2010R0185 — ET — 01.07.2014 — 014.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 185/2010, 4. märts 2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 055, 5.3.2010, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 185/2010,

4. märts 2010,

millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, ( 1 ) eriti selle artikli 4 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikele 3 peaks komisjon vastu võtma kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud ühiste põhistandardite ja artikli 4 lõikes 2 osutatud ühiseid põhistandardeid täiendavate üldmeetmete rakendamise üksikasjalikud meetmed. (2) Kui meetmed sisaldavad tundlikke julgestusmeetmeid, tuleks neid käsitada Euroopa Liidu salastatud teabena komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) ( 2 ) tähenduses, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a, ning seepärast ei tohiks neid avaldada. Sellised meetmed tuleks vastu võtta eraldi, kasutades selleks liikmesriikidele adresseeritud otsust. (3) Määrust (EÜ) nr 300/2008 hakatakse täies ulatuses kohaldama alates kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 2 ja 3 osutatud korras vastu võetud rakenduseeskirjades sätestatud kuupäevast, kuid mitte hiljem kui 29. aprillil 2010. Määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohaldamise ühtlustamiseks tuleks käesolevat määrust seega kohaldada alates 29. aprillist 2010. (4) Meetodid, sealhulgas tehnoloogia, vedelate lõhkeainete avastamiseks kujunevad välja aja jooksul. Nii ühenduse kui ka ülemaailmset tehnoloogilist arengut ja praktilist kogemust arvestades esitab komisjon vajaduse korral ettepanekuid, et vaadata läbi vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatamist käsitlevad tehnilised ja praktilised sätted. (5) Seepärast tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 4. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1217/2003, millega nähakse ette siseriiklike tsiviillennundusjulgestuse kvaliteedikontrolli programmide ühised täpsed nõuded, ( 3 )22. augusti 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1486/2003, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord, ( 4 )21. juuni 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1138/2004, millega kehtestatakse lennujaama turvaala kriitiliste osade ühine määratlus, ( 5 ) ning 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 820/2008, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, ( 6 ) mille kõigiga rakendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ( 7 ). (6) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõike 1 kohaselt loodud tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega nähakse ette üksikasjalikud meetmed selliste ühiste põhistandardite rakendamiseks, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest, mis ohustab tsiviillennundusjulgestust, ning ühiseid põhistandardeid täiendavad üldmeetmed.

Artikkel 2

Rakenduseeskirjad

1. Artiklis 1 osutatud meetmed on sätestatud lisas.

2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 10 lõikele 1 tuleb riiklikes tsiviillennunduse julgestusprogrammides käesolevat määrust asjakohaselt arvesse võtta.

Artikkel 3

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 1217/2003, (EÜ) nr 1486/2003, (EÜ) nr 1138/2004 ja (EÜ) nr 820/2008 tunnistatakse kehtetuks alates 29. aprillist 2010.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 29. aprillist 2010

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

1. LENNUJAAMA JULGESTUS

1.0. ÜLDSÄTTED

1.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.

1.0.2. Käesoleva peatüki kohaldamisel käsitatakse lennujaama osana õhusõidukit, bussi, pagasikäru või muud transpordivahendit ning jalgteed ja maabumissilda. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist.

1.0.3. Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 272/2009 sätestatud erandite tegemise kriteeriumide kohaldamist, võib pädev asutus lubada julgestusalaste erinõuete või erandite kohaldamist lennujaamade lennualade kaitseks ja julgestuseks päevadel, mil lennujaamas ei ole rohkem kui kaheksa planeeritud väljuvat lendu, tingimusel et igal ajahetkel toimub julgestuspiiranguala kriitilises osas või punkti 1.1.3 reguleerimisalast välja jäävas lennujaamas üksnes ühe õhusõiduki peale- või mahalaadimine, pardaleminek või pardalt mahaminek.

▼M17

1.0.4. Muude isikute kui reisijatega kaasas olevad esemed on esemed, mis on ette nähtud neid kaasas kandva isiku isiklikuks kasutamiseks.

▼M19

1.0.5. Käesolevas peatükis esinevad viited kolmandatele riikidele ja vajaduse korral eraldi komisjoni otsusele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist.

▼B

1.1. LENNUJAAMADE PLANEERIMISNÕUDED

1.1.1. Piirid

1.1.1.1. Avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamisel piiritletud alade vahelised piirid peavad olema igas lennujaamas selgelt tuvastatavad, et võimaldada asjakohaste julgestusmeetmete rakendamist kõigil neil aladel.

1.1.1.2. Avatud ja lennuala vaheline piir peab olema füüsiline takistus, mis on üldsusele selgelt nähtav ja ei võimalda inimestele volitusteta juurdepääsu.

1.1.2. Julgestuspiirangualad

1.1.2.1. Julgestuspiirangualad hõlmavad vähemalt selliseid lennujaama osi: a) kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja b) mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga, ja c) mis on mõeldud õhusõidukite parkimiseks pardalemineku või pealelaadimise eesmärgil.

1.1.2.2. Lennujaama osa loetakse julgestuspiirangualaks vähemalt punktis 1.1.2.1 osutatud toimingute ajal. Julgestuspiiranguala kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise ala kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.

1.1.2.3. Kui volitamata isikud võivad olla pääsenud julgestuspiirangualale, tuleb niipea kui võimalik teha nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.

1.1.3. Julgestuspiiranguala kriitilised osad

1.1.3.1. Kriitilised osad kehtestatakse lennujaamades, kus vähemalt 40 inimesel on lennujaama läbipääsuluba, mis annab juurdepääsu julgestuspiirangualadele.

1.1.3.2. Kriitilised osad hõlmavad vähemalt kõiki selliseid lennujaama osi: a) kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja b) mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga. Lennujaama osa loetakse kriitiliseks osaks vähemalt punktis a või b osutatud toimingute ajal.

1.1.3.3. Kriitilise osa kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise osa kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.

▼M9

1.1.3.4. Kui läbivaatamata isikud või muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvad reisijad ja lennumeeskonna liikmed võivad olla pääsenud kriitilistesse osadesse, tuleb võimalikult kiiresti läbi otsida need osad, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Esimene lõik loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mis otsitakse läbi julgestusotstarbel. Esimest lõiku ei kohaldata, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud punkti 1.3.2 või punkti 4.1.1.7 alla kuuluvad isikud. Muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvate reisijate või lennumeeskonna liikmete puhul kohaldatakse esimest lõiku ainult nende kriitiliste osade suhtes, mille on läbinud selline läbivaadatud registreeritud pagas ja/või mida on kasutanud sellised läbivaadatud väljuvad reisijad, mis/kes ei lahku sama õhusõidukiga kui eespool nimetatud reisijad ja lennumeeskonna liikmed.

▼B

1.2. JUURDEPÄÄSU KONTROLL

1.2.1. Juurdepääs lennualadele

1.2.1.1. Juurdepääsu lennualadele võib lubada üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. ►M17 Lennuväljal volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liikmed loetakse isikuks, kellel on lennualadele pääsuks põhjendatud vajadus. ◄

1.2.1.2. Juurdepääsu saamiseks lennualadele peab isikul olema luba.

1.2.1.3. Juurdepääsu saamiseks lennualadele peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba.

1.2.1.4. Lennualal viibivad isikud peavad nõudmise korral esitama oma loa kontrollimiseks.

1.2.2. Juurdepääs julgestuspiirangualadele

1.2.2.1. Juurdepääsu julgestuspiirangualadele võib anda üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. ►M17 Lennuväljal volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liikmed loetakse isikuks, kellel on julgestuspiirangualadele pääsuks põhjendatud vajadus. ◄

1.2.2.2. Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab isik esitama ühe järgmistest lubadest: a) kehtiv pardakaart või sellega samaväärne dokument või b) kehtiv meeskonnaliikme tunnistus või c) kehtiv lennujaama läbipääsuluba või d) riigi pädeva asutuse väljastatud kehtiv läbipääsuluba või e) järelevalveasutuse väljastatud ja riigi pädeva asutuse tunnustatud kehtiv läbipääsuluba. Juurdepääsu võib anda ka pärast seda, kui isik on biomeetriliste andmete kontrollimisega tuvastatud.

1.2.2.3. Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba.

1.2.2.4. Punkti 1.2.2.2 alapunktis a osutatud pardakaarti või sellega samaväärset dokumenti kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, et tagada mõistlikkuse piires selle kehtivus. Punkti 1.2.2.2 alapunktides b–e osutatud tunnistust või läbipääsuluba kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, tagamaks mõistlikkuse piires, et see on kehtiv ja kuulub selle omanikule. Biomeetrilise tuvastamise puhul tuleb kontrollida, kas julgestuspiirangualale juurdepääsu taotleval isikul on mõni punktis 1.2.2.2 loetletud luba ja kas see luba kehtib ega ole blokeeritud.

1.2.2.5. Julgestuspiirangualadele loata juurdepääsu vältimiseks kontrollitakse juurdepääsupunkte: a) elektroonilise süsteemi abil, mis võimaldab korraga juurdepääsu ühele isikule või b) volitatud isikute teostatava juurdepääsukontrolli abil.

1.2.2.6. Sõidukiluba kontrollitakse enne sõiduki lubamist julgestuspiirangualadele, tagamaks et see on kehtiv ja vastab sõidukile.

1.2.2.7. Julgestuspiirangualadele juurdepääsu suhtes kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

1.2.3. Ühenduse meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele esitatavad nõuded

1.2.3.1. Ühenduse lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistuse ja lennujaama läbipääsuloa võib väljastada üksnes isikule, kes vajab seda tööülesannete täitmisel ja kes on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase taustakontrolli.

1.2.3.2. Meeskonnaliikme tunnistus ja lennujaama läbipääsuluba väljastatakse kuni viieks aastaks.

1.2.3.3. Kui isik ei läbi taustakontrolli, tunnistatakse tema tunnistus või läbipääsuluba viivitamata kehtetuks.

1.2.3.4. Tunnistust või läbipääsuluba tuleb alati kanda nähtaval kohal vähemalt siis, kui selle omanik viibib julgestuspiirangualal. Punkti 1.5.1 alapunkti c rakendamise eest vastutavad isikud peavad isiku, kes ei kanna oma tunnistust või läbipääsuluba nähtaval kohal julgestuspiirangualal, välja arvatud seal, kus viibivad reisijad, kinni pidama ja temast vajaduse korral teatama.

1.2.3.5. Tunnistus või läbipääsuluba tagastatakse viivitamata selle väljastanud üksusele, kui: a) väljastanud üksus seda nõuab või b) töösuhe lõpetatakse või c) tööandja vahetub või d) muutub vajadus saada juurdepääs aladele, mille jaoks luba on antud; või e) tunnistus või läbipääsuluba aegub või f) tunnistus või läbipääsuluba tunnistatakse kehtetuks.

1.2.3.6. Tunnistuse või läbipääsuloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.

1.2.3.7. Elektrooniline tunnistus või läbipääsuluba blokeeritakse selle tagastamise, aegumise või kehtetuks tunnistamise korral või selle kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.

1.2.3.8. Ühenduse meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

1.2.4. Ühenduse meeskonnaliikme tunnistustele esitatavad lisanõuded

1.2.4.1. Ühenduse lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistusel peab olema: a) omaniku nimi ja foto ja b) lennuettevõtja nimi ja c) sõna „crew” („meeskond”) inglise keeles; seda nõuet kohaldatakse hiljemalt viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, ja d) aegumiskuupäev; seda nõuet kohaldatakse hiljemalt viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

1.2.5. Lennujaama läbipääsulubadele esitatavad lisanõuded

1.2.5.1. Lennujaama läbipääsuloal peab olema: a) omaniku nimi ja foto ja b) omaniku tööandja nimi, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud, ja c) väljastanud üksuse või lennujaama nimi ja d) alad, millele juurdepääs on omanikule lubatud, ja e) aegumiskuupäev, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud. Nimed ja juurdepääsualad võib asendada samaväärsete tunnusandmetega.

1.2.5.2. Lennujaama läbipääsulubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata kaartide kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed.

1.2.6. Sõidukilubadele esitatavad nõuded

1.2.6.1. Sõidukiloa võib väljastada üksnes juhul, kui on tehtud kindlaks tööalane vajadus.

1.2.6.2. Sõidukiluba peab olema seotud konkreetse sõidukiga ning sellele peavad olema märgitud: a) alad, millele juurdepääs on sõidukile lubatud, ja b) aegumiskuupäev. Elektroonilistel sõidukilubadel ei pea olema märgitud alad, millele juurdepääs on sõidukile lubatud, ega aegumiskuupäev, kui see teave on elektrooniliselt loetav ja seda kontrollitakse elektrooniliselt enne julgestuspiirangualadele lubamist.

1.2.6.3. Elektrooniline sõidukiluba peab olema kinnitatud sõidukile viisil, mis tagab, et seda ei saa üle anda.

1.2.6.4. Sõidukiluba peab olema nähtaval kohal alati, kui sõiduk viibib lennualal.

1.2.6.5. Sõidukiluba tagastatakse viivitamata selle väljastanud üksusele, kui: a) väljastanud üksus seda nõuab või b) sõidukit ei kasutata enam pääsemiseks lennualadele või c) luba aegub, välja arvatud juhul, kui luba muutub automaatselt kehtetuks.

1.2.6.6. Sõidukiloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.

1.2.6.7. Elektrooniline sõidukiluba blokeeritakse tagastamise, aegumise või kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.

1.2.6.8. Sõidukilubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata sõidukilubade kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed.

▼M9

1.2.6.9. Punkte 1.2.6.2–1.2.6.8 ei kohaldata ainult selliste lennualal kasutatavate sõidukite suhtes, millega ei ole lubatud sõita avalikel teedel, tingimusel et nende välispinnal on selge märge selle kohta, et tegemist on asjaomases lennujaamas kasutatavate sõidukitega.

▼B

1.2.7. Juurdepääs saatjaga

1.2.7.1. Meeskonnaliikmetel, välja arvatud neil, kellel on kehtiv lennujaama läbipääsuluba, peavad alati olema saatjad, kui nad viibivad julgestuspiirangualadel, välja arvatud: a) aladel, kus võivad viibida reisijad, ja b) selle õhusõiduki vahetus läheduses, millega nad saabusid või millega nad lahkuvad, ja c) meeskondadele mõeldud aladel . ►M9 , ning ◄ ▼M9 d) vahemaa terminali või juurdepääsupunkti ja selle õhusõiduki vahel, millega meeskonnaliikmed saabusid või millega nad lahkuvad. ▼B

1.2.7.2. Isiku võib erandjuhul vabastada punkti 1.2.5.1 nõuete täitmisest ja taustakontrollist, tingimusel et tal on julgestuspiirangualadel viibides alati saatja. ►M17 Isiku võib vabastada saatja olemasolu nõudest, kui ta kannab nähtaval kohal luba ja tal on kehtiv lennuvälja läbipääsuluba. ◄

1.2.7.3. Saatja peab: a) omama punkti 1.2.2.2 alapunktis c, d või e osutatud kehtivat läbipääsuluba ja b) olema volitatud tegutsema saatjana julgestuspiirangualadel ja c) hoidma saadetavat isikut või saadetavaid isikuid kogu aeg otsenähtavuses ja d) tagama mõistlikkuse piires, et saadetav isik või saadetavad isikud ei paneks toime julgestusalaseid rikkumisi.

1.2.7.4. Sõiduki võib vabastada punkti 1.2.6 nõuete täitmisest, tingimusel et sellel on lennualal viibimise ajal alati saatja.

▼M17

1.2.7.5. Kui reisija vedu ei toimu sellise lennutranspordilepingu alusel, mis hõlmab pardakaardi või samaväärse dokumendi väljastamist, võib asjaomast reisijat saatva meeskonnaliikme vabastada punkti 1.2.7.3 alapunktis a sätestatud nõude täitmisest.

▼B

1.2.8. Muud erandid

Muudele eranditele kohaldatakse komisjoni eraldi otsuse sätteid.

1.3. MUUDE ISIKUTE KUI REISIJATE JA NENDEGA KAASAS OLEVATE ESEMETE LÄBIVAATUS

▼M10

1.3.1. Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatus

1.3.1.1. Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest või seadmetest: a) käsitsi läbivaatus; b) metallidetektorväravad (WTMD); c) pommikoerad; d) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; e) turvaskannerid, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust; ▼M12 f) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade koos käsimetallidetektoriga.

▼M12

1.3.1.2. Muude isikute kui reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.1.3–4.1.1.6 ja punkte 4.1.1.10–4.1.1.11.

▼M10

1.3.1.3. Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse vaid täiendava läbivaatusmeetodina või juhusliku valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina käsitsi läbivaatuse, metallidetektorvärava (WTMD) või turvaskanneri asemel.

1.3.1.4. Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest ja seadmetest: a) käsitsi läbivaatus; b) läbivalgustusseade; c) lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; d) pommikoerad; e) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

▼M17

1.3.1.5. Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.2.4–4.1.2.7 ja 4.1.2.11.

▼M10

1.3.1.6. Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse vaid täiendava läbivaatusmeetodina või juhusliku valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina käsitsi läbivaatuse, läbivalgustusseadme või lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seadme asemel.

▼M19 —————

▼M10

1.3.1.8. Kui muud isikud kui reisijad ja nendega kaasas olevad esemed tuleb läbi vaadata korduva pistelise valiku põhimõttel, kehtestab pädev asutus riskianalüüsi alusel kontrollisageduse.

1.3.1.9. Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼B

1.3.2. Erandid ja eriläbivaatus

1.3.2.1. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada muude isikute kui reisijate vabastamist läbivaatusest või kohaldada nende puhul eriläbivaatust, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3.

1.3.2.2. Muud isikud kui reisijad, kes on läbi vaadatud ja kes lahkuvad ajutiselt kriitilistest osadest, võib vabastada nende naasmisel läbivaatusest, tingimusel et volitatud isikud on neid pidevalt jälginud piisaval määral, tagamaks mõistlikkuse piires, et nad ei too kõnealustesse kriitilistesse osadesse keelatud esemeid.

1.3.2.3. Eranditele ja eriläbivaatusele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

1.4. SÕIDUKITE KONTROLL

1.4.1. Kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid

1.4.1.1. Kõiki sõidukeid kontrollitakse enne kriitilistesse osadesse sisenemist. Neid kaitstakse pärast kontrolli loata juurdepääsu eest kuni julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenemiseni.

1.4.1.2. Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist endaga läbivaatuseks kaasa.

1.4.1.3. Kontrollitavate osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid.

1.4.1.4. Kriitilistesse osadesse sisenevatele sõidukitele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

1.4.2. Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid

1.4.2.1. Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist endaga läbivaatuseks kaasa.

1.4.2.2. Nii kontrollitavate sõidukite kui ka nende osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid.

1.4.2.3. Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevatele sõidukitele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

1.4.3. Kontrollimeetodid

1.4.3.1. Käsitsi läbivaatus hõlmab valitud osade, sealhulgas nende sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid.

1.4.3.2. Järgmiseid meetodeid võib kasutada üksnes täiendavate kontrolliviisidena: a) pommikoerad ja b) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

1.4.3.3. Kontrollimeetoditele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

1.4.4. Erandid ja erikontroll

1.4.4.1. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada sõidukite vabastamist kontrollist või kohaldada nende puhul erikontrolli, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3.

1.4.4.2. Eranditele ja erikontrollile kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

1.5. JÄRELEVALVE, PATRULLID JA MUU FÜÜSILINE KONTROLL

1.5.1. Järelevalvet ja patrullimist teostatakse selleks, et jälgida: a) avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamise korral piiritletud alade vahelisi piire, ja b) terminali alasid ning selle läheduses asuvaid alasid, mis on üldsusele juurdepääsetavad, sealhulgas parklaid ja teid, ja c) isikute läbipääsulubade kandmist nähtaval kohal ja kehtivust julgestuspiirangualadel, välja arvatud seal, kus viibivad reisijad, ja d) sõidukilubade nähtaval kohal olekut ja kehtivust lennualadel, ja e) kriitilistes osades pealelaadimist ootavat registreeritud pagasit, kaupa ja posti, pardavarusid ning lennuettevõtja posti ja saadetisi.

▼M9

1.5.2. Järelevalve ja patrullimise sagedus ning viis põhineb riskianalüüsil ning need kiidab heaks pädev asutus. Arvesse võetakse järgmist: a) lennujaama suurus, sealhulgas toimingute arv ja laad, ning b) lennujaama plaan, eelkõige lennujaamas kehtestatud alade omavaheline suhe, ning c) järelevalve ja patrullimise meetodite võimalikkus ja piirangud. Järelevalve teostamise ja patrullimise sageduse ja viisidega seotud riskianalüüsi osad esitatakse nõudmise korral kirjalikult nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

▼B

1.5.3. Järelevalve ja patrullimine ei tohi toimuda ennustatava korrapärasusega. Läbipääsulubade kehtivust kontrollitakse pistelise valiku põhimõttel.

1.5.4. Kasutusel peavad olema meetmed, mis hoiavad ära isikute julgestusalaseid rikkumisi julgestuspiiranguala kontrollpunktides ning võimaldavad sellise rikkumise esinemise korral rikkumise ja selle tagajärjed kiirelt kõrvaldada ning heastada.

▼M19

1.6. KEELATUD ESEMED

1.6.1. Muudel isikutel kui reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele liites 1-A loetletud esemeid.

1.6.2. Erandi punktist 1.6.1 võib teha tingimusel, et asjaomane isik on volitatud keelatud esemeid julgestuspiirangualadele viima, et täita ülesandeid, mis on olulised lennuvälja rajatiste või õhusõidukite käitamiseks või kohustuste täitmiseks lennu ajal.

1.6.3. Üht või mitut liites 1-A loetletud eset kaasa viima volitatud isiku vastavuse kontrollimiseks: a) peab isikul olema kaasas vastav luba. Luba võib olla kas märge läbipääsuloal, mis võimaldab pääsu julgestuspiirangualadele, või eraldi kirjalik dokument. Loal peavad olema märgitud kaasa võtta lubatud ese(med) kategooriana või konkreetse esemena. Kui loaks on märge läbipääsuloal, peab see olema äratuntav teadmisvajadusest lähtuvalt; või b) julgestuspiiranguala kontrollpunktis peab kasutusel olema süsteem, mis näitab, millistel isikutel on lubatud kaasa võtta milliseid esemeid, kas kategooriana või konkreetse esemena. Vastavust tuleb kontrollida enne, kui isikul lubatakse viia asjaomased esemed julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale, või punkti 1.5.1 alapunkti c alusel järelevalvet või patrulli teostavate isikute nõudmisel.

1.6.4. Liites 1-A loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et neid hoitakse turvaliselt. Liite 4-C alapunktides c, d ja e loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et need ei ole reisijatele juurdepääsetavad.

LIIDE 1-A

MUUD ISIKUD KUI REISIJAD

KEELATUD ESEMED

a) püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed — seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehasid tulistades, sealhulgas: — iga liiki tulirelvad, näiteks püstolid, revolvrid, vintpüssid, haavlipüssid; — mängupüssid, tulirelvamulaažid ja jäljendatud tulirelvad, mida on võimalik ekslikult pidada pärisrelvadeks; — tulirelvade koostisosad, välja arvatud teleskoopsihikud; — suruõhu- ja CO2-püssid, näiteks püstolid, õhupüssid, vintpüssid ning vedrupüssid ja -püstolid; — raketipüstolid ja stardipüstolid; — vibud, ammud ja nooled; — harpuun- ja allveepüssid; — kadad ja katapuldid;

b) uimastusvahendid — vahendid, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas: — elektrišokivahendid, näiteks elektripüstolid, elektrišoki noolepüstolid ja elektrinuiad; — vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks; — tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained, näiteks ärritavad gaasid, pipragaasid, pisargaasid, happegaasid ja loomatõrjevahendid;

c) lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised — lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas: — laskemoon, — sütikud, — detonaatorid ja süütenöörid, — lõhkeseadeldiste mulaažid või jäljendatud lõhkeseadeldised, — miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon, — ilutulestik ja muu pürotehnika, — suitsupadrunid ja suitsupommid, — dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained;

d) mis tahes muu ese, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks ja mida julgestuspiirangualadel tavaliselt ei kasutata, näiteks võitlusspordivarustus, mõõgad, saablid jne.

▼B

2. LENNUJAAMADE PIIRITLETUD ALAD

Käesolevas määruses sätted puuduvad.

3. ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS

3.0. ÜLDSÄTTED

3.0.1. Lennuettevõtja tagab käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise oma õhusõidukite puhul, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.0.2. Liites 3-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseks õhusõidukite julgestuse suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.

3.0.3. Õhusõiduki julgestuskontroll ei ole kohustuslik. Õhusõidukis tuleb teostada õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine vastavalt punktile 3.1.

3.0.4. Taotluse korral teavitab lennujaama käitaja lennuettevõtjat, kas tema õhusõiduk asub kriitilises osas või mitte. Kui see ei ole selge, siis eeldatakse, et õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas.

3.0.5. Kui ala ei loeta julgestusstaatuse muutuse tõttu enam kriitiliseks osaks, teavitab lennujaam sellest asjaomaseid lennuettevõtjaid.

▼M19

3.0.6. Käesolevas peatükis leiduvad viited kolmandatele riikidele ja vajaduse korral eraldi komisjoni otsusele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist.

▼B

3.1. ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE

3.1.1. Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohaldamine

3.1.1.1. Õhusõiduki suhtes tuleb teostada õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine alati, kui on alust arvata, et sellele võivad olla juurde pääsenud volitamata isikud.

3.1.1.2. Õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine hõlmab komisjoni eraldi otsuses sätestatud õhusõiduki määratletud osade kontrolli.

▼M17

3.1.1.3. Õhusõiduk, mis saabub kriitilisse ossa liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, otsitakse julgestusotstarbel läbi mis tahes ajal pärast reisijate lahkumist läbiotsitavast õhusõiduki osast ja/või lastiruumi tühjaks laadimist.

▼B

3.1.1.4. Õhusõiduk, mis saabub liikmesriigist, kus see oli läbisõidul pärast saabumist liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvaks õhusõidukiks.

3.1.1.5. Õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimise kohaldatavusele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

3.1.2. Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viis

Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viisile kohaldatakse komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

3.1.3. Teave õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta

Väljuva lennu õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta salvestatakse järgmine teave ja seda säilitatakse mujal kui õhusõidukis lennu kestuse jooksul või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem:

— lennu number ja

▼M17 —————

▼M17

— eelmise lennu lähtekoht.

▼M17 —————

▼B

Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise korral salvestatakse ka järgmine teave:

— õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kuupäev ja kellaaeg ja

— õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise teostamise eest vastutava isiku nimi ja allkiri.

3.2. ÕHUSÕIDUKI KAITSE

3.2.1. Õhusõiduki kaitse – üldnõuded

▼M19

3.2.1.1. Olenemata kohast, kus õhusõiduk lennuväljal pargib, kaitstakse selle kõiki välisuksi loata juurdepääsu eest järgmiselt: a) tagades, et loata juurdepääsu üritavad isikud peetakse viivitamata kinni; või b) hoides õhusõiduki välisuksed suletuna. Kui õhusõiduk asub julgestuspiiranguala kriitilises osas, loetakse maapinnalt juurdepääsmatud välisuksed suletuks, kui juurdepääsu abivahendid on eemaldatud ning paigutatud õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu; või c) kasutades elektroonilisi vahendeid, mis viivitamata avastavad loata juurdepääsu; või; d) kasutades kõikidel avatuna otse sildtrapile viivatel õhusõiduki ustel elektroonilist lennuvälja läbipääsuloasüsteemi, mis võimaldab juurdepääsu ainult isikutele, kes on saanud väljaõppe vastavalt punktile 11.2.3.7. Sellised isikud peavad kõnealuste uste kasutamise ajal tagama, et need oleksid kaitstud loata juurdepääsu eest.

▼B

3.2.1.2. Punkti 3.2.1.1 ei kohaldata õhusõiduki suhtes, mis on pargitud lukustatud või muul viisil loata juurdepääsu eest kaitstud angaari.

3.2.2. Suletud välisustega õhusõiduki täiendav kaitse muus kui kriitilises osas

3.2.2.1. Kui välisuksed on suletud ja õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas, peavad lisaks: a) olema juurdepääsu abivahendid eemaldatud või b) välisuksed olema pitseeritud või c) välisuksed olema lukustatud või d) välisuksed olema järelevalve all. Punkti a ei kohaldata selliste uste suhtes, mis on maapinnalt juurdepääsetavad.

3.2.2.2. Kui maapinnalt juurdepääsmatutelt õhusõiduki ustelt eemaldatakse juurdepääsu abivahendid, tuleb need paigutada õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu.

▼B

3.2.2.3. Kui välisuksed on lukustatud, peavad neid saama avada üksnes isikud, kellel on selleks tööalane vajadus.

3.2.2.4. Kui välisuksed on järelevalve all, peab järelevalve tagama õhusõidukile loata juurdepääsu viivitamata avastamise.

3.2.2.5. Muus kui kriitilises osas asuva suletud välisustega õhusõiduki kaitsele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

LIIDE 3-A

ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE

Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni eraldi otsuses.

▼M19

LIIDE 3-B

ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS

KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA -TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

Õhusõidukite julgestusega seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja -territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist, ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

Ameerika Ühendriigid

Vagari lennujaam Fääri saartel

Kangerlussuaqi lennujaam Gröönimaal

Guernesey

Jersey

Mani saar

Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt ELi üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.

Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

▼B

4. REISIJAD JA KÄSIPAGAS

4.0. ÜLDSÄTTED

4.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.

4.0.2. Liites 4-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks reisijate ja käsipagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.

4.0.3. Sellisest liikmesriigist saabuvad reisijad ja nende käsipagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 4-B loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi.

▼M2

4.0.4. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „vedelikud, aerosoolid ja geelid” — pastad, kosmeetilised vedelikud, vedelad/kuivad segud ja survestatud mahutite sisu, nt hambapasta, juuksegeel, joogid, supid, siirupid, parfüümid, habemeajamisvaht ja muud samalaadse konsistentsiga esemed; b) „avamist tuvastada võimaldav kott” — kott, mis vastab Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni soovitatud julgestuskontrollisuunistele; ▼M14 c) „vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seade” — seade, mille abil on võimalik avastada ohtlikke materjale ja mis vastavad komisjoni otsuse K(2010) 774 lisa punkti 12.7 sätetele.

▼M19

4.0.5. Käesolevas peatükis leiduvad viited kolmandatele riikidele ja vajaduse korral eraldi komisjoni otsusele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist.

▼B

4.1. REISIJATE JA KÄSIPAGASI LÄBIVAATUS

4.1.1. Reisijate läbivaatus

▼M8

4.1.1.1. Mantlid ja pintsakud võetakse enne läbivaatust seljast ning vaadatakse läbi käsipagasina. Läbivaatuse teostaja võib reisijalt vajaduse korral nõuda täiendavat esemete eemaldamist.

▼M18

4.1.1.2. Reisijad vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil: a) käsitsi läbivaatus; b) metallidetektorväravate (WTMD) läbimine; c) pommikoerad (EDD); d) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; e) turvaskannerid, mis ei kasuta ioniseerivat kiirgust; f) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD). Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas reisija kannab keelatud esemeid või mitte, keelatakse reisijal juurdepääs julgestuspiirangualale või ta vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.

▼B

4.1.1.3. Käsitsi läbivaatuse korral tehakse seda viisil, mis mõistlikkuse piires tagab, et isikul ei ole kaasas keelatud esemeid.

4.1.1.4. Kui metallidetektorväravad annavad häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha.

4.1.1.5. Käsi-metallidetektorit võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. See ei asenda käsitsi läbivaatust.

4.1.1.6. Kui õhusõiduki salongi lubatakse viia elusloom, vaadatakse see läbi kas reisija või käsipagasina.

4.1.1.7. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada reisijate kategooriad, kellele kohaldatakse eriläbivaatust või keda võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse komisjoni.

4.1.1.8. Reisijate läbivaatusele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼M18

4.1.1.9. Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.

▼M8

4.1.1.10. Kui reisijate läbivaatuseks kasutatakse punkti 12.11.1 teise lõigu kohast turvaskannerit koos kujutist analüüsiva töötajaga, täidetakse järgmised miinimumtingimused: a) turvaskannerid ei säilita, kopeeri, prindi ega taasta kujutisi. Läbivaatuse käigus loodud kujutist võib siiski säilitada niikaua aega, kui kujutist analüüsival töötajal kulub selle analüüsimiseks, ning see kustutatakse niipea, kui reisija on läbivaatuse läbinud. Volitusteta juurdepääs kujutisele ja selle volitusteta kasutamine on keelatud ning võetakse meetmeid selle ärahoidmiseks; b) kujutist analüüsiv töötaja asub eraldi kohas, nii et ta ei näe läbivaadatavat reisijat; c) mis tahes tehnilisi seadmeid, mis võimaldavad kujutiste säilitamist, kopeerimist või pildistamist või muul moel jäädvustamist, ei lubata kujutise analüüsimiseks ettenähtud eraldi kohta; d) kujutist ei seostata läbivaadatavat isikut puudutava mis tahes teabega ning tema identiteet jääb anonüümseks; e) reisija võib paluda, et tema keha kujutist analüüsiks töötaja, kes on tema soovitud soost; f) kujutis muudetakse hägusaks või uduseks, et reisija nägu ei oleks võimalik identifitseerida. Punkte a, ja d kohaldatakse ka ohtlike esemete automaatse avastamise funktsiooniga turvaskannerite puhul. Reisijatel on õigus keelduda turvaskanneriga läbivaatusest. Sel juhul kasutatakse reisijate läbivaatuseks alternatiivset läbivaatusmeetodit, mis hõlmab vähemalt käsitsi läbivaatust kooskõlas komisjoni otsuse K(2010) 774 liitega 4-A. Kui turvaskanner annab häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha. Enne kui reisija vaadatakse läbi turvaskanneriga, teavitatakse teda kasutatavast tehnoloogiast, selle kasutamistingimustest ning võimalusest keelduda turvaskanneriga läbivaatusest.

▼M12

4.1.1.11. Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet koos käsimetallidetektoriga võib kasutada üksnes juhul, kui läbivaatuse teostaja peab isiku teatava osa käsitsi läbivaatust ebatõhusaks ja/või soovimatuks.

▼B

4.1.2. Käsipagasi läbivaatus

4.1.2.1. Sülearvutid ja muud suured elektriseadmed võetakse käsipagasist enne läbivaatust välja ja vaadatakse läbi eraldi.

▼M14

4.1.2.2. Enne julgestuspiirangu alale lubamist vaatab iga lennujaama asjakohane üksus läbi vähemalt sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on saadud lennujaamast või õhusõiduki pardalt ja suletud avamist tuvastada võimaldavasse kotti, milles on nähtaval kohal piisav tõend selle kohta, et asjaomane vedelik, aerosool või geel on ostetud lennujaama lennualalt või õhusõiduki pardalt, samuti sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on ette nähtud kasutamiseks reisi jooksul ja vajalikud kas meditsiinilisel näidustusel või eridieedi jaoks, sealhulgas imikutoit. Vedelikud, aerosoolid ja geelid võetakse enne läbivaatust käsipagasist välja ja vaadatakse teistest käsipagasi hulgas olevatest esemetest eraldi läbi, välja arvatud juhul, kui käsipagasi läbivaatuseks kasutatavate seadmetega on võimalik läbi vaadata mitu suletud vedeliku-, aerosooli- ja geelipakendit pagasi sees. Kui vedelikud, aerosoolid ja geelid on käsipagasist välja võetud, esitab reisija: a) kõik vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis asuvad kuni 100-milliliitrises või samaväärse mahutavusega üksikpakendis, läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud, ning b) kõik muud vedelikud, aerosoolid ja geelid, kaasa arvatud avamist tuvastada võimaldavasse kotti suletud vedelikud, aerosoolid ja geelid. Asjaomased asutused, lennuettevõtjad ja lennujaama käitajad annavad reisijatele asjakohast teavet vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatuse kohta asjaomases lennujaamas.

▼M18

4.1.2.3. Käsipagas vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil: a) käsitsi läbivaatus; b) läbivalgustusseade; c) lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; d) pommikoerad (EDD) koos punkti a kohaldamisega; e) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas käsipagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.

▼B

4.1.2.4. Käsipagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas selle sisu käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid.

4.1.2.5. Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamise korral vaatleb läbivaatuse teostaja iga kujutist.

4.1.2.6. Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel lahendatakse kõik häired läbivaatuse teostajat rahuldavalt, tagamaks mõistlikkuse piires, et julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale ei viida keelatud esemeid.

4.1.2.7. Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel võetakse pagasist välja esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida käsipagasi sisu. Kott vaadatakse uuesti läbi ja ese vaadatakse käsipagasina eraldi läbi.

4.1.2.8. Kõik kotid, milles tuvastatakse suur elektriseade, vaadatakse ilma kõnealuse seadmeta uuesti läbi ja elektriseade vaadatakse eraldi läbi.

4.1.2.9. Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.

4.1.2.10. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada käsipagasi kategooriad, millele kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse komisjoni.

▼M17

4.1.2.11. Isikud, kes teostavad käsipagasi läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul virtuaalkujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist virtuaalkujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui virtuaalkujutiste analüüs on pidev. Käsipagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituste korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise.

▼B

4.1.2.12. Käsipagasi läbivaatusele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼M14

4.1.3. Vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatus

4.1.3.1. Reisijatel kaasas oleva vedeliku, aerosooli ja geeli võib vabastada enne julgestuspiirangu alale lubamist vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega läbivaatusest järgmistel juhtudel: a) see asub kuni 100-milliliitrises või samaväärse mahutavusega üksikpakendis, läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud või b) see on suletud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavasse kotti ja ostetud sama lennujaama lennualalt; c) see on pärit mõnest teisest ELi lennujaamast või mõne teise ELi lennuettevõtja õhusõiduki pardalt ja pakitud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavasse kotti ning enne asjaomase lennujaama julgestuspiirangualalt väljaviimist uuesti suletud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavasse kotti; d) see on asjaomase lennujaama lennualal vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega läbi vaadatud ning seejärel suletud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavatesse kotti. Punktides c ja d osutatud erandid kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2015.

4.1.3.2. Punkti 4.1.3.1 alapunktides b–d osutatud spetsiaalne avamist tuvastada võimaldav kott vastab järgmistele nõuetele: a) see on selgelt äratuntav kui asjaomases lennujaamas kasutatav avamist tuvastada võimaldav kott; b) kotis on nähtaval kohal tõend selle kohta, et asjaomane vedelik, aerosool või geel on eelneva kolme tunni jooksul samast lennujaamast ostetud või samas lennujaamas uuesti suletud; c) koti suhtes kohaldatakse lisasätteid, mis on kindlaks määratud komisjoni eraldi otsuses.

4.1.3.3. Vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼B

4.2. REISIJATE JA KÄSIPAGASI KAITSE

Reisijate ja käsipagasi kaitsele kohaldatakse komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

4.3. POTENTSIAALSET OHTU KUJUTAVAD REISIJAD

4.3.1. Asjaomane asutus teavitab lennuettevõtjat kirjalikult ette kavast saata tema õhusõiduki pardale potentsiaalselt ohtlik reisija.

4.3.2. Teates märgitakse järgmised andmed: a) isiku identiteet ja sugu ja b) transportimise põhjus ja c) saatjate kasutamise korral nende nimed ja ametinimetused ja d) asjaomase asutuse riskianalüüs, sealhulgas saatjate kasutamise või kasutamata jätmise põhjused, ja e) vajaduse korral esialgne istekohtade plaan ja f) olemasolevate reisidokumentide laad. Lennuettevõtja teeb kõnealuse teabe enne reisijate pardaleminekut õhusõiduki kaptenile kättesaadavaks.

4.3.3. Asjaomane asutus tagab, et seaduslikult kinnipeetud isikutel on alati saatja.

4.4. KEELATUD ESEMED

4.4.1. Reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale liites 4-C loetletud esemeid.

4.4.2. Erandi punktist 4.4.1 võib teha tingimusel, et: a) pädev asutus on andnud nõusoleku eseme kaasaviimiseks ja b) lennuettevõtjat on teavitatud reisijast ja esemest, mille ta kaasa võtab, enne reisijate minekut õhusõiduki pardale, ja c) järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju. Kõnealused esemed paigutatakse õhusõiduki pardal turvalisse kohta.

4.4.3. Lennuettevõtja tagab, et reisijaid teavitatakse liites 4-C loetletud keelatud esemetest enne lennule registreerimist.

LIIDE 4-A

KÄSITSI LÄBIVAATUSE NÕUDED

Käsitsi läbivaatuse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni eraldi otsuses.

▼M19

LIIDE 4-B

REISIJAD JA KÄSIPAGAS

KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA -TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

Reisijate ja käsipagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja -territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist, ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana.

Ameerika Ühendriigid

Vagari lennujaam Fääri saartel

Kangerlussuaqi lennujaam Gröönimaal

Guernesey

Jersey

Mani saar

Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt ELi üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.

Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

▼B

LIIDE 4-C

REISIJAD JA KÄSIPAGAS

KEELATUD ESEMED

Ilma et see piiraks kehtivate ohutuseeskirjade kohaldamist, ei ole reisijatel lubatud viia julgestuspiirangualadele ja õhusõiduki pardale järgmisi esemeid:

a) püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed — seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehade tulistamise teel, sealhulgas: — iga liiki tulirelvad, näiteks püstolid, revolvrid, vintpüssid, haavlipüssid; — mängupüssid, tulirelvade mulaažid ja jäljendatud tulirelvad, mida on võimalik ekslikult pidada pärisrelvadeks; — tulirelvade koostisosad, välja arvatud teleskoopsihikud; — suruõhu- ja CO2-püssid, näiteks püstolid, õhupüssid, vintpüssid ning vedrupüssid ja -püstolid; — raketipüstolid ja stardipüstolid; — vibud, ammud ja nooled; — harpuun- ja allveepüssid; — kadad ja katapuldid;

b) uimastusvahendid — seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas: — elektrišokivahendid, näiteks elektripüstolid, elektrišoki noolepüstolid ja elektrinuiad; — vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks; — tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained, näiteks ärritavad gaasid, pipragaasid, pisargaasid, happegaasid ja loomatõrjevahendid;

c) terava otsa või terava servaga esemed — terava otsa või terava servaga esemed, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks, sealhulgas: — raiumiseks mõeldud esemed, näiteks kirved ja lihunikunoad; — jääkirved, -kirkad ja -noad; — žiletiterad; — kartonginoad; — noad pikema teraga kui 6 cm; — käärid pikema teraga kui 6 cm mõõdetuna alates ühenduspunktist; — terava otsa või terava servaga võitlusspordivarustus; — mõõgad ja saablid;

d) tööriistad — tööriistad, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas: — raudkangid; — puurid/trellid ja nende osad, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektritrellid; — tööriistad pikema tera või varrega kui 6 cm, mida saab kasutada relvana, näiteks kruvikeerajad ja peitlid; — saed, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektrisaed; — leeklambid; — naela- ja needipüstolid;

e) nürid instrumendid — esemed, millega lüües on võimalik tekitada tõsine vigastus, sealhulgas: — pesapalli ja pehmepalli (softball) kurikad; — kurikad ja nuiad, näiteks kumminuiad; — võitlusspordivarustus;

f) lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised — lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas: — laskemoon; — sütikud; — detonaatorid ja süütenöörid; — lõhkeseadeldiste mulaažid või jäljendatud lõhkeseadeldised; — miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon; — ilutulestik ja muu pürotehnika; — suitsupadrunid ja suitsupommid; — dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained.

▼M14 —————

▼B

5. REGISTREERITUD PAGAS

5.0. ÜLDSÄTTED

5.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.0.2. Liites 5-A on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks registreeritud pagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.

5.0.3. Sellisest liikmesriigist saabuv registreeritud pagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 5-A loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et see registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi.

5.0.4. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist.

▼M19

5.0.5. Käesolevas peatükis leiduvad viited kolmandatele riikidele ja vajaduse korral eraldi komisjoni otsusele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist.

▼B

5.1. REGISTREERITUD PAGASI LÄBIVAATUS

5.1.1. Registreeritud pagasi läbivaatusel kasutatakse eraldi või koos järgmisi meetodeid ja seadmeid: a) käsitsi läbivaatus või b) läbivalgustusseade või c) lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade või d) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade ▼M3 e) pommikoerad. ▼B Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas registreeritud pagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda läbi või vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.

5.1.2. Registreeritud pagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas kogu selle sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid.

5.1.3. Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel vaadatakse esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida pagasi sisu, läbi muu läbivaatusmeetodi abil.

5.1.4. Läbivaatus lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil hõlmab pagasi seest ja väljast ning selle sisult võetud proovide analüüsimist. Sisu võib ka käsitsi läbi vaadata.

5.1.5. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada registreeritud pagasi kategooriad, millele kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.

5.1.6. Registreeritud pagasi läbivaatusele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼M17

5.1.7. Isikud, kes teostavad registreeritud pagasi läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul virtuaalkujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist virtuaalkujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui virtuaalkujutiste analüüs on pidev. Registreeritud pagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituste korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise.

▼B

5.2. REGISTREERITUD PAGASI KAITSE

5.2.1. Reisijatele ei tohi võimaldada juurdepääsu läbivaadatud registreeritud pagasile, välja arvatud juhul, kui see on nende endi pagas ja neid jälgitakse, tagamaks et: a) registreeritud pagasisse ei panda liites 5-B loetletud keelatud esemeid või b) registreeritud pagasist ei eemaldata liites 4-C loetletud keelatud esemeid ega viida julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale.

5.2.2. Registreeritud pagas, mis ei ole loata juurdepääsu eest kaitstud, vaadatakse uuesti läbi.

5.2.3. Registreeritud pagasi kaitsele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

5.3. PAGASI VASTAVUSE KONTROLL

5.3.1. Registreeritud pagasi identifitseerimine

5.3.1.1. Lennuettevõtja tagab pardalemineku ajal, et reisija esitab kehtiva pardakaardi või sellega samaväärse dokumendi, mis vastab tema registreeritud pagasile.

5.3.1.2. Lennuettevõtja tagab, et kasutusel on menetlus selliste reisijate registreeritud pagasi identifitseerimiseks, kes ei läinud pardale või lahkusid pardalt enne õhusõiduki väljumist.

5.3.1.3. Kui reisija ei ole õhusõiduki pardal, käsitatakse tema pardakaardile või samaväärsele dokumendile vastavat registreeritud pagasit saatjata pagasina.

5.3.1.4. Lennuettevõtja tagab, et iga saatjata pagasiühik on selgelt identifitseeritav lennutranspordi jaoks lubatud pagasina.

5.3.2. Reisijast mitteolenevad tegurid

5.3.2.1. Enne pagasi laadimist õhusõidukisse registreeritakse pagasi saatjata pagasiks muutumise põhjused, välja arvatud punktis 5.3.3 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamisel.

5.3.2.2. Üksikasjalikud lisasätted reisijast mitteolenevate tegurite kohta on sätestatud komisjoni eraldi otsuses.

5.3.3. Saatjata pagasi puhul kohased julgestuskontrolli meetmed

5.3.3.1. Punktiga 5.3.2 hõlmamata saatjata registreeritud pagas vaadatakse läbi ühe punktis 5.1.1 sätestatud meetodi abil ning kohaldades vajaduse korral komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼M9

5.3.3.2. Registreeritud pagas, mis muutub saatjata pagasiks muudel kui punktis 5.3.2 nimetatud põhjustel, eemaldatakse õhusõidukist ja vaadatakse enne selle uuesti pealelaadimist veel kord läbi.

▼B

5.3.3.3. Üksikasjalikud lisasätted saatjata registreeritud pagasi puhul kohaste julgestuskontrolli meetodite kohta on sätestatud komisjoni eraldi otsuses.

5.4. KEELATUD ESEMED

5.4.1. Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla liites 5-B loetletud esemeid.

5.4.2. Erandi punktist 5.4.1 võib teha tingimusel, et: a) pädev asutus kohaldab riiklikke eeskirju, mis annavad loa eseme kaasaviimiseks, ja b) järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju.

5.4.3. Reisijaid teavitatakse liites 5-B loetletud keelatud esemetest enne lennule registreerimist.

▼M19

LIIDE 5-A

REGISTREERITUD PAGAS

KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA -TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

Registreeritud pagasiga seoses tunnustatakse järgmiseid kolmandaid riike ning muid riike ja -territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist, ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana.

Ameerika Ühendriigid

Vagari lennujaam Fääri saartel

Kangerlussuaqi lennujaam Gröönimaal

Guernesey

Jersey

Mani saar

Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt ELi üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.

Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

▼B

LIIDE 5-B

REGISTREERITUD PAGAS

KEELATUD ESEMED

Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla järgmisi esemeid:

lõhke- ja süüteained ning lõhke - ja süüteseadeldised –

lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:

— laskemoon;

— sütikud;

— detonaatorid ja süütenöörid;

— miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon;

— ilutulestik ja muu pürotehnika;

— suitsupadrunid ja suitsupommid;

— dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained.

6. KAUP JA POST

6.0. ÜLDSÄTTED

6.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab käesolevas peatükis määratletud ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus.

▼M9

6.0.2. Kauba- ja postisaadetistes käsitatakse keelatud esemena järgmisi esemeid: — komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldised, mida ei veeta vastavalt kohaldatavatele ohutuseeskirjadele.

▼M9 —————

▼M19

6.0.3. Käesolevas peatükis leiduvad viited kolmandatele riikidele ja vajaduse korral eraldi komisjoni otsusele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu VI jaotist.

▼B

6.1. JULGESTUSKONTROLLI MEETMED – ÜLDSÄTTED

6.1.1. Kokkuleppeline esindaja vaatab kogu kauba ja posti enne õhusõidukisse laadimist läbi, välja arvatud juhul, kui: a) kokkuleppeline esindaja on kohaldanud saadetisele nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või b) tuntud saatja on kohaldanud saadetisele nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või c) kõnealuse saadetise suhtes on nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid kohaldanud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja ning saadetis on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni pealelaadimiseni ja seda ei veeta reisilennukil, või d) saadetis on läbivaatusest vabastatud ning on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates hetkest, kui sellest sai identifitseeritav lennukaup või identifitseeritav lennupost, kuni pealelaadimiseni.

▼M6

6.1.2. Kui on põhjust uskuda, et saadetis, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on rikutud või et seda ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaatab kokkuleppeline esindaja selle enne õhusõidukisse laadimist uuesti läbi. Saadetisi, millel on selgeid märkimisväärseid märke rikkumisest või mis on muud moodi kahtlased, käideldakse kõrge ohutasemega kauba või postina vastavalt punktile 6.7.

▼B

6.1.3. Isik, kes pääseb saatjata juurde identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, peab olema edukalt läbinud kas taustakontrolli või töölevõtmise-eelse kontrolli vastavalt punktile 11.1.

6.2. LÄBIVAATUS

6.2.1. Läbivaatus

6.2.1. Kauba või posti läbivaatusel: a) kasutatakse vahendit või meetodit, mille abil on saadetise laadi arvesse võttes kõige tõenäolisem avastada keelatud esemeid, ja b) kasutatav vahend või meetod peab vastama standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid.

6.2.2. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda mõistlikkuse piires kindlaks teha, et saadetis ei sisalda keelatud esemeid, ei lubata saadetist läbi või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.

6.2.3. Kauba ja posti läbivaatusele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼M17

6.2.1.4. Isikud, kes teostavad kauba läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul virtuaalkujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist virtuaalkujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui virtuaalkujutiste analüüs on pidev.

▼M18

6.2.1.5. Kaup ja post vaadatakse kooskõlas liitega 6-J läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil: a) käsitsi läbivaatus; b) läbivalgustusseade; c) lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; d) pommikoerad (EDD); e) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; f) visuaalne kontroll; g) metallidetektor (MDE). Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas kaup või post sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.

6.2.1.6. Järgmisi vahendeid ja meetodeid võib kasutada üksnes juhul, kui saadetise laadi tõttu ei ole võimalik kasutada muid punktis 6.2.1.5 täpsustatud vahendeid ja meetodeid: muud asjakohased julgestuskontrolli meetmed, kui pädev asutus on andnud selleks loa ja sellest on teatatud komisjonile.

▼B

6.2.2. Läbivaatusest vabastamine

Läbivaatusest vabastamise nõuded on sätestatud komisjoni eraldi otsuses.

6.3. KOKKULEPPELISED ESINDAJAD

6.3.1. Kokkuleppelise esindaja tunnustamine

6.3.1.1. Kokkuleppelise esindaja tunnustab pädev asutus. Kokkuleppelise esindaja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline. Iga üksus, kes kohaldab punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmeid, peab olema tunnustatud kokkuleppelise esindajana. Kõnealune nõue hõlmab kolmandatest isikutest logistikateenuse osutajaid, kes vastutavad integreeritud lao- ja transporditeenuste eest, lennuettevõtjaid ja käitlusteenuse osutajaid. Kokkuleppeline esindaja võib sõlmida alltöövõtulepingu: a) punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise kokkuleppelise esindajaga; b) punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ja kui need meetmed on kaetud kokkuleppelise esindaja või lennujaama julgestusprogrammiga; c) punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse mujal kui kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ning kui pädev asutus on asjaomase üksuse vastavate teenuste pakkujana sertifitseerinud või tunnustanud ning nimekirja kandnud; ja d) saadetiste kaitse ning transpordi jaoks punkti 6.6 nõuetele vastava veoettevõtjaga.

6.3.1.2. Iga liikmesriigi pädev asutus määrab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks vastutusalad järgmise kokkuleppeliste esindajate tunnustamise korra rakendamiseks. a) Taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asuvad taotlusega hõlmatud tegevuskohad. Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida kokkuleppeline esindaja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas esindaja ise kontrollib kõnealuste meetodite ja menetluste järgimist. Lennuettevõtja julgestusprogrammi, milles kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennuettevõtja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid, käsitatakse kokkuleppelise esindaja julgestusprogrammi käsitleva nõude täitmisena. Taotleja peab esitama ka liite 6-A dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – kokkuleppeline esindaja”. Sellele deklaratsioonile kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või julgestuse eest vastutav isik. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus. ▼M19 b) Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 ( 8 ) artiklile 14n taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see toimus vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist kokkuleppelise esindajana, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud nõuete puhul. Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat ja tolliameti asjakohase hindamise tulemused on kättesaadavad edasiseks kontrollimiseks. ▼B c) Kui pädev asutus jääb punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, tagab ta esindaja kohta vajalike andmete sisestamise ►M17 liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi ◄ hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus. Kui pädev asutus ei jää punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, teatatakse selle põhjustest viivitamata kokkuleppelise esindajana tunnustamist taotlevale üksusele. Kui lennuettevõtja julgestusprogrammis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennuettevõtja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid, võib lennuettevõtjat käsitada punktide a ja b nõudeid täitvana kõigis programmis nimetatud tegevuskohtades. Lennuettevõtja julgestusprogrammis nimetatud tegevuskohtade kohapealne kontroll tehakse hiljemalt kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Kui kokkuleppeline esindaja on tunnustatud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2320/2002 või komisjoni määrusele (EÜ) nr 820/2008 ja komisjoni otsusele K(2008) 4333, võib teda määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohaldamisel käsitada kokkuleppelise esindajana kõigis tegevuskohtades, kus on tehtud kohapealne kontroll. d) Kokkuleppelist esindajat ei loeta tunnustatuks enne, kui tema andmed on kantud ►M17 liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi ◄ .

6.3.1.3. Kokkuleppeline esindaja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab esitatud julgestusprogrammi rakendamise eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud punkti 11.1 kohase taustakontrolli.

6.3.1.4. Kokkuleppelise esindaja korduv kontrollimine tehakse kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas kokkuleppeline esindaja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Kohapealse inspekteerimisena võib käsitada kontrolli, mida pädev asutus teostab kokkuleppelise esindaja valdustes vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et see hõlmab kõiki tunnustamiseks vajalikke nõudeid. Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 14n kokkuleppelise esindaja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud nõuete puhul

▼M19

6.3.1.5. Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et kokkuleppeline esindaja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele, tunnistab ta kokkuleppelise esindaja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades) kehtetuks. Kui üksusel ei ole enam määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktides b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaati või kui see on kõnealuse määruse artikli 14k nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et veenduda kokkuleppelise esindaja vastavuses määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele. Üksus teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktides b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadiga. Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning igal juhul 24 tunni jooksul tagab pädev asutus, et endise kokkuleppelise esindaja staatuse muutumise kohta tehakse märge ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis.

▼B

6.3.1.6. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on punkti 6.3 kohaselt tunnustatud kokkuleppeline esindaja tunnustatud kõigis liikmesriikides.

6.3.1.7. Punkti 6.3.1 nõudeid, välja arvatud punkti 6.3.1.2 alapunkti d nõue, ei kohaldata, kui pädev asutus ise kinnitatakse kokkuleppeliseks esindajaks.

▼M19

6.3.1.8. Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu kokkuleppelise esindaja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktides b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi omamise seisukohalt. See teave hõlmab uute kokkuleppeliste esindajate tunnustamist, kokkuleppelise esindaja staatuse kehtetuks tunnistamist, sertifikaatide pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist. Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad hiljemalt 1. märtsiks 2015 kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad.

▼B

6.3.2. Kokkuleppelise esindaja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

6.3.2.1. Saadetist vastu võttes teeb kokkuleppeline esindaja kindlaks, kas üksus, kellelt ta saadetise saab, on kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja, esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja või mitte ükski eespool nimetatutest.

6.3.2.2. Saadetist kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale kättetoimetav isik esitab isikutunnistuse, passi, juhiloa või muu dokumendi, millel on tema foto ja mille on väljastanud või mida tunnustab riigi ametiasutus. Seda tunnistust või dokumenti kasutatakse saadetist kättetoimetava isiku tuvastamiseks.

▼M19

6.3.2.3. Kokkuleppeline esindaja tagab, et saadetised, mille suhtes ei ole eelnevalt kõiki nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid kohaldatud: a) vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2 või b) lubatakse kokkuleppelise esindaja ainuvastutusel ladustada kui saadetis, mis ei ole enne valimist identifitseeritav õhusõidukil vedamiseks lubatud saadetisena, ja see valitakse autonoomselt ilma kauba saatja või mis tahes muu isiku või üksuse (välja arvatud kokkuleppelise esindaja määratud ja vastava koolituse läbinud isik või üksus) sekkumiseta. Punkti b võib kohaldada ainult juhul, kui kauba saatja ei ole eelnevalt teadlik sellest, et saadetist transporditakse lennukiga.

▼M17

6.3.2.4. Pärast käesoleva määruse punktides 6.3.2.1–6.3.2.3 ja komisjoni otsuse 2010/774/EL punktis 6.3 osutatud julgestuskontrollimeetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et: a) saatjata juurdepääs kõnealustele saadetistele on ainult volitatud isikutel ning b) kõnealused saadetised on loata juurdepääsu eest kaitstud seni, kuni need antakse üle teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale. Julgestuspiiranguala kriitilises osas asuvad kauba- ja postisaadetised loetakse loata juurdepääsu eest kaitstuks. Lennuvälja muudes osades kui julgestuspiiranguala kriitilises osas asuvad kauba- ja postisaadetised tuleb paigutada kokkuleppelise esindaja tegevuskoha sellistesse osadesse, mille suhtes kohaldatakse juurdepääsukontrolli meetmeid, või kui asjaomased kauba- ja postisaadetised asuvad väljaspool eespool nimetatud tegevuskoha osi, kohaldatakse kõnealuste kauba- ja postisaadetiste suhtes järgmist: — need on füüsiliselt kaitstud viisil, mis takistab keelatud esemete lisamist, või — neid ei jäeta järelevalveta ning neile pääsevad juurde üksnes kauba õhusõidukisse laadimise eest vastutavad isikud.

▼B

6.3.2.5. Pärast käesoleva määruse punktides 6.3.2.1–6.3.2.4 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et lennuettevõtjale või teisele kokkuleppelisele esindajale edastatavale saadetisele oleks lisatud vajalik elektrooniline või kirjalik dokument kas lennusaatelehe või eraldi deklaratsiooni kujul.

▼M9

6.3.2.6. Dokument peab olema pädeva asutuse kontrolliks kättesaadav mis tahes punktis enne saadetise laadimist õhusõidukisse ja pärast seda lennu vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem, ning sisaldama järgmist teavet: a) pädeva asutuse poolt kokkuleppelisele esindajale antud kordumatu tähtnumbriline tunnus; b) saadetise kordumatu tunnus, näiteks (ettevõtjasisese või koond-) lennusaatelehe number; c) saadetise sisu, v.a komisjoni 13. aprilli 2010. aasta otsuse K(2010) 774 final ( 9 ) punkti 6.2.3 alapunktides d ja e loetletud saadetiste puhul; d) saadetise julgestusstaatus, milles on märgitud: — „SPX” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks, või — „SCO” – turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks, või — „SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge ohutasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele; ▼M19 e) julgestusstaatuse määramise põhjus, milles on märgitud: — KC — saadud tuntud saatjalt või — AC — saadud esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt või — RA — kokkuleppelise esindaja valitud või — kasutatud läbivaatusvahend või -meetod või — saadetise läbivaatusest vabastamise põhjused; ▼M9 f) julgestusstaatuse määranud isiku nimi või sellega samaväärsed tunnusandmed ning määramise kuupäev ja kellaaeg; g) saadetisele teise kokkuleppelise esindaja määratud julgestusstaatuse aktsepteerinud kokkuleppelisele esindajale pädeva asutuse poolt antud kordumatu tunnus. Saadetisi teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale üleandev kokkuleppeline esindaja võib otsustada edastada üksnes alapunktides a kuni e ja alapunktis g nõutava teabe ning säilitada alapunktis f nõutav teave lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.

▼M9

6.3.2.7. Koondsaadetiste puhul loetakse punktide 6.3.2.5 ja 6.3.2.6 nõuded täidetuks järgmistel juhtudel: a) koondsaadetisega tegelev kokkuleppeline esindaja säilitab punkti 6.3.2.6 alapunktides a–g nõutava teabe iga konkreetse saadetise kohta lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem, ning b) koondsaadetisega kaasas olevad dokumendid sisaldavad koondsaadetisega tegeleva kokkuleppelise esindaja tähtnumbrilist tunnust, koondsaadetise kordumatut tunnust ja selle julgestusstaatust. Alapunkti a nõuded ei kehti selliste koondsaadetiste kohta, mis vastavalt C(2010) 774 punkti 6.2.3 alapunktidele d ja e vaadatakse alati läbi või mis on alati läbivaatusest vabastatud, tingimusel et kokkuleppeline esindaja annab koondsaadetisele kordumatu tunnuse, näitab ära selle julgestusstaatuse ning esitab ainsa põhjenduse konkreetse julgestusstaatuse määramise kohta.

▼B

6.3.2.8. Võttes vastu saadetise, mille suhtes ei ole kõiki nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid eelnevalt kohaldatud, võib kokkuleppeline esindaja otsustada mitte kohaldada punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmeid, vaid anda saadetis kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamise tagamiseks üle teisele kokkuleppelisele esindajale. Kokkuleppelise esindaja kohaldatavatele julgestuskontrolli meetmetele kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.

▼M17

6.3.2.9. Kokkuleppeline esindaja tagab, et kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad isikud võetakse tööle ja neid koolitatakse vastavalt peatüki 11 nõuetele ja kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes kohaldatakse julgestuskontrollimeetmeid, võetakse tööle ja tagatakse nende julgestusvalmidusalane koolitus vastavalt peatüki 11 nõuetele.

▼B

6.4. TUNTUD SAATJAD

6.4.1. Tuntud saatja tunnustamine

6.4.1.1. Tuntud saatja tunnustab pädev asutus. Tuntud saatja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline.

▼M19

6.4.1.2. Iga liikmesriigi pädev asutus määrab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks vastutusalad järgmise tuntud saatjate tunnustamise korra rakendamiseks: a) taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asub tema tegevuskoht. Taotlejale antakse liite 6-B dokument „Suunised tuntud saatjatele” ja liite 6-C dokument „Tuntud saatjate valideerimisel kasutatav kontrollkaart”; b) pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija kontrollib kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Selleks et hinnata taotleja vastavust eespool nimetatud nõuetele, kasutab pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija liites 6-C esitatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatavat kontrollkaarti. Kõnealune kontrollkaart sisaldab kohustuste deklaratsiooni, mille allkirjastab kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik. Pärast valideerimisel kasutatud kontrollkaardi täitmist käideldakse selles sisalduvat teavet piiratud juurdepääsuga teabena. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele; c) kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 14n taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see toimus vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist tuntud saatjana. Sellistel juhtudel peab taotleja esitama liites 6-C esitatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatava kontrollkaardi 1. osas nõutava teabe ja saatma selle pädevale asutusele koos kohustuste deklaratsiooniga, millele kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik. Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat ja tolliameti asjakohane hindamine on kättesaadav edasiseks kontrollimiseks. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele; d) kui pädev asutus jääb rahule teabega, mis on vastavalt vajadusele esitatud kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, tagab ta saatja kohta vajalike andmete sisestamise ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus. Kui pädev asutus ei jää rahule teabega, mis on vastavalt vajadusele esitatud kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, teatatakse selle põhjustest viivitamata tuntud saatjana tunnustust taotlevale üksusele; e) tuntud saatjat ei käsitata tunnustatuna enne, kui tema andmed on kantud ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.

▼B

6.4.1.3. Tuntud saatja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ja nende rakendamise järelevalve eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud taustakontrolli.

6.4.1.4. Tuntud saatja korduv kontrollimine tehakse kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas tuntud saatja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Kohapealse inspekteerimisena võib käsitada kontrolli, mida pädev asutus teostab tuntud saatja valdustes vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et see hõlmab kõiki liite 6-C kontrollnimekirjas nimetatud alasid. Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 14n tuntud saatja asukohas tehtud kohapealset kontrolli.

▼M19

6.4.1.5. Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et tuntud saatja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele, tunnistab ta tuntud saatja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades) kehtetuks. Kui üksusel ei ole enam määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktides b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaati või kui see on kõnealuse määruse artikli 14k nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et veenduda tuntud saatja vastavuses määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele. Üksus teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktides b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadiga. Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning igal juhul 24 tunni jooksul tagab pädev asutus, et endise tuntud saatja staatuse muutumise kohta tehakse märge ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis.

▼B

6.4.1.6. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on punkti 6.4 kohaselt kinnitatud tuntud saatja tunnustatud kõigis liikmesriikides. Punkti 6.4.1.2 alapunkti d kohaselt tunnustatud tuntud saatjale kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse punktis 6.4 sätestatud lisasätteid.

▼M19

6.4.1.7. Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu tuntud saatja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktides b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi omamise seisukohalt. See teave hõlmab uute tuntud saatjate tunnustamist, tuntud saatja staatuse kehtetuks tunnistamist, sertifikaatide pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist. Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad hiljemalt 1. märtsiks 2015 kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad.

▼B

6.4.2. Tuntud saatja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

6.4.2.1. Tuntud saatja tagab, et: a) tegevuskoha või valduste julgestus on piisav selleks, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa ja identifitseeritavat lennuposti loata juurdepääsu eest, ja ▼M17 b) kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad isikud võetakse tööle ja neid koolitatakse vastavalt peatüki 11 nõuetele ning kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, võetakse tööle ja tagatakse nende julgestusvalmidusalane koolitus vastavalt peatüki 11 nõuetele, ja ▼B c) identifitseeritav lennukaup ja identifitseeritav lennupost on vastavalt vajadusele kas tootmise, pakendamise, ladustamise ja/või transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu või avamise eest. Kui kõnealuseid julgestuskontrolli meetmeid ei ole saadetise suhtes mis tahes põhjusel kohaldatud või kui saadetist ei ole saatnud tuntud saatja enda nimel, peab tuntud saatja selle kokkuleppelise esindaja jaoks selgelt ära märkima, et saaks kohaldada punkti 6.3.2.3.

6.4.2.2. Tuntud saatja peab olema nõus sellega, et saadetised, mille suhtes ei ole kohaldatud asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid, vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2.1.

6.5. ESINDAJA TEENUSEID KASUTAVAD KAUBASAATJAD

6.5.1. Esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja määrab kokkuleppeline esindaja.

6.5.2. Esindaja teenuseid kasutavaks kaubasaatjaks määramisel kohaldatakse järgmist korda. a) Kokkuleppeline esindaja annab üksusele liite 6-D dokumendid „Lennundusjulgestuse juhised esindaja teenuseid kasutavatele kaubasaatjatele” ja „Kohustuste deklaratsioon – esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja”. Kokkuleppeline esindaja saab kõnealused juhised ja deklaratsiooni asukohaliikmesriigi pädevalt asutuselt. b) Üksus esitab liite 6-D dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja” allkirjastatuna kokkuleppelisele esindajale, välja arvatud juhul, kui üksusel on komisjoni määruse (EÜ) nr 1875/2006 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93) artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat. Samuti määrab kõnealune üksus vähemalt ühe isiku, kes vastutab tema valdustes julgestuse eest, ning teatab kokkuleppelisele esindajale asjaomase isiku nime ja kontaktandmed. Kokkuleppeline esindaja säilitab vajaduse korral allkirjastatud deklaratsiooni ja esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele. Kui kohustuste deklaratsiooni esitamise nõudest on volitatud ettevõtja sertifikaadi tõttu loobutud, teavitab esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja viivitamata kokkuleppelist esindajat, kui tal sellist sertifikaati enam ei ole. c) Kokkuleppeline esindaja teostab valideerimise, tehes esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatuse taotleja kohta kindlaks järgmised andmed: — ettevõtte andmed, sealhulgas tegevuskoha aadress (bona fide) ja — äritegevuse laad ja — kontaktandmed, sealhulgas julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed ja — käibemaksukohustuslase number või ettevõtte registreerimisnumber ja — punkti 6.5.2 alapunkti b kohase erandi kohaldamise korral volitatud ettevõtja sertifikaadi number. d) Kui kokkuleppeline esindaja jääb punktide b ja c kohaselt esitatud teabega rahule, võib ta määrata üksuse esindaja teenuseid kasutavaks kaubasaatjaks.

6.5.3. Kokkuleppeline esindaja haldab punkti 6.5.2 alapunktis c osutatud teavet sisaldavat andmebaasi. Kõnealune andmebaas peab olema pädevale asutusele kontrollimiseks kättesaadav.

6.5.4. Kui esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimel ei tehta kahe aasta jooksul ühtegi kauba või posti lennutranspordiga seotud toimingut, aegub esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatus.

6.5.5. Kui pädev asutus või kokkuleppeline esindaja ei ole enam veendunud, et esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja järgib liites 6-D esitatud juhiseid, tühistab kokkuleppeline esindaja viivitamata esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatuse.

6.5.6. Kui dokumendis „Lennundusjulgestuse juhised esindaja teenuseid kasutavatele kaubasaatjatele” ette nähtud julgestuskontrolli meetmeid ei ole saadetise suhtes mis tahes põhjusel kohaldatud või kui saadetist ei ole saatnud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja enda nimel, peab esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja selle kokkuleppelise esindaja jaoks selgelt ära märkima, et saaks kohaldada punkti 6.3.2.3.

6.6. KAUBA JA POSTI KAITSE

6.6.1. Kauba ja posti kaitse transpordi ajal

6.6.1.1. Tagamaks, et saadetised, mille suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid, oleksid transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu eest: ▼M9 a) kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja pakib või pitseerib saadetised selliselt, et oleks võimalik tuvastada avamist; kui see ei ole võimalik, võetakse koondsaadetise terviklikkuse tagamiseks alternatiivsed kaitsemeetmed, ning ▼B b) lukustatakse või pitseeritakse sõiduki kaubaruum, milles saadetisi transporditakse, või kindlustatakse riidest seintega sõidukid TIR-nööridega selliselt, et oleks võimalik tuvastada avamist või jälgitakse lamedapõhjalise veokastiga sõidukite koorma-ala, ning ▼M19 c) kinnitab veoettevõtja, kes on sõlminud kokkuleppelise esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutava kaubasaatjaga transpordilepingu, liites 6-E esitatud veoettevõtja deklaratsiooni, välja arvatud juhul, kui veoettevõtja ise on tunnustatud kokkuleppelise esindajana. Kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, kelle nimel veoettevõtja transporti teostab, säilitab allkirjastatud deklaratsiooni. Allkirjastatud deklaratsiooni koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või asjaomasele pädevale asutusele; või ▼B d) veoettevõtja esitab kokkuleppelisele esindajale, tuntud saatjale või esindaja teenuseid kasutavale kaubasaatjale, kellele ta transporditeenust osutab, tõendid selle kohta, et pädev asutus on ta sertifitseerinud või tunnustanud. Nimetatud tõendid peavad hõlmama liites 6-E esitatud nõudeid ning nende koopiad säilitab asjaomane kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja. Koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või teisele pädevale asutusele.

6.6.1.2. Punkti 6.6.1 alapunkte b, c ja d ei kohaldata lennualal toimuvale transpordile.

▼M17

6.6.2. Õhusõiduki pardale viidava kauba ja posti kaitse lennuväljal

▼B

6.6.2.1. Kriitilises osas asuvaid kauba- ja postisaadetisi loetakse loata juurdepääsu eest kaitstuks.

▼M17

6.6.2.2. Lennuvälja muudes osades kui julgestuspiiranguala kriitilistes osades asuvad kauba- ja postisaadetised tuleb loata juurdepääsu eest kaitsmiseks paigutada kokkuleppelise esindaja tegevuskoha sellistesse osadesse, mille suhtes kohaldatakse juurdepääsukontrolli meetmeid, või kui asjaomased kauba- ja postisaadetised asuvad väljaspool eespool nimetatud tegevuskoha osi, tagatakse järgmine: a) need on füüsiliselt kaitstud viisil, mis takistab keelatud esemete lisamist, või b) neid ei jäeta järelevalveta ning neile pääsevad juurde üksnes kauba ja posti õhusõidukisse laadimise eest vastutavad isikud.;

▼M6

6.7. KÕRGE OHUTASEMEGA KAUP JA POST (HRCM)

Kõrge ohutasemega kauba ja posti suhtes on nõuded kehtestatud komisjoni eraldi otsuses.

▼M11

6.8. KOLMANDATEST RIIKIDEST LIITU VEETAVA KAUBA JA POSTI KAITSE

6.8.1. Lennuettevõtjate määramine

6.8.1.1. Lennuettevõtjale, kes veab kaupa või posti liites 6-F loetlemata kolmanda riigi lennujaamast, et anda kõnealune kaup või post üle mõnes määruse (EÜ) nr 300/2008 reguleerimisalasse kuuluvas lennujaamas või kõnealusest lennujaamast selline kaup või post läbi vedada või seal maha laadida, annab kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti ELi vedava lennuettevõtja (Air Cargo or Mail Carrier operating into the Union from a Third Country Airport, edaspidi „ACC3”) staatuse järgmine asutus: a) selle liikmesriigi pädev asutus, kes väljastas lennuettevõtjale lennuettevõtja sertifikaadi; b) liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate lennuettevõtjate puhul selle liikmesriigi pädev asutus, mis on loetletud komisjoni määruses (EÜ) nr 748/2009, ( 10 ) mida on muudetud määrusega (EL) nr 394/2011 ( 11 ) nimekirja kohta õhusõiduki käitajatest, kes teostasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ ( 12 ) I lisas loetletud lennutegevusi 1. jaanuaril 2006 või pärast seda; c) liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate ja määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas loetlemata lennuettevõtja puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on tema põhiline tegevuskoht liidus, või kõnealuse pädeva asutusega sõlmitud kokkuleppe kohaselt liidu mis tahes muu pädev asutus.

6.8.1.2. Lennuettevõtjale ACC3 staatuse andmine seoses kauba ja posti veoga, mida ta teostab lennujaamast, mille puhul on nõutav ACC3 staatus (edaspidi „asjaomane kaubavedu”), põhineb järgmisel: a) sellise isiku nimetamine, kes asjaomase kaubaveoga seoses üldiselt vastutab lennuettevõtja nimel kauba või posti julgestamist käsitlevate sätete rakendamise eest, ning b) kuni 30. juunini 2014 dokument „Kohustuste deklaratsioon – ACC3”, mis on esitatud liites 6-H ja millega kinnitatakse, et rakendatakse julgestusprogrammi, mis hõlmab liites 6-G esitatud punkte. Sellele deklaratsioonile kirjutab lennuettevõtja nimel alla tema seaduslik esindaja või julgestuse eest vastutav isik. Pädev asutus säilitab deklaratsiooni koopia või originaali kuni ACC3 staatuse aegumise kuupäevani; c) alates 1. juulist 2014 ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne, millega kinnitatakse julgestusmeetmete rakendamist.

6.8.1.3. Pädev asutus omistab ACC3 staatuse saanule kordumatu tähtnumbrilise standardvormis tunnuse, millega identifitseeritakse lennuettevõtjat ja kolmanda riigi lennujaama, kust lennuettevõtja on määratud vedama liitu kaupa või posti.

6.8.1.4. Kõnealune staatus kehtib kuni viis aastat alates kuupäevast, mil pädev asutus sisestas ACC3 andmed ►M17 liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi ◄ .

6.8.1.5. ACC3, kelle andmed on kantud ►M17 liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi ◄ , tunnustatakse kõikides liikmesriikides kolmanda riigi lennujaamast liitu suunatud kogu tegevuse puhul.

6.8.2. ELi lennundusjulgestuse valideerimine ACC3 puhul

6.8.2.1. ELi lennundusjulgestuse valideerimine lennuettevõtja poolt teostatava asjaomase kaubaveo puhul koosneb järgmisest: a) lennuettevõtja julgestusprogrammi kontrollimine, millega tagatakse kõnealuse programmi asjakohasus ja vastavus liites 6-G esitatud kõigi punktide osas, ning b) kontrollimine, et asjaomase kaubaveo suhtes rakendatakse lennundusjulgestusmeetmeid, kasutades liites 6-C3 esitatud kontrollkaarti.

6.8.2.2. Kohapealset kontrolli viiakse ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus läbi järgmises ulatuses. 1. Lennujaamas, kust lennuettevõtja teostab asjaomast kaubavedu, enne kui kõnealuse lennujaama puhul võib talle omistada ACC3 staatuse. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus tehakse seejärel kindlaks liites 6-C3 esitatud kontrollkaardil märgitud ühe või mitme eesmärgi rakendamata jätmine, ei omista pädev asutus lennuettevõtjale ACC3 staatust asjaomase kaubaveo puhul, kui lennuettevõtja ei esita tõendeid, et kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks on rakendatud meetmeid. 2. Sellise esindusliku hulga lennujaamade puhul, kus lennuettevõtja teostab asjaomast kaubavedu, enne kui kõnealusele lennuettevõtjale antakse ACC3 staatus kõigi selliste lennujaamade puhul, kus ta teostab asjaomast kaubavedu, kohaldatakse järgmisi tingimusi: a) selle võimaluse kasutamist taotleb mitut asjaomast kaubavedu teostav lennuettevõtja; b) pädev asutus peab olema kindlaks teinud, et lennuettevõtja kohaldab ettevõttesisest lennundusjulgestuse kvaliteediprogrammi, mis on võrdväärne ELi lennundusjulgestuse valideerimisega; c) esinduslik hulk on vähemalt kolm lennujaama või 5%, olenevalt sellest, kumb arv on suurem, ning see hõlmab kõiki lennujaamu, mis on määratud kui kõrge ohutasemega lähtekohad; d) pädev asutus on kokku leppinud tegevuskava, millega tagatakse ELi lennundusjulgestuse valideerimine igal staatusega hõlmatud aastal täiendavates lennujaamades, millele omistatakse ACC3 staatus, või seni, kuni kõik lennujaamad on valideeritud. Kõnealuseid valideerimisi tehakse igal aastal vähemalt punktiga c nõutaval arvul. Tegevuskavas põhjendatakse täiendavate lennujaamade valimise põhjuseid; e) kõigi ACC3 staatuste kehtivus lõppeb samal päeval; f) kui tegevuskavas kokku lepitud ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus tehakse kindlaks, et täitmata on vähemalt üks liite 6-C3 kontrollkaardil esitatud eesmärk, nõuab staatust omistav pädev asutus tõendeid, et kõnealuses lennujaamas rakendatakse meetmeid puuduste kõrvaldamiseks, ja sõltuvalt puuduse raskusastmest nõuab järgmist: — ELi lennundusjulgestuse valideerimine kõigis lennujaamades, mille puhul ACC3 staatus on nõutav kooskõlas punkti 6.8.2.2 alapunktiga 1, pädeva asutuse kehtestatud tähtaja jooksul või — punkti d kohaste ELi lennundusjulgestuse valideerimiste kahekordne arv ACC3 staatuse kehtivusaja igal järelejäänud aastal. Pädev asutus võib heaks kiita kolmanda riigi vastavale üksusele ACC3 staatuse andmiseks koostatud ELi lennundusjulgestusalase valideerimisaruande juhul, kui kõnealune üksus teostab ACC3 nimel kõik lennukaubaga seotud toimingud, sh selle laadimise õhusõiduki lastiruumi, ning ELi lennundusjulgestusalase valideerimise aruanne hõlmab kõiki neid toiminguid.

▼M19

6.8.2.3. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerimist ei olnud võimalik teha lennuettevõtjast sõltumatutel objektiivsetel põhjustel, võib pädev asutus omistada lennuettevõtjale ACC3 staatuse piiratud ajaks, mis lõpeb hiljemalt 30. juunil 2016. Kui kõnealune staatus antakse rohkem kui kuueks kuuks, peab pädev asutus olema kontrollinud, et lennuettevõtja kohaldab ettevõttesisest lennundusjulgestuse kvaliteediprogrammi, mis on võrdväärne ELi lennundusjulgestuse valideerimisega.

▼M11

6.8.2.4. Kui ACC3 suhtes on ELi lennundusjulgestuse valideerimine läbi viidud enne 1. juulit 2014 ja selle käigus ei ole kinnitust leidnud punkti 6.8.3.2 teises lauses sätestatud nõuete täitmine, esitab ACC3 pädevale asutusele hiljemalt 1. juuliks 2014 tõendid kõnealuste nõuete täitmise kohta. Tõendid hõlmavad julgestusprogrammi vastava osa ajakohastamist ja võivad hõlmata kohapealset järelkontrolli.

6.8.2.5. ELi lennundusjulgestuse valideerimise tulemused märgitakse valideerimisaruandesse, mis koosneb vähemalt liites 6-H1 esitatud kohustuste deklaratsioonist, liites 6-C3 esitatud kontrollkaardist ja liite 11-A kohasest ELi lennundusjulgestuse valideerija deklaratsioonist. ELi lennundusjulgestuse valideerija esitab pädevale asutusele valideerimisaruande ja valideeritud lennuettevõtjale selle koopia.

6.8.3. Kolmandast riigist saabuva kauba ja posti julgestuskontroll

6.8.3.1. ACC3 tagab ELi lennujaamas üleandmiseks, sealt läbivedamiseks või seal mahalaadimiseks toimetatud kogu kauba ja posti läbivaatamise, v.a järgmistel juhtudel: a) ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste kontrollimeetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest või b) ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud tuntud saatja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste kontrollimeetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest või ▼M19 c) kõnealuse saadetise suhtes on nõutavai