2010R0407 — ET — 08.08.2015 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 407/2010, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118 12.5.2010, lk 1)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 407/2010,

11. mai 2010,

millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 122 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikega 2 nähakse ette liidu finantsabi andmise võimalus liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud juhtumid. (2) Sellised raskused võivad olla tingitud rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna olulisest halvenemisest. (3) Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus, mis on mõjutanud maailma viimase kahe aasta jooksul, on oluliselt pärssinud majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit. (4) Süvenev finantskriis on mitme liikmesriigi laenuvõtmise tingimusi halvendanud oluliselt rohkem, kui see on põhjendatud fundamentaalsete majandusnäitajatega. Kui praeguses olukorras ei võeta viivitamata meetmeid, võib see tugevasti ohustada kogu Euroopa Liidu finantsstabiilsust. (5) Selleks et võtta meetmeid sellises liikmesriikidest olenematus erandlikus olukorras, tuleks viivitamata luua liidu finantsstabiilsusmehhanism, et säilitada finantsstabiilsus Euroopa Liidus. Selline mehhanism peaks võimaldama liidul tegutseda koordineeritult, kiiresti ja tõhusalt, et aidata konkreetsel liikmesriigil raskusi ületada. Seda rakendatakse ELi/Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ühisabi raames. (6) Võttes arvesse käesoleva määruse kohaselt tehtavate liidu finantsabi andmist käsitlevate otsuste erilist rahanduslikku mõju, on nende tegemiseks vaja rakendusvolitusi, mis tuleks anda nõukogule. (7) Kõnealuse mehhanismi rakendamisele tuleks seada ranged majanduspoliitilised tingimused, et säilitada abisaava liikmesriigi rahanduse jätkusuutlikkus ja taastada tema suutlikkus kaasata rahalisi vahendeid finantsturgudelt. (8) Komisjon peaks korrapäraselt läbi vaatama, kas Euroopa Liidu finantsstabiilsust ohustavad erandlikud asjaolud ikka kehtivad. (9) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 ( 1 ) kehtestatud keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, mida kohaldatakse euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes, jääb kehtima, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

Euroopa Liidu finantsstabiilsuse säilitamiseks nähakse käesoleva määrusega ette tingimused ja menetlused, mille alusel võib liidu finantsabi anda liikmesriigile, kes on suurtes majandus- või finantsraskustes, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud juhtumid, või kellel on tõsine oht sellistesse raskustesse sattuda, võttes arvesse määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodud olemasoleva süsteemi kohaldamist, millega antakse keskmise tähtajaga rahalist abi euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide maksebilansi toetamiseks.

Artikkel 2

Liidu finantsabi vorm

1. Käesoleva määruse kohaldamisel antakse asjaomasele liikmesriigile liidu finantsabi laenu või krediidiliinina.

Selleks antakse artikli 3 kohase nõukogu otsusega komisjonile volitus sõlmima Euroopa Liidu nimel laenulepinguid kapitaliturgudel või finantsasutustega.

2. Käesoleva määruse alusel liikmesriigile antava laenu või krediidilimiidi põhisumma on piiratud maksete assigneeringute suhtes kohaldatava omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga.

Artikkel 3

Menetlus

1. Liidu finantsabi taotlev liikmesriik arutab komisjoniga, kes teeb koostööd Euroopa Keskpangaga (EKP), oma rahaliste vajaduste hinnangut ning esitab komisjonile ning majandus- ja rahanduskomiteele majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi kava.

2. Liidu finantsabi andmise kohta võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega vastu otsuse.

▼M1

2a. Kui abi saava liikmesriigi rahaühik on euro, antakse liidu finantsabi ainult tingimusel, et enne finantsabi kättesaamist on vastu võetud õiguslikult siduvad sätted, mis näevad ette üksikasjaliku korra tagamaks, et liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro, hüvitatakse viivitamata ja täielikult mis tahes kohustused, mis tekivad nende jaoks juhul, kui abi saav liikmesriik ei maksa saadud finantsabi tagasi abi tingimuste kohaselt.

Asjakohane kord kehtestatakse ka tagamaks, et liikmesriigid, mille rahaühik ei ole euro, ei saaks ülemäärast hüvitist olukorras, kus on aktiveeritud liidu üldeelarve kaitsmise vahendid, sealhulgas võlgade sissenõudmine, mida tehakse vajaduse korral saada olevaid summasid tasaarvestades ja makseid pikemale ajavahemikule jaotades.

▼B

3. Laenuandmise otsus sisaldab järgmist:

a) summa, keskmine tagasimaksetähtaeg, hinnakujundusviis, osamaksete maksimaalne arv, liidu finantsabi kättesaadavuse periood ja muud üksikasjalikud eeskirjad, mida on vaja abi rakendamiseks;

b) liidu finantsabiga seotud üldised majanduspoliitilised tingimused, mille eesmärk on taastada abisaavas liikmesriigis kindel majanduslik või rahanduslik olukord ning tema suutlikkus kaasata rahalisi vahendeid finantsturgudelt; need tingimused määrab kindlaks komisjon konsulteerides EKPga, ning

c) heakskiit kohandamise programmi kohta, mille abisaav liikmesriik koostas liidu finantsabiga seotud majanduslike tingimuste täitmiseks.

4. Otsus krediidiliini avamise kohta sisaldab järgmist:

a) summa, krediidiliini kättesaadavuse tasu, rahaliste vahendite eraldamisel kohaldatav hinnakujundusviis, liidu finantsabi kättesaadavuse periood ja muud abi rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud eeskirjad;

b) liidu finantsabiga seotud üldised majanduspoliitilised tingimused, mille eesmärk on taastada abisaavas liikmesriigis kindel majanduslik või rahanduslik olukord; need tingimused määrab kindlaks komisjon konsulteerides EKPga, ning

c) heakskiit kohandamise programmi kohta, mille abisaav liikmesriik koostas liidu finantsabiga seotud majanduslike tingimuste täitmiseks.

5. Komisjon ja abisaav liikmesriik sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumi, milles täpsustatakse nõukogu kehtestatud üldised majanduspoliitilised tingimused. Komisjon edastab vastastikuse mõistmise memorandumi Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Komisjon vaatab vähemalt iga kuue kuu tagant EKPga konsulteerides läbi lõike 3 punktis b ja lõike 4 punktis b osutatud üldised majanduspoliitilised tingimused ja arutab abisaava liikmesriigiga muudatusi, mida võib olla vaja teha tema kohandamise programmi.

7. Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse algsetes üldistes majanduspoliitilistes tingimustes kavandatud mis tahes muudatuste kohta ja kiidab heaks abisaava liikmesriigi koostatud muudetud kohandamise programmi.

8. Kui asjaomane liikmesriik kavatseb kaasata liidu väliseid rahastamisallikaid (eelkõige Rahvusvahelist Valuutafondi), mille kaasamisel seatakse majanduspoliitilisi tingimusi, peab ta eelnevalt nõu pidama komisjoniga. Komisjon uurib liidu finantsabi süsteemi raames olevaid võimalusi ning kavandatud majanduspoliitiliste tingimuste kooskõla kohustustega, mida asjaomane liikmesriik on võtnud, et rakendada ELi toimimise lepingu artiklite 121, 126 ja 136 alusel vastu võetud nõukogu soovitusi ja otsuseid. Komisjon teavitab majandus- ja rahanduskomiteed.

Artikkel 4

Laenu väljamaksmine

1. Reeglina makstakse laen välja osamaksetena.

2. Komisjon kontrollib korrapäraste ajavahemike järel seda, kas abisaava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas tema kohandamise programmiga ja artikli 3 lõike 3 punkti b kohaselt nõukogu sätestatud tingimustega. Selleks esitab kõnealune liikmesriik komisjonile kogu vajaliku teabe ja teeb komisjoniga täielikku koostööd.

3. Sellise kontrolli tulemuste põhjal teeb komisjon otsuse järgnevate osamaksete tegemise kohta.

Artikkel 5

Rahaliste vahendite eraldamine

1. Abisaav liikmesriik teatab komisjonile ette kavatsusest kasutada krediidiliini vahendeid. Üksikasjalikud eeskirjad sätestatakse artikli 3 lõikes 4 osutatud otsuses.

2. Komisjon kontrollib korrapäraste ajavahemike järel seda, kas abisaava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas tema kohandamise programmiga ja artikli 3 lõike 4 punkti b kohaselt nõukogu sätestatud tingimustega. Selleks esitab kõnealune liikmesriik komisjonile kogu vajaliku teabe ja teeb komisjoniga täielikku koostööd.

3. Sellise kontrolli tulemuste põhjal teeb komisjon otsuse rahaliste vahendite eraldamise kohta.

Artikkel 6

Laenutehingud

1. Artiklis 2 osutatud laenutehingud tehakse eurodes.

2. Abisaav liikmesriik ja komisjon lepivad omavahel kokku nende järjestikuste osamaksete laadis, mida liit finantsabi süsteemi alusel teeb.

3. Pärast seda, kui nõukogu on teinud otsuse laenu kohta, on komisjonil volitus võtta laenu kapitaliturgudelt või finantsasutustelt kõige sobivamal ajal kavakohaste väljamaksete vahel, et optimeerida rahastamiskulusid ja säilitada oma maine liidu emitendina kõnealustel turgudel. Kaasatuid, kuid veel väljamaksmata rahalisi vahendeid hoitakse kogu aeg selleks ettenähtud arveldus- või väärtpaberikontol, mida käsitletakse vastavalt eelarveväliste tehingute suhtes kohaldatavatele eeskirjadele, ning neid ei kasutata muuks, kui finantsabi andmiseks liikmesriigile kõnealuse mehhanismi alusel.

4. Kui liikmesriik saab laenu, millel on varasema tagasimaksmise klausel, ja otsustab seda võimalust kasutada, astub komisjon selleks vajalikud sammud.

5. Abisaava liikmesriigi taotlusel ja kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära parandamist, võib komisjon oma esialgse laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või vastavad rahastamistingimused restruktureerida.

6. Majandus- ja rahanduskomiteed teavitatakse lõikes 5 osutatud tehingute arengust.

Artikkel 7

Kulud

Kulud, mis liidul tekkivad iga tehingu sõlmimisel ja läbiviimisel, kannab abisaav liikmesriik.

Artikkel 8

Laenude haldamine

1. Komisjon kehtestab koos EKPga laenude haldamiseks vajaliku korra.

2. Abisaav liikmesriik avab oma riigi keskpangas liidult saadud finantsabi haldamiseks erikonto. Kõnealune liikmesriik kannab laenu põhisumma ja intressid kontole EKPs neliteist TARGET2 tööpäeva enne vastavat maksetähtpäeva.

3. Ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 27 kohaldamist, on Euroopa Kontrollikojal õigus teostada abisaavas liikmesriigis finantskontrolli või auditeid, mida ta peab seoses kõnealuse abi haldamisega vajalikuks. Eelkõige komisjonil, sealhulgas Euroopa Pettustevastasel Ametil, on õigus saata oma ametnikke või nõuetekohaselt volitatud esindajaid abisaavasse liikmesriiki, et teostada tehnilist või finantskontrolli või auditeid, mida ta peab seoses kõnealuse abi haldamisega vajalikuks.

Artikkel 9

Läbivaatamine ja muutmine

1. Komisjon esitab majandus- ja rahanduskomiteele ning nõukogule kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ja seejärel vajaduse korral iga kuue kuu tagant aruande käesoleva määruse rakendamise ja selliste erandlike juhtumite jätkumise kohta, mis õigustasid käesoleva määruse vastuvõtmist.

2. Vajaduse korral lisatakse aruandele käesoleva määruse muudatusettepanekud, et kohandada finantsabi andmise võimalusi, ilma et see mõjutaks juba vastuvõetud otsuste kehtivust.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.