigi pädevad asutused 
tagavad, et järgitakse direktiiviga 
96/93/EÜ kehtestatud põhimõtetele 
vastavaid sertifikaadi väljaandmise 
põhimõtteid.  
h) Allkirja värv peab erinema teksti 
värvist. Sama reegel kehtib ka 
pitserite suhtes, v.a reljeefpitserid ja 
vesimärgid.  
i) Sertifikaadi originaaleksemplar peab 
olema saadetisega kaasas ELi piiri ­
punktis.  
j) Kui terviseohutuse tõendit kasutatakse 
saadetise transiidil, tuleb asjakohase 
terviseohutuse tõendi lahtrisse I.5 
(„Kauba saaja”) märkida selle piiri ­
punkti nimi ja aadress, mille kaudu 
on kavandatud saadetise väljumine 
Euroopa Liidust.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 176
 
1. PEATÜKK  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud töödeldud loomse valgu (v.a tehist ­
ingimustes kasvatatud putukatest saadud valk), sh kõnealust valku sisaldavate 
segude ja toodete kohta (v.a lemmikloomatoit), mis on ette nähtud lähetamiseks 
Euroopa Liitu või transiidiks Euroopa Liidu kaudu  ( 2 )
 ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 177
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 178
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 179
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 180
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 181
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 182
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 183
 
1a PEATÜKK  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud, tehistingimustes kasvatatud putu ­
katest saadud töödeldud loomse valgu, sh kõnealust valku sisaldavate segude ja 
toodete kohta (v.a lemmikloomatoit), mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa 
Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 184
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 185
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 186
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 187
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 188
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 189
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 190
 
2. PEATÜKK, A OSA  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud piima, piimapõhiste toodete ja 
piimasaaduste kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 191
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 192
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 193
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 194
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 195
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 196
 
2. PEATÜKK, B OSA  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ternespiima ja ternespiimatoodete 
kohta, mis on pärit veistelt ja ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 197
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 198
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 199
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 200
 
3. PEATÜKK, A OSA  
Tervisesertifikaat  
lemmikloomatoidu konservide kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa 
Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 201
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 202
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 203
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 204
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 205
 
3. PEATÜKK, B OSA  
Tervisesertifikaat  
töödeldud lemmikloomatoidu (v.a konservid) kohta, mis on ette nähtud läheta ­
miseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 206
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 207
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 208
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 209
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 210
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 211
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 212
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 213
 
3. PEATÜKK, C OSA  
Tervisesertifikaat  
koerte närimiskontide kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 214
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 215
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 216
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 217
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 218
 
3. PEATÜKK, D OSA  
Tervisesertifikaat  
otsemüügiks ettenähtud töötlemata lemmikloomatoidu või karusloomade söödana 
kasutatavate loomsete kõrvalsaaduste kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks 
Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 219
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 220
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 221
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 222
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 223
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 224
 
3. PEATÜKK, E OSA  
Tervisesertifikaat  
lemmikloomatoidu valmistamisel kasutatavate lõhna- ja maitsetugevdajate kohta, 
mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu 
kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 225
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 226
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 227
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 228
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 229
 
3. PEATÜKK, F OSA  
Tervisesertifikaat  
lemmikloomatoidu valmistamisel kasutatavate loomsete kõrvalsaaduste  ( 3 ) kohta, 
mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu 
kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 230
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 231
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 232
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 233
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 234
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 235
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 236
 
4. PEATÜKI A OSA  
Terviseohutuse tõend  
hobuslaste vere ja veretoodete importimiseks, mida kasutatakse väljaspool 
söödaahelat ja mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) 
Euroopa Liidu kaudu
  ▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 237
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 238
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 239
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 240
 
4. PEATÜKK, B OSA  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud veretoodete kohta, mida võidakse 
kasutada söödamaterjalina ja mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 241
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 242
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 243
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 244
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 245
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 246
 
4. PEATÜKK, C OSA  
Tervisesertifikaat  
väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat kasutatavate toodete valmis ­
tamiseks ettenähtud töötlemata veretoodete (v.a tooted hobuslaste verest) 
kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) 
Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 247
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 248
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 249
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 250
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 251
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 252
 
4. PEATÜKK, D OSA  
Tervisesertifikaat  
väljaspool põllumajandusloomade söödaahelat kasutatavate toodete valmis ­
tamiseks ettenähtud töödeldud veretoodete (v.a tooted hobuslaste verest) kohta, 
mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu 
kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 253
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 254
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 255
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 256
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 257
 
5. PEATÜKK, A OSA  
Terviseohutuse tõend  
kabiloomade värskete või jahutatud toornahkade kohta, mis on mõeldud läheta ­
miseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 258
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 259
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 260
 
5. PEATÜKK, B OSA  
Terviseohutuse tõend  
kabiloomade töödeldud toornahkade kohta, mis on mõeldud lähetamiseks 
Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 261
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 262
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 263
 
5. PEATÜKK, C OSA  
Ametlik deklaratsioon  
mäletsejaliste ja hobuslaste töödeldud toornahkade kohta, mis on mõeldud lähe ­
tamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 1 ) Euroopa Liidu kaudu ja mida on enne 
importimist 21 päeva jooksul hoitud eraldi või mille vedamine kestab enne 
importimist katkematult 21 päeva
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 264
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 265
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 266
 
6. PEATÜKI A OSA  
Terviseohutuse tõend  
lindude ja kabiloomade töödeldud jahitrofeede ja nendest saadud muude esemete 
(üksnes kondid, sarved (sh hirvesarved), sõrad, kabjad, hambad või toornahad) 
kohta, mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa 
Liidu kaudu
  ▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 267
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 268
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 269
 
6. PEATÜKK, B OSA  
Tervisesertifikaat  
jahitrofeede või muude esemete kohta, mis koosnevad lindude ja kabiloomade 
töötlemata tervikosadest ning on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 270
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 271
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 272
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 273
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 274
 
7. PEATÜKK, A OSA  
Terviseohutuse tõend  
seaharjaste kohta, mis on pärit kolmandatest riikidest või nende piirkondadest, 
kus ei ole esinenud sigade Aafrika katku, ning mis on mõeldud lähetamiseks 
Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 275
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 276
 
7. PEATÜKK, B OSA  
Terviseohutuse tõend  
seaharjaste kohta, mis on pärit kolmandatest riikidest või nende piirkondadest, 
kus on esinenud sigade Aafrika katku, ning mis on mõeldud lähetamiseks 
Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 277
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 278
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 279
 
8. PEATÜKK  
Tervisesertifikaat  
väljaspool söödaahelat kasutatavate loomsete kõrvalsaaduste või 
kaubanäidiste  ( 2 ) kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 280
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 281
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 282
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 283
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 284
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 285
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 286
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 287
 
9. PEATÜKK  
Terviseohutuse tõend  
Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud, söödamaterjalina või väljaspool 
söödaahelat kasutatava kalaõli kohta, mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa 
Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 288
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 289
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 290
 
10. PEATÜKK, A OSA  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud sulatatud rasvade kohta, mida kasu ­
tatakse söödamaterjalina ja mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 291
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 292
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 293
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 294
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 295
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 296
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 297
 
10. PEATÜKK, B OSA  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud ja väljaspool söödaahelat kasuta ­
tavate sulatatud rasvade kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu 
või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 298
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 299
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 300
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 301
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 302
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 303
 
11. PEATÜKK  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud, söödamaterjalina või väljaspool 
söödaahelat kasutatava želatiini ja kollageeni kohta, mis on ette nähtud läheta ­
miseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 304
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 305
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 306
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 307
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 308
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 309
 
12. PEATÜKK  
Tervisesertifikaat  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud, söödamaterjalina või väljaspool 
söödaahelat kasutatava hüdrolüüsitud valgu, kaltsiumvesinikfosfaadi ja trikalt ­
siumfosfaadi kohta, mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 310
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 311
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 312
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 313
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 314
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 315
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 316
 
13. PEATÜKK  
Terviseohutuse tõend  
Mesinduse kõrvalsaaduste kohta, mis on ette nähtud ainult mesinduses kasuta ­
miseks ja mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu 
kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 317
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 318
 
14. PEATÜKI A OSA  
Terviseohutuse tõend  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud rasva derivaatide kohta, mida kasu ­
tatakse väljaspool söödaahelat ja mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu 
või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 319
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 320
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 321
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 322
 
14. PEATÜKK, B OSA  
Terviseohutuse tõend  
Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud rasva derivaatide kohta, mida kasu ­
tatakse söödana või väljaspool söödaahelat ja mis on mõeldud lähetamiseks 
Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 323
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 324
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 325
 
15. PEATÜKK  
Terviseohutuse tõend  
muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud munatoodete kohta, mida võidakse 
kasutada söödamaterjalina ja mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või 
transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 326
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 327
 
▼M4 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 328
 
16. PEATÜKK  
Näidisdeklaratsioon
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 329
 
17. PEATÜKK  
Terviseohutuse tõend  
Töödeldud sõnniku, töödeldud sõnnikust valmistatud toodete ja guaano kohta, 
mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu 
kaudu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 330
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 331
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 332
 
18. PEATÜKK  
Tervisesertifikaat  
sarvede ja sarvedest valmistatud toodete (v.a sarvejahu), kapjade ja sõrgade 
ning neist valmistatud toodete (v.a kabja- ja sõrajahu) kohta, mis on ette 
nähtud orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete tootmiseks ning ette 
nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks  ( 2 ) Euroopa Liidu kaudu
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 333
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 334
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 335
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 336
 
19. PEATÜKK  
Terviseohutuse tõend  
Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud, fotograafiatööstuses kasutatava 
želatiini kohta, mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu
  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 337
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 338
 
▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 339
 
20. PEATÜKK  
Näidisdeklaratsioon  
Deklaratsioon ravimite, veterinaarravimite, meditsiiniseadmete, meditsiinis või 
veterinaarias kasutatavate meditsiiniseadmete, aktiivsete siiratavate meditsiini ­
seadmete, meditsiinis või veterinaarias kasutatavate in vitro diagnostikava ­
hendite, laborireaktiivide ja kosmeetikatoodete tootmiseks kasutatavate vahe ­
saaduste kolmandatest riikidest importimise ja Euroopa Liidu kaudu toimuva 
transiidi  ( 2 ) kohta
  ▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 340
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 341
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 342
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 343
 
▼M15  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 344
 
21. PEATÜKK  
Näidisdeklaratsioon  
Artikli 25 lõike 2 punktis e osutatud töötlemata villa ja karva impordideklar ­
atsioon, mis esitatakse importimisel Euroopa Liitu
  ▼M2 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 345
 
▼M2 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 346
 
XVI LISA  
AMETLIK KONTROLL  
I PEATÜKK  
TÖÖTLEMISETTEVÕTETE AMETLIK KONTROLL  
1. jagu  
Tootmisjärelevalve  
1. Pädev asutus peab teostama töötlemisettevõtete üle järelevalvet, et tagada 
vastavus määruse (EÜ) nr 1069/2009 ja käesoleva määruse nõuetele.  
Eelkõige peab pädev asutus  
a) kontrollima  
i) tööruumide, seadmete ja personali üldisi hügieenitingimusi;  
ii) töötlemisettevõtte käitaja poolt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 28 
kohaselt tehtud enesekontrolli tõhusust, kusjuures kontrollimine peab 
hõlmama kontrollimise tulemuste kontrollimist ja vajaduse korral 
proovide võtmist;  
iii) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 29 lõike 1 kohase ohuanalüüsi ja 
kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetele tugineva 
alalise kirjaliku korra tõhusat järgimist, kusjuures kontrollimine peab 
hõlmama rakendamise tulemuste kontrollimist ja vajaduse korral 
proovide võtmist;  
iv) toodete nõuetelevastavust töötlemise järel; analüüsid ja katsed tuleb 
teha teaduslikult tunnustatud meetodite alusel, eelkõige liidu õigu ­
saktides sätestatud meetodite põhjal; kui liidu õigusaktides selliseid 
meetodeid ei ole sätestatud, tuleb järgida rahvusvahelisi standardeid 
või nende puudumisel riiklikke standardeid; ning  
v) ladustamistingimusi;  
b) võtma laborikatsete jaoks vajalikke proove ja  
c) tegema muid kontrollitoiminguid, mida ta peab määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 ja käesoleva määruse täitmise tagamiseks vajalikuks.  
2. Et pädev asutus saaks täita lõikes 1 nimetatud ülesanded, peab tal alati olema 
vaba juurdepääs töötlemisettevõtte kõikidele osadele, andmetele, kaubadoku ­
mentidele ja terviseohutuse tõenditele.  
2. jagu  
Valideerimismenetlus  
1. Enne töötlemisettevõtte tunnustamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 
artikli 44 lõikele 1 peab pädev asutus kontrollima, kas ettevõtja on valid ­
eerinud ettevõtet järgmiste menetluste ja näitajate põhjal:  
a) protsessikirjeldus protsessi voodiagrammi kujul;  
b) kriitiliste kontrollpunktide kindlakstegemine, sealhulgas materjali tööt ­
lemise kiirus pidevas protsessis;  
c) vastavus käesolevas määruses sätestatud töötlemise erinõuetele ning  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 347
 
d) järgmiste nõuete täitmine:  
i) hakkmasina või plaadi avade suuruse põhjal määratav osakeste suurus 
perioodilises protsessis ja pidevas protsessis; ja  
ii) temperatuur, rõhk, töötlemisaeg ja pideva protsessi puhul materjali 
töötlemise kiirus, nagu on sätestatud punktides 2 ja 3.  
2. Perioodilises protsessis:  
a) tuleb temperatuuri termoelemendi abil pidevalt jälgida ja see tuleb regis ­
treerida reaalajas;  
b) tuleb rõhku manomeetri abil pidevalt jälgida; rõhk tuleb registreerida 
reaalajas;  
c) tuleb töötlemisaeg esitada aja/temperatuuri ja aja/rõhu diagrammi kujul.  
Termoelementi ja manomeetrit tuleb kaliibrida vähemalt kord aastas.  
3. Pidevas protsessis:  
a) tuleb temperatuuri jälgida termoelemendi või temperatuuri 
infrapuna-mõõtepüstoli abil ja rõhku tuleb jälgida protsessi teatavates 
osades kasutatavate manomeetrite abil, tagamaks, et temperatuur ja rõhk 
vastaksid nõutavatele tingimustele kogu pideva protsessi või selle mõne 
etapi jooksul. Temperatuur ja rõhk tuleb registreerida reaalajas;  
b) tuleb pädevale asutusele esitada andmed lühima läbimisaja kohta pideva 
protsessi kogu asjakohases etapis, kus temperatuur ja rõhk vastavad 
nõutavatele tingimustele, kasutades lahustumatuid märgistusaineid 
(näiteks mangaandioksiidi) või sama kindlat meetodit.  
Materjali töötlemise kiiruse täpne mõõtmine ja kontrollimine on oluline 
ning seda tuleb valideerimiskatse ajal teha mõne pidevalt jälgitava 
kriitilise kontrollpunkti alusel nagu:  
i) etteandmise kiirus (kruvi pöörded minutis);  
ii) elektrienergia (voolutugevus (A) teatava pinge juures);  
iii) aurustumis- või kondenseerumiskiirus; või  
iv) pumbalöökide arv ajaühiku kohta.  
Kõiki mõõte- ja kontrolliseadmeid tuleb kaliibrida vähemalt kord aastas.  
4. Pädev asutus peab valideerimismenetlust uuesti kontrollima, kui ta peab seda 
vajalikuks, kuid alati tuleb seda teha juhul, kui protsessis tehakse olulisi 
muudatusi (näiteks muudetakse masinaid või toorainet).  
II PEATÜKK  
REGISTREERITUD JA TUNNUSTATUD ETTEVÕTETE JA 
KÄITLEJATE LOETELUD  
1. Juurdepääs registreeritud ja tunnustatud ettevõtete ja käitlejate loeteludele  
Et aidata liikmesriikidel teha registreeritud ja tunnustatud ettevõtete ja käit ­
lejate ajakohastatud loetelud teistele liikmesriikidele ja üldsusele kättesaa ­
davaks, loob komisjon veebilehe, mis sisaldab linke liikmesriikide poolt 
punkti 2 a kohaselt teatavaks tehtud veebilehtedele.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 348
 
2. Riikide veebilehtede vorm  
a) Iga liikmesriik esitab komisjonile viite oma ametlikule veebilehele, kus on 
esitatud tema territooriumil asuvate registreeritud ja tunnustatud ettevõtete 
ja käitlejate koondnimekiri (edaspidi „koondnimekiri”).  
b) Iga koondnimekiri tuleb esitada ühe tabelina ja liidu ühes või mitmes 
ametlikus keeles.  
3. Koondnimekirjade ülesehituse, sealhulgas asjakohaste andmete ja koodide 
osas tuleb lähtuda komisjoni veebilehel avaldatud tehnilistest nõuetest.  
III PEATÜKK  
AMETLIKU KONTROLLI ERINÕUDED  
1. jagu  
Toodete märgistamise ametlik kontroll  
Pädev asutus peab kontrollima käesoleva määruse VIII lisa V peatüki punktis 2 
osutatud jälgimise ja registreerimissüsteemi toimimist, et veenduda käesoleva 
määruse täitmises, ning ta võib vajaduse korral nõuda täiendavate proovide 
analüüsimist sama punkti teises lõigus osutatud meetodi alusel.  
2. jagu  
Väikese võimsusega põletustehaste ametlik kontroll  
Väikese võimsusega põletustehaseid, kus põletatakse määratletud riskiteguriga 
materjale, peab pädev asutus kontrollima enne nende tunnustamist ja edaspidi 
vähemalt üks kord aastas, et kontrollida vastavust määrusele (EÜ) nr 1069/2009 
ja käesolevale määrusele.  
3. jagu  
Kõrvaliste piirkondade ametlik kontroll  
Loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamisel kõrvalistes piirkondades määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 artikli 19 lõike 1 punkti b kohaselt peab pädev asutus kõrvalisteks 
piirkondadeks liigitatud piirkondi korrapäraste ajavahemike järel kontrollima, et 
tagada nõuetekohane järelevalve nende piirkondade ja kõrvaldamistoimingute üle.  
4. jagu  
Karusloomade söötmise ametlik kontroll registreeritud kasvanduses  
1. Pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida  
a) sellise sööda nõuetekohast koostist, töötlemist ja kasutamist, mis sisaldab 
liha-kondijahu või muid tooteid, mida on töödeldud vastavalt IV lisa III 
peatükis sätestatud töötlemismeetoditele ja mis on saadud sama liiki 
loomade kehadest või kehaosadest; ning  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 349
 
b) loomi, keda toidetakse alapunktis a nimetatud söödaga, kusjuures kontrol ­
limine hõlmab  
i) kõnealuste loomade tervisliku seisundi ranget järelevalvet ja  
ii) asjakohast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia seiret, mis 
hõlmab korrapärast proovide võtmist ja laboratoorset uurimist trans ­
missiivse spongioosse entsefalopaatia suhtes.  
2. Punkti 1 alapunkti b alapunktis ii nimetatud proovid peavad sisaldama neur ­
oloogiliste sümptomitega loomadelt ja vanematelt aretusloomadelt võetavaid 
proove.  
5. jagu  
Kogumiskeskuste ametlik kontroll  
1. Pädev asutus peab  
a) lisama kogumiskeskused määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 47 lõike 1 
alusel koostatavasse loetelusse;  
b) andma igale kogumiskeskusele ametliku numbri ja  
c) ajakohastama kogumiskeskuste loetelu ja tegema selle kättesaadavaks 
koos määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 47 lõike 1 alusel koostatud 
loeteluga.  
2. Pädev asutus peab tegema kogumiskeskustes ametlikke kontrollitoiminguid, 
et veenduda käesoleva määruse täitmises.  
▼M4 
6. jagu  
Metsloomade ja teatavate loomaaialoomade 1. kategooria materjaliga 
toitmisega seotud ametlik kontroll  
Pädev asutus peab teostama järelevalvet põllumajandusloomade tervisliku 
seisundi üle piirkonnas, kus toimub VI lisa II peatüki 2., 3. ja 4. jaos 
nimetatud söötmine, ning korraldama nõuetekohast transmissiivse spongioosse 
entsefalopaatia seiret, mis hõlmab korrapärast proovide võtmist ja laboratoorset 
uurimist transmissiivse spongioosse entsefalopaatia suhtes.  
Nimetatud proovid peavad sisaldama nakatumiskahtlusega loomadelt ja vane ­
matelt aretusloomadelt võetavaid proove.  
▼B 
7. jagu  
Teatavate orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete kasutamise ametlik 
kontroll  
Pädev asutus peab kontrollima kogu selliste orgaaniliste väetiste ja mullaparan ­
dusainete tootmis- ja kasutusahelat, mille suhtes kohaldatakse II lisa II peatükis 
nimetatud piiranguid.  
Kontrollida tuleb XI lisa II jao I peatüki punktis 2 osutatud komponendiga 
segamist, kasvanduses hoitavate vastavate toodete varusid ning määruse (EÜ) 
nr 1069/2009 ja käesoleva määruse kohaselt säilitatavaid dokumente.  
8. jagu  
Tunnustatud fotograafiaettevõtete ametlik kontroll  
Pädev asutus peab kontrollima XIV lisa II peatüki 11. jao punkti 1 tabelis 3 
nimetatud tunnustatud fotograafiaettevõtete dokumente, mis puudutavad 
imporditud toodete liikumist esmasisenemise piiripunktidest tunnustatud fotograa ­
fiaettevõtetesse, ning võrdlema imporditud, kasutatud ja kõrvaldatud koguseid.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 350
 
9. jagu  
Teatavate imporditud sulatatud rasvade ametlik kontroll  
Pädev asutus peab kontrollima XIV lisa II peatüki 9. jao kohaselt imporditud 
sulatatud rasvu vastuvõtvate registreeritud ettevõtete dokumente, mis puudutavad 
imporditud toodete liikumist esmasisenemise piiripunktidest tunnustatud ettevõte ­
tesse, ning võrdlema imporditud, kasutatud ja kõrvaldatud koguseid.  
▼M16  
10. jagu  
Teatavate liidusiseses kaubanduses kasutatavate lubade taotlemise 
standardvorm  
Käitlejad teavitavad päritoluliikmesriigi pädevat asutust ja esitavad sihtliik ­
mesriigi pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikes 1 
osutatud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete ning 3. kategooria 
materjali hulka kuuluva detoksifitseerimisele suunatava kalaõli ja kalajahu läheta ­
miseks loataotluse süsteemis TRACES, kasutades järgmist vormi.  ▼B 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 351
 
▼M16  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 352
 
▼M16  02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 353
 
11. jagu  
Ametlik kontroll materjali hüdrolüüsi ja sellele järgneva kõrvaldamise üle  
Pädev asutus kontrollib kohti, kus toimub IX lisa V peatüki 2. jao punkti B 
kohane materjali hüdrolüüs, millele järgneb kõrvaldamine.  
Sellise kontrollimise käigus tuleb selleks, et saaks võrrelda lähetatud ja 
kõrvaldatud hüdrolüüsitud materjali koguseid, kontrollida ka dokumente:  
a) asjaomases kohas hüdrolüüsitud materjalide koguste kohta;  
b) ettevõtetes, kus toimub hüdrolüüsitud materjali kõrvaldamine.  
Kontrollitoiminguid tehakse korrapäraselt ja riskihinnangu alusel.  
Kontrollkäike hüdrolüüsikonteineri asukohta tehakse selle käitamise esimese 12 
kuu jooksul iga kord, kui hüdrolüüsitud materjali konteinerist välja võetakse.  
Pärast esimese 12-kuulise käitamisperioodi möödumist tehakse kontrollkäike 
konteineri asukohta iga kord, kui konteiner tühjendatakse ning kontrollitakse 
korrosiooni- ja lekkekindlust IX lisa V peatüki 2. jao punkti B punkti 3 
alapunkti j kohaselt.  
▼M14  
12. jagu  
Selliste tunnustatud käitiste ametlikud kontrollid, milles põllumajandus ­
loomade sõnnikut kasutatakse kütusena põletamiseks  
Pädev asutus teeb artikli 6 lõigetes 7 ja 8 osutatud menetluste kohaselt doku ­
mentide kontrolli III lisa V peatükis osutatud tunnustatud põletuskäitistes.  ▼M9 02011R0142 — ET — 31.07.2019 — 015.001 — 354