1997D1336 — ET — 19.08.2002 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1336/97/EÜ, 17. juuni 1997, üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta (EÜT L 183, 11.7.1997, p.12)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1336/97/EÜ,

17. juuni 1997,

üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 129d esimest lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, ( 3 ) toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras ( 4 ) vastavalt lepituskomitees 16. aprillil 1997 heakskiidetud ühistekstile ning arvestades, et: (1) üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude loomise ja arendamise eesmärk on tagada teabe ringlus ja vahetamine kogu ühenduses; nimetatud seadmete olemasolu on vajalik selleks, et ühenduse kodanikud ja vastav tööstusharu – eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad – saaksid täielikult ära kasutada telekommunikatsiooni pakutavad võimalused ja seega luua “infoühiskonna”, milles rakenduste, teenuste ja telekommunikatsioonivõrkude areng on äärmiselt oluline selleks, et tagada kõigile kodanikele, äriühingutele ja ametivõimudele, sealhulgas ka neile, kes asuvad vähem arenenud või kaugemates piirkondades, igasuguse neile vajaliku teabe kättesaadavus olenemata selle liigist või kogusest; (2) valges raamatus “Kasv, konkurentsivõime, tööhõive” rõhutas komisjon, kui oluline on luua infoühiskond, mis uut liiki majanduslike, poliitiliste ja sotsiaalsete suhete tekkimisega aitab Euroopa Liidul toime tulla järgmise sajandi uute väljakutsetega, sealhulgas töökohtade loomisega; seda tunnistati Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumisel 1993. aasta detsembris; (3) siseturg on piirideta ala, kus tuleb tagada kaupade, isikute, kapitali ja teenuste vaba liikumine ja kus juba vastuvõetud või vastuvõetavad ühenduse meetmed eeldavad märkimisväärset teabevahetust üksikisikute, ettevõtjate ja ametiasutuste vahel; tõhusate teabevahetusvahendite olemasolu on äärmiselt oluline selleks, et parandada ettevõtjate konkurentsivõimet; kõnealuse teabevahetuse saab tagada üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude abil; üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud tugevdavad ühenduse sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust; (4) üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude loomine ja arendamine peab võimaldama üksikisikutel, ettevõtjatel ja ametiasutustel vabalt teavet vahetada, austades üksikisikute õigust eraelu puutumatusele ning intellektuaalomandi ja tööstusomandiga seotud õigusi; (5) 1994. aasta juunis soovitas rühm silmapaistvaid tööstustegelasi 24.–25. juuni 1994. aasta Euroopa Ülemkogu Kérkyra kohtumiseks ettevalmistatud ettekandes “Euroopa ja globaalne infoühiskond” rakendada üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud ja kindlustada nende vastastikune sidumine kõigi Euroopa võrkudega; ettekandes käsitleti mobiilsidet infoühiskonna alustalana, mille võimalusi tuleks tugevdada; Kérkyral kohtunud Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks; (6) komisjon järgis neid soovitusi Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud teatises “Euroopa tee infoühiskonda: tegevuskava”; seda tegevuskava käsitlenud 28. septembri 1994. aasta nõukogu istungi kokkuvõtetes rõhutati, et globaalse, ühtse ja tasakaalustatud lähenemise põhjal toimuv andmeliikluse infrastruktuuride kiire areng on ühendusele äärmiselt oluline; (7) asutamislepingu artikliga 129c on ette nähtud, et ühendus sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid; nendes suunistes tuleb kindlaks määrata ühist huvi pakkuvad projektid; telekommunikatsiooni infrastruktuuride valdkonnas hõlmavad üleeuroopalised võrgud kõnealuste võrkude kolm tasandit: rakendused, üldteenused ja baasvõrgud; (8) infoühiskonna areng ei ole võimalik ilma kättesaadavate rakendusteta, eelkõige vajatakse ühishuvidele vastavaid rakendusi, mis vastaksid võimalikult suurel määral kasutajate vajadustele ja võtaksid vajaduse korral arvesse ka vanurite ja puuetega inimeste vajadusi; seega on rakendused ühist huvi pakkuvate projektide oluline osa; kaugtöö seisukohast oluliste rakenduste puhul tuleb eelkõige arvesse võtta asjaomastes liikmesriikides töötajate õiguste suhtes kohaldatavaid õigusnorme; (9) võib juhtuda, et ühist huvi pakkuvaid projekte rakendatakse mitmel juhul praegustes telekommunikatsioonivõrkudes, eelkõige EURO-ISDN-võrgus, ja selle raames pakutakse ka üleeuroopalisi rakendusi; koostada tuleb suunised selliste ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramiseks; (10) valitud ettepanekute rakendamine ja ühenduses liikmesriikide või piirkondlikul tasandil võetud samalaadsed algatused tuleks kooskõlastada; (11) selliste projektide valimisel ja rakendamisel tuleks arvesse võtta kõiki praeguste ja uute teenuseosutajate pakutavaid infrastruktuure; (12) 9. novembril 1995 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu otsuse nr 2717/95/EÜ EURO-ISDNi (integraalteenuste digitaalvõrk) kui üleeuroopalise võrgu arendamise kohta; ( 5 ) (13) praegustest võrkudest, nende hulgas olemasolevast ISDN-võrgust, on kujunemas perspektiivsed võrgud, mille pakutav andmeedastuskiirus ulatub samale tasemele lairibavõrgu võimalustega ja mida saab kohandada erinevate vajadustega, eelkõige multimeediateenuste ja -rakenduste pakkumisega; integreeritud lairibavõrkude (IBC-võrkude) loomine on sellise arengu tulemus; IBC-võrgud on infoühiskonna rakenduste ideaalne lähtekoht; (14) otsuse 91/352/EMÜ ( 6 ) kohaselt loodud programm RACE (teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse eriprogramm sidetehnoloogia valdkonnas (1990–1994)) on ette valmistanud aluse ja loonud tehnilise baasi IBC-võrkude kasutuselevõtmiseks Euroopas; (15) otsuse 94/802/EÜ ( 7 ) kohaselt loodud programm Esprit (teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse, sealhulgas demonstratsioonide eriprogramm infotehnoloogia valdkonnas (1994–1998)) on ette valmistanud aluse ja loonud tehnilise baasi infotehnoloogia rakenduste kasutuselevõtmiseks; (16) otsuse 91/353/EMÜ ( 8 ) kohaselt loodud teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse eriprogrammidega üldist huvi pakkuvate telemaatiliste süsteemide valdkonnas (1991–1994) ja otsuse 94/801/EMÜ ( 9 ) kohaselt loodud teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse, sealhulgas demonstratsioonide eriprogrammiga üldist huvi pakkuvate telemaatiliste rakenduste valdkonnas (1994–1998) on ette valmistatud alus üldist huvi pakkuvate koostalitlusvõimeliste rakenduste kasutuselevõtmiseks kogu Euroopas; (17) tuleb tagada üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude arendamise (eesmärgiga lahendada tegelikud probleemid, mitte tegeleda puhtalt eksperimentaalsete projektidega) ja ühenduse eri programmide, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja demonstratsioonide neljanda raamprogrammi eriprogrammide, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid toetavate programmide, teabesisaldusele suunatud programmide (näiteks INFO 2000 ja MEDIA II) ja muu infoühiskonna tegevuse tulemuslik koordineerimine; selline koordineerimine tuleb tagada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustes ettenähtud projektide puhul, mida kohaldatakse üleeuroopaliste võrkude suhtes; (18) asutustevaheliste telemaatikavõrkude koostalitlusvõime tagamiseks ettenähtud meetmed kuuluvad prioriteetide hulka, mis on vastu võetud kooskõlas üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate käesolevate suunistega; (19) 24. juuli 1993. aasta teatises ettevalmistavate meetmete kohta üleeuroopaliste võrkude valdkonnas seoses lairiba integraalsidevõrkudega tunnistas komisjon, et koos kõnealuse sektori ettevõtjatega on vaja võtta ettevalmistavad meetmed vajalike suuniste koostamiseks; nimetatud meetmete tulemustest lähtuvad käesolevas otsuses sätestatud suunised IBC-võrkude kohta; (20) telekommunikatsioonisektorit liberaliseeritakse järk-järgult; üleeuroopaliste rakenduste, üldteenuste ja baasvõrkude areng sõltub üha enam erainitsiatiivist; kõnealune üleeuroopaline areng peab Euroopa tasandil vastama turu vajadustele või ühiskonna tegelikele ja märkimisväärsetele vajadustele, mida turujõud üksi ei rahulda; eespool öeldut arvesse võttes palutakse sektori huvitatud ettevõtjatel esitada konkreetsed ettepanekud asjaomases korras, mis annab kõigile võrdsed võimalused; nimetatud kord tuleb määratleda; ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramisel abistab komisjoni komitee; (21) 20. detsembril 1994. aastal sõlmiti Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheline modus vivendi, mis käsitleb asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras vastuvõetud õigusaktide rakendusmeetmeid; ( 10 ) (22) ühist huvi pakkuvate projektide puhul, mis on seotud mingi liikmesriigi territooriumiga, on nõutav asjassepuutuva liikmesriigi heakskiit; (23) komisjon ja liikmesriigid peavad võtma meetmeid, et tagada võrkude koostalitlusvõime ning koordineerida ühest küljest liikmesriikide üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude loomisega seotud tegevust ja teisest küljest vastavaid siseriiklikke projekte, kuivõrd see on vajalik üldise ühtsuse tagamiseks; (24) infoühiskonna optimaalse arengu huvides on oluline tagada tõhus teabevahetus ühenduse ja kolmandate riikide ja eelkõige Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide või ühendusega assotsiatsioonilepingu sõlminud riikide vahel; (25) kõnealuste suuniste kohaste meetmete suhtes kohaldatakse siiski täies ulatuses asutamislepingus ja rakendusaktides sätestatud konkurentsieeskirju, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Käesolevas otsuses sätestatakse suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude telekommunikatsiooni infrastruktuuride valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid. Ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramiseks käesolevates suunistes loetletakse sellised projektid I lisas ja sätestatakse nende täpsema kindlaksmääramise kord ja kriteeriumid.

▼M1

Käesoleva otsuse rakendamisel tähendab “telekommunikatsiooni infrastruktuur” elektroonilisi andmeedastusvõrke ja neid võrke kasutavaid teenuseid.

▼B

Artikkel 2

Ühendus toetab võrkude vastastikust sidumist telekommunikatsiooni infrastruktuuride valdkonnas, koostalitlusvõimeliste teenuste ja rakenduste loomist ja arendamist ning juurdepääsu neile, et:

— soodustada üleminekut infoühiskonda, saada uute võrkude ja rakenduste kasutamise kogemusi ühiskondlikus tegevuses, aidata kaasa sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldamisele ning parandada elukvaliteeti,

— parandada konkurentsi ühenduse ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vahel, ning tugevdada siseturgu,

— tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, võttes arvesse eelkõige vajadust siduda saared, raskesti ligipääsetavad ja perifeersed piirkonnad ühenduse keskregioonidega,

— kiirendada uute kasvavate valdkondade arengut ja luua seega uusi töökohti.

Artikkel 3

Artiklis 2 nimetatud eesmärkide saavutamiseks on esmatähtis:

— uurida ja kinnitada Euroopa infoühiskonna arengut toetavate rakenduste, eelkõige ühist huvi pakkuvate rakenduste tehnilist ja kaubanduslikku otstarbekust ja võtta need seejärel kasutusele,

— uurida ja kinnitada nende rakenduste otstarbekust, mis, parandades kogu ühenduses juurdepääsu teabele ja toetudes Euroopa kultuurilisele mitmekülgsusele, aitavad kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, ja võtta need seejärel kasutusele,

— stimuleerida piiriüleseid piirkondadevahelisi algatusi ja eelkõige ebasoodsamaid piirkondi hõlmavaid algatusi üleeuroopaliste telekommunikatsiooniteenuste ja -rakenduste käivitamiseks,

— uurida ja kinnitada nende rakenduste ja teenuste otstarbekust, mis aitavad kaasa siseturu tugevdamisele ja töökohtade loomisele, eelkõige nende puhul, mis võimaldavad väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel parandada oma konkurentsivõimet nii ühenduses kui kogu maailmas, ja võtta need seejärel kasutusele,

— määrata kindlaks selliste üleeuroopaliste üldteenuste tehniline ja kaubanduslik otstarbekus, mis pakuksid katkematut juurdepääsu igasugusele teabele, seda ka maapiirkondades ja äärealadel, ning mis oleksid koostalitlusvõimelised samalaadsete teenustega mujal maailmas, ning uurida selliseid teenuseid ja need seejärel kinnitada,

— uurida ja kinnitada integreeritud lairibavõrkude (IBC-võrkude) otstarbekust, kuivõrd see on vajalik selliste rakenduste ja teenuste jaoks, ja aidata kaasa selliste võrkude vastastikusele seotavusele,

— teha kindlaks ja kõrvaldada kõigi telekommunikatsioonivõrkude komponentide tulemuslikku sidumist ja koostalitlusvõimet takistavad puudused ja puuduvad lülid ühenduses ja ülemaailmselt, pöörates erilist tähelepanu I lisas määratletud telekommunikatsiooni baasvõrkudele.

Artikkel 4

Artiklis 2 määratletud eesmärkide saavutamiseks rakendatavate üldmeetmete hulka kuulub:

— ühist huvi pakkuvate projektide täpsustamine loodava tööprogrammiga,

— toimingud, mille eesmärk on suurendada üksikisikute, ettevõtjate ja ametiasutuste teadlikkust sellest, millist kasu võivad neile tuua uued perspektiivsed üleeuroopalised telekommunikatsiooniteenused ja -rakendused,

— toimingud, mille eesmärk on stimuleerida kasutajate ja teenusepakkujate ühiseid algatusi projektide käivitamiseks üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude, eelkõige IBC-võrkude valdkonnas,

— rakenduste ja eelkõige ühist huvi pakkuvate rakenduste otstarbekuse uurimise ja kinnitamise ning hilisema kasutamise toetamine asutamislepingus sätestatud meetodite raames ning avaliku sektori/erasektori koostöö, eelkõige partnerluse soodustamine,

— tööhõive ja majanduskasvu allikaks olevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud teenuste ja rakenduste pakkumise ja kasutamise soodustamine,

— võrkude vastastikuse seotavuse, lairibateenuste ja -rakenduste ning nende jaoks vajaliku infrastruktuuri koostalitlusvõime edendamine, eelkõige multimeediarakenduste puhul, ning olemasolevate teenuste ja rakenduste ning lairibateenuste ja -rakenduste vahelise koostalitlusvõime edendamine.

Artikkel 5

Üleeuroopaliste võrkude arendamine telekommunikatsiooni infrastruktuuride valdkonnas toimub käesoleva otsuse kohaselt ühist huvi pakkuvate projektide rakendamise abil. Ühist huvi pakkuvad projektid on loetletud I lisas.

Artikkel 6

Vastavalt artiklitele 7, 8 ja 9 määratakse I lisas loetletud ühist huvi pakkuvad projektid täpsemalt kindlaks II lisas esitatud kriteeriumide põhjal. Kindlaksmääratud projektide puhul on õigus saada ühenduse toetust vastavalt nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusele (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas. ( 11 )

Artikkel 7

1. Pärast konsulteerimist sektori ettevõtjatega ning võttes arvesse muid üleeuroopalisi võrke käsitlevaid põhimõtteid valmistab komisjon I lisa põhjal ette tööprogrammi, mis võetakse vastu artiklis 8 sätestatud korras, ja kutsub seejärel üles ettepanekuid esitama.

2. Komisjon kontrollib, kas liikmesriigi territooriumiga seotud projektid on asjaomane liikmesriik heaks kiitnud.

▼M1

Artikkel 8

1. Komisjoni abistab komitee (edaspidi “komitee”).

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 9

1. Artiklis 8 sätestatud korda kohaldatakse järgmistel juhtudel:

— artiklis 7 nimetatud tööprogrammi ettevalmistamine ja ajakohastamine,

— ettepanekute esitamise üleskutsete sisu kindlaksmääramine,

— ühist huvi pakkuvate projektide täpsem kindlaksmääramine II lisas esitatud kriteeriumide põhjal,

— täiendavate toetus- ja koordineerimismeetmete kindlaksmääramine,

— meetmed, mis võetakse tööprogrammi rakendamise hindamiseks rahalisel ja tehnilisel tasandil.

2. Komisjon teatab komiteele tööprogrammi rakendamisel tehtud edusammudest igal koosolekul.

Artikkel 10

Käesolevat otsust kohaldatakse integraalteenuste digitaalvõrgu (ISDN-võrgu) suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 2717/95/EÜ kohaldamist.

Artikkel 11

Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, et toetada ühist huvi pakkuvate projektide rakendamist ühenduse eeskirjade kohaselt. Kui lubade andmise korra kasutuselevõtmine peaks vajalikuks osutuma, rakendatakse see nii kiiresti kui võimalik ühenduse õiguse kohaselt.

Artikkel 12

Käesolev otsus ei piira liikmesriikide ega ühenduse finantskohustusi.

Artikkel 13

Nõukogu võib igal üksikjuhul eraldi anda asutamislepingu artiklis 228 sätestatud korras loa kolmandate riikide, eelkõige Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide või ühendusega assotsiatsioonilepingu sõlminud riikide osalemiseks, et nad saaksid aidata kaasa ühist huvi pakkuvate projektide rakendamisele ja edendada telekommunikatsioonivõrkude vastastikust seotavust ja koostalitlusvõimet, tingimusel et sellega ei kaasne ühenduse toetuse suurenemine.

Artikkel 14

▼M1

Komisjon esitab enne 31. jaanuari 2005 Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta ajavahemikul 2000. aasta juulist kuni 2004. aasta juunini.

▼B

Aruanne sisaldab hinnangu ühenduse toetusel eri projektide raames saavutatu kohta üldiste eesmärkidega võrreldes ja pärast rakenduste kasutuselevõtmist üldhinnangu rakenduste kasutuselevõtmise sotsiaalse ja ühiskondliku mõju kohta.

Koos kõnealuse aruandega esitab komisjon asjakohased ettepanekud käesoleva otsuse I lisa läbivaatamiseks tehnilise arengu ja omandatud kogemuste põhjal.

▼M1

Kui 31. detsembriks 2006 ei ole vastu võetud otsust, loetakse I lisa aegunuks, välja arvatud kõnealuseks kuupäevaks Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud ettepanekute esitamise üleskutse.

▼B

Artikkel 15

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M1









I LISA

ÜHIST HUVI PAKKUVATE PROJEKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

1. Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud aitavad kaasa üldist huvi pakkuvate uuenduslike üleeuroopaliste teenuste kasutuselevõtmisele. Teenused aitavad kaasa infoühiskonna arengule seoses majanduskasvu, tööhõive, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kõigi osalusega teadmistepõhises majanduses.

2. Programm TEN-Telecom toetab teenuste tehnilist ja majanduslikku teostatavust, valideerimist ja kasutamist. Teenused peavad olema uuenduslikud ja üleeuroopalised ning põhinema läbiproovitud tehnoloogial: — eri liikmesriikides võib teenused kasutusele võtta konkreetsele riigile sobivate kohandustega, — teenust, mida on ühes liikmesriigis juba kasutatud kõnesoleva programmi kohase toetuseta, võib laiendada teistesse liikmesriikidesse, — selgelt üleeuroopalist huvi pakkuvat teenust võib rakendada ühes liikmesriigis.

3. Teenuseid tuleks pidada üleeuroopalisteks ja kuigi mitme liikmesriigi organisatsioonide osalus ja rakendamine rohkem kui ühes liikmesriigis ei ole kohustuslik, toetatakse seda siiski.

4. Seoses sellega tuleb ühist huvi pakkuvad projektid kindlaks määrata selle põhjal, milline on nende talitlusvõime toetada käesolevas otsuses esitatud eesmärke.

5. Allpool kirjeldatud ühist huvi pakkuvad projektid jagunevad kolmele tasandile ja moodustavad ühtse struktuuri. i) Rakendused Rakendused teenivad kasutajate huve, võttes arvesse kultuurilisi ja keelelisi erinevusi, eelkõige puuetega inimeste juurdepääsunõudeid. Võimaluse korral võetakse arvesse vähem arenenud ja hõredamalt asustatud piirkondade erivajadusi. Vajaduse kohaselt kasutatakse lairiba-, mobiil- ja muude sidevõrkude võimalusi. ii) Üldteenused Üldteenused toetavad rakenduste üldisi nõudeid, pakkudes ühiseid vahendeid koostalitlusstandarditel põhinevate uute rakenduste arendamiseks ja rakendamiseks. Üldteenuste raames pakutakse teenuseid andmete edastamise ja terviklikkuse säilitamiseks võrkude vahel, kaasa arvatud lairiba- ja mobiilsidevõrgud. iii) Võrkude vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime Toetatakse võrkude vastastikust sidumist, koostalitlusvõimet ja turvalisust, rõhutades konkreetsete üldist huvi pakkuvate rakenduste ja teenuste toimimist. Järgmistes jagudes määratakse kindlaks igal üleeuroopaliste võrkude tasandil ühist huvi pakkuvad projektid, mis tuleb täpsustada artikli 9 kohaselt ja artiklis 8 sätestatud korras. I. Rakendused — E-valitsus ja e-haldus: tõhusamad, interaktiivsed ja integreeritud valitsussektori teenused, millest on kasu kodanikele ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, on üks infoühiskonna peamisi võimalusi. Sidusteenuseid, sealhulgas teenuseid, mis on seotud elektrooniliste riigihangetega, kodanike ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate turvalise juurdepääsu tagamisega üldkasutatavatele sidusteenustele, isikliku julgeolekuga, keskkonna ja turismiga, ettevõtlustoetusega väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (k.a teabeteenused ja elektrooniline kaubandus), ja teenuseid, mille eesmärk on laiendada osalust demokraatlikus otsustusprotsessis, toetatakse kõigil tasanditel: üleeuroopalisel, siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Ametivõimud võivad selliseid teenuseid pakkuda või toetada nende pakkumist teenustena, mis on kodanike ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate üldistes huvides. — Tervishoid: tervishoius kasutatavad telemaatikavõrgud ja -teenused pakuvad märkimisväärseid võimalusi, et parandada tervishoiule juurdepääsu ja tervishoiu kvaliteeti ning tulla toime meditsiini arengu ja demograafiliste muutuste mõjuga. Toetatakse uuenduslike teenuseid, mis seovad tervishoiuasutusi ja muid hoolduskeskusi ning pakuvad tervishoiuteenuseid otse üldsusele, eelkõige seoses haiguste ennetamise ja tervise edendamise meetmete toetamisega. — Puuetega inimesed ja vanurid: võrguside areng pakub märkimisväärseid võimalusi eakate inimeste ja puuetega inimeste osalemiseks infoühiskonnas. Nende erivajadustele vastavad võrgurakendused ja -teenused aitavad ületada sotsiaal-majanduslikke, geograafilisi ja kultuurilisi tõkkeid. Eakamate inimeste ja puuetega inimeste vajadusi rahuldavaid teenuseid toetatakse selleks, et edendada nende täielikku integreerumist infoühiskonda ja osalemist selles. — Haridus ja kultuur: hariduse, koolituse ja kultuurilise teadlikkuse kõrge tase on majandusarengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast väga oluline. Nende tegurite olulisust rõhutatakse ka tulevikus, kui tehnoloogia mõju infoühiskonnale suureneb. Toetatakse teenuseid, mis pakuvad uusi uuenduslikke viise haridus- ja kultuuriteabe esitamiseks, kaasa arvatud elukestva õppe teenuste toetamine. II. Üldteenused — Perspektiivsed mobiilsideteenused: käimas on katsed 2,5–3G mobiilsidevõrkude uuenduslike rakenduste koostalitlusvõime kohta. Selliste katsetega luuakse baas mobiilsidekeskkonna perspektiivsetele läbivlahendustele, mille abil saab pakkuda asukohapõhiseid, individualiseeritud ja kontekstitundlikke teenuseid. Toetatakse üldist huvi pakkuvate perspektiivsete mobiilsiderakenduste ja -teenuste käivitamist, sealhulgas sellistes valdkondades nagu nagiveerimine ja juhtimine, liiklus- ja reisiinfo, võrgu turvalisus ja arveldamine, m-kaubandus, m-äri ja kaugtöö, haridus ja kultuur ning hädaabiteenistused ja tervishoid. — Usaldust loovad teenused: ettevõtjate ja kodanike aktiivne kaasamine infoühiskonda sõltub sellest, kas nad usaldavad pakutavaid teenuseid. Seepärast on prioriteetne teema turvalisus ning tulevikus tuleb sellele palju tähelepanu pöörata. Toetatakse üldist huvi pakkuvaid teenuseid, mis hõlmavad kõiki turvalisuse aspekte, kaasa arvatud koostöö siseriiklike CERT-süsteemide tõhusaks võrgustuseks Euroopa Liidus. III. Võrkude vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime — Vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime: Võrkude vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime on tõhusate üleeuroopaliste teenuste eelduseks. Toetatakse üldist huvi pakkuvate teenuste osutamiseks vajalikku võrkude vastastikust sidumist, koostalitlusvõimet ja turvalisust. Vabaturu tingimustesse sekkumise vältimiseks uuritakse eriti hoolikalt telekommunikatsioonivõrkude arendamise ja täiendamise projekte. IV. Täiendavad toetus- ja koordineerimismeetmed Lisaks ühist huvi pakkuvate projektide toetamisele peaks ühendus käivitama meetmed projektide elluviimiseks sobiva keskkonna loomiseks. Selliste meetmete finantseerimine ei tohiks märkimisväärselt vähendada summasid, mis on eraldatud ülejäänud programmile. Meetmed aitavad kaasa programmi tuntusele, konsensuse saavutamisele ning üleeuroopalistele, siseriiklikele, piirkondlikele ja kohalikele abinõudele uute rakenduste ja teenuste soodustamiseks ja edendamiseks kooskõlas muudes valdkondades rakendatavate programmidega ning lairibavõrkude arendamisega. Meetmed sisaldavad konsultatsioone Euroopa standardi- ja strateegilise planeerimise organitega ning kooskõlastamist mitmesuguste ühenduse rahastamisvahenditega finantseeritavate meetmetega, sealhulgas: — sihtkirjelduste väljatöötamiseks vajalikud strateegilised uuringud ja nende sihtide poole pürgimine. Nimetatud kirjeldused aitavad sektori ettevõtjatel teha kindlaid investeerimisotsuseid, — lairibavõrkudele juurdepääsu vahendite määratlemine, — Euroopa ja maailma standarditel põhinevate ühiste kirjelduste kasutuselevõtmine, — koostöö edendamine sektori ettevõtjate vahel, kaasa arvatud avaliku ja erasektori ettevõtjate partnerlus, — käesoleva otsuse kohaste toimingute koordineerimine ühenduse ja liikmesriikide programmidega.

▼B









II LISA

ÜHIST HUVI PAKKUVATE PROJEKTIDE TÄPSEMA KINDLAKSMÄÄRAMISE KRITEERIUMID

Ühist huvi pakkuvad projektid määratakse täpsemalt kindlaks nende projektide seast, mille valdkonna huvitatud ettevõtjad on esitanud artikli 7 kohase ettepanekute esitamise üleskutse peale, lähtuvalt sellest, kuivõrd need on kooskõlas artiklites 2 ja 3 esitatud eesmärkide ja prioriteetidega. Kõnealused projektid peavad olema riikidevahelised, see tähendab, et need peavad rahuldama mitme liikmesriigi vajadusi. Üldjuhul rakendatakse neid mitmes liikmesriigis, kuid lubatud on rakendada ka ainult ühes liikmesriigis, kui see toetab ulatuslikumat üleeuroopalist huvi.

Lisaks sellele võetakse arvesse määruses (EÜ) nr 2236/95 sätestatud majandus- ja finantskriteeriume. Need kriteeriumid, mida nimetatud määruse raames kasutatakse selleks, et otsustada konkreetsele projektile rahalise toetuse andmine, on järgmised:

— projekti potentsiaalne majanduslik elujõulisus, milles tuleks olla kindel,

— projekti valmidus,

— ühenduse sekkumise ergutav mõju riigi ja erarahastamisele,

— finantsraamistiku usaldusväärsus,

— otsesed ja kaudsed sotsiaal-majanduslikud mõjud, eelkõige mõju tööhõivele,

— mõju keskkonnale,

— eelkõige piiriüleste projektide puhul projekti eri osade ajaline koordineerimine.