2007E0405 — ET — 19.10.2009 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/405/ÜVJP,

12. juuni 2007,

julgeolekusektori reformi alase politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL Kinshasa)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14 ja artikli 25 kolmandat lõiku, ning arvestades järgmist:: (1) Nõukogu võttis pärast Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) valitsuselt ametliku kutse saamist 9. detsembril 2004 vastu ühismeetme 2004/847/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Kinshasas (KDV) seoses integreeritud politseiüksuse loomisega (EUPOL „Kinshasa”), ( 1 ) mis oli ette nähtud 17. detsembril 2002. aastal Pretorias allkirjastatud üldises ja kõikehõlmavas kokkuleppes ülemineku kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ning 29. juuni 2003. aasta sõjaväe ja julgeoleku memorandumis. (2) Pärast KDV põhiseaduse vastuvõtmist 18. veebruaril 2006. aastal tähistasid KDVs 2006. aastal toimunud valimised üleminekuprotsessi lõppu ning võimaldasid moodustada 2007. aastal valitsuse. Valitsuse programmis nähakse eelkõige ette julgeolekusektori kõikehõlmav reform, reformi riikliku kontseptsiooni ja tegevusprioriteetide väljatöötamine politsei, relvajõudude ja õiguse valdkonnas. (3) ÜRO on kinnitanud oma toetust julgeolekusektori reformile mitmetes Julgeolekunõukogu resolutsioonides ning juhib ÜRO missiooni KDVs (MONUC), mis aitab kaasa riigi turvalisusele ja stabiilsusele. ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. mail 2007. aastal vastu resolutsiooni 1756 (2007), millega pikendatakse MONUCi volitusi ning mis võimaldab anda tihedas koostöös teiste rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas Euroopa Liiduga, oma panuse jõupingutustesse, mille eesmärk on toetada valitsust julgeolekusektori reformi kavandamise esialgses protsessis. (4) EL on näidanud jätkuvat toetust KDV üleminekuprotsessile ja julgeolekusektori reformile, viies muu hulgas ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) raames läbi kolm operatsiooni: EUSEC RD Congo, ( 2 ) EUPOL Kinshasa ja operatsioon EUFOR RD Congo. ( 3 ) (5) EL peab kasulikuks kõikehõlmava lähenemisviisi kasutamist, milles oleks ühendatud erinevad algatused, ning on märkinud nõukogu 15. septembril 2006. aastal vastu võetud järeldustes, et ta on valmis koordineerima rahvusvahelise üldsuse poolt julgeolekusektoris tehtavaid jõupingutusi tihedas koostöös ÜROga, et toetada selles valdkonnas Kongo ametiasutusi. (6) Nõukogu peasekretariaat ja komisjoni talitused viisid sellega seoses KDVs läbi kaks Kongo ametiasutustega kooskõlastatud hindamismissiooni oktoobris 2006 ja märtsis 2007, et töötada välja ELi kõikehõlmav lähenemisviis julgeolekusektori reformi valdkonnas. (7) Nõukogu võttis 7. detsembril 2006 vastu ühismeetme 2006/913/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2004/847/ÜVJP. Uued volitused, mis kehtivad kuni 30. juunini 2007, võimaldasid EUPOL „Kinshasal” tõsta oma suutlikkust Kongo politsei nõustamise osas, eesmärgiga hõlbustada KDV julgeolekusektori reformi läbiviimist üheaegselt missiooniga EUSEC RD Congo. (8) Nõukogu kiitis 14. mail 2007 heaks operatsioonide kontseptsiooni, mis käsitleb Euroopa välis- ja julgeolekupoliitika raames juhitud julgeolekusektori reformi alast politseimissiooni ja selle õigusalast kontaktüksust KDVs nimega EUPOL RD Congo. Nimetatud kontseptsioonis nähakse eelkõige ette, et EUPOL Kinshasa tegevuse lõpu ja EUPOL RD Congo tegevuse alguse vahele ei jää vahet. (9) Samal päeval, 14. mail 2007, kiitis nõukogu heaks KDV julgeolekusektori reformi alase nõustamis- ja abiüksuse EUSEC RD Congo jätkamise muudetud üldkontseptsiooni. (10) Kahe missiooni, EUSEC RD Congo ja EUPOL RD Congo, vahelist koostoimet tuleks soodustada, arvestades samuti kahe missiooni võimalikku muutmist tulevikus üheks missiooniks. (11) Selleks, et tugevdada ELi tegevuste järjepidevust KDVs, tuleks nii Kinshasas kui ka Brüsselis tagada ELi eri osapoolte vahel võimalikult tihe koordineerimine, seda eelkõige asjakohase korra kaudu. ELi eriesindajal Ida-Aafrika järvede piirkonnas peaks seejuures olema keskne roll, arvestades tema volitusi. (12) Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/112/ÜVJP, ( 4 ) millega Euroopa Liidu uueks eriesindajaks Ida-Aafrika järvede piirkonnas nimetati Roeland VAN DE GEER. (13) Peasekretär/kõrge esindaja saatis 11. mail 2007. aastal Kongo ametiasutustele kirja, milles teatatakse ELi valmisolekust täita jätkuvalt ja süvendada oma praeguseid kohustusi julgeolekusektori reformi valdkonnas ning milles palutakse selleks Kongo ametiasutuste ametlikku nõusolekut. Kongo ametiasutused andsid 2. juuni 2007. aasta kirjas ELi pakkumisele ametliku nõusoleku ning kutsusid ELi sel eesmärgil missiooni lähetama. (14) Kolmandad riigid peaksid projektis osalema kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud üldsuunistega. (15) Missiooni volitusi rakendatakse julgeolekukontekstis, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eesmärke, ning arvestades järgmist:: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:







Artikkel 1

Missioon

1. Euroopa Liit (EL) juhib Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alast nõustamis- ja abimissiooni nimega EUPOL RD Congo, et aidata kaasa Kongo jõupingutustele Kongo politseisektori reformimiseks ja ümberkorraldamiseks ning selle koostoimimiseks kohtusüsteemiga. Missioon peab andma nõu ja abi otse Kongo pädevatele ametiasutustele ning politseireformi järelevalvekomitee ja õiguse segakomitee kaudu, tagades inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõigusega kooskõlas oleva poliitika, demokraatia normide ning hea valitsemistava, läbipaistvuse ja õigusriigi austamise põhimõtete edendamise.

2. Missioon tegutseb vastavalt artiklis 2 sätestatud missiooni kirjelduse sätetele.

Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

▼M4

1. Missioon toetab julgeolekusektori reformi politseivaldkonnas ja selle kohtusüsteemiga koostoimimist puudutavat osa. Tänu järelevalvele, juhendamisele ja nõustamisele ning pannes rõhku strateegilisele mõõtmele, EUPOL RD Congo:

— aitab kaasa Kongo Riikliku Politsei reformimisele ja ümberkorraldamisele, toetades elujõulise, professionaalse ja paljurahvuselise/integreeritud politseiteenistuse loomist, võttes arvesse lähipolitsei olulisust terves riigis. Kongo ametiasutused võtavad seejuures nimetatud protsessist täiel määral osa;

— aitab parandada politsei ja kriminaalõigussüsteemi koostoimimist laiemas mõttes;

— aitab tagada kõikide julgeolekusektori reformi valdkonnas tehtavate jõupingutuste järjepidevust terviklikult, sealhulgas toetades võitlust seksuaalse vägivalla ja karistamatuse vastu;

— tegutseb tihedas koostöös EUSEC RD Congo ja komisjoni projektidega ning kooskõlas teiste rahvusvahelisel tasandil politseireformi ja kriminaalõiguse valdkonnas tehtavate jõupingutustega;

— toetab Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa rahuprotsessis politsei, sooliste, inimõiguste ning laste ja relvastatud konfliktidega seotud aspekte ning eelkõige rahuprotsessi sidumist Kongo Riikliku Politsei reformiprotsessiga.

▼B

2. EUPOL RD Congo on rakendusvolitusteta missioon. Missioon täidab oma ülesandeid muu hulgas juhendamis-, järelevalve- ja nõustamistegevuse kaudu.

▼M4

3. Missioonil on projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks projektiüksus. Missioon nõustab liikmesriike ja kolmandaid riike ning koordineerib ja hõlbustab nende vastutusel nende projektide rakendamist missioonile olulistes valdkondades ja oma eesmärkide toetuseks.

▼M2

Artikkel 3

Missiooni struktuur ja lähetusala

1. Missioonil on peakorter Kinshasas, mille moodustavad:

a) missiooni juht;

b) strateegiaküsimustega tegelev politseinõunike meeskond;

c) operatiivküsimustega tegelev politseinõunike meeskond;

d) strateegia- ja operatiivküsimustega tegelev õigusnõunike meeskond;

e) haldustugi.

▼M4

2. Missioon on alaliselt esindatud Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas Gomas ja Bukavus, et pakkuda abi ja teadmisi stabiliseerimisprotsessis Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas. Gomas ja Bukavus kasutatakse täiendavat, eeluurimisele (sealhulgas seksuaalse vägivalla vastasele võitlusele) spetsialiseerunud personali, kuid nende tegutsemispiirkonnaks on kogu Kongo Demokraatliku Vabariigi territoorium ja nende töökoht võib muutuda vastavalt kohaliku olukorra ja julgeolekutingimuste muutumisele. Nad on operatsioonide eest vastutava missiooni asejuhi otseses alluvuses.

▼M2

3. Tegevused on jaotatud järgmiste üksuste vahel:

a) mitmesse politseireformi töörühma kaasatud eksperdid ning Kongo ametiasutuste poolt ette nähtud politseireformi järelevalvekomitee tähtsamatele korraldus- ja otsustustasandiga ametikohtadele määratud nõunikud;

b) Kongo Riiklikusse Politseisse, eelkõige tähtsamatele ametikohtadele, ning kriminaalpolitsei ja korravalvepolitsei juhendamiseks määratud eksperdid;

c) õigusalane kontaktüksus kriminaalõiguse valdkonnas, eesmärgiga lisada politseialasele tegevusele side kriminaalkohtuga ning tegeleda edasi kriminaalkohtu reformi oluliste aspektidega, sealhulgas sõjalise karistusõiguse osas;

d) ekspertiisiüksus, kelle eesmärgiks on aidata kaasa julgeolekusektori reformi horisontaalsete aspektidega seotud töödele;

e) Kongo Riiklikusse Politseisse, eelkõige tähtsamatele ametikohtadele, ning piiripolitsei ja politsei sisekontrolli juhendamiseks määratud eksperdid;

f) eksperdid, kes on määratud tegelema idaosas toimuva stabiliseerimisprotsessi politsei, sooliste, inimõiguste ning laste ja relvastatud konfliktidega seotud aspektidega ning selle protsessi sidumisega politsei reformiprotsessiga;

▼M4

g) eeluurimise, sealhulgas seksuaalse vägivalla vastase võitluse eksperdid.

▼M2

4. Lähetusala on Kinshasa, Goma ja Bukavu. Arvestades missiooni geograafilistest aspektidest tulenevat mõju kogu Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumi ulatuses, võib missiooni ülesannetest ja eesmärkidest lähtuvalt osutuda vajalikuks ekspertide ajutine lähetamine muudesse paikadesse provintsides ja nende sealviibimine, tuginedes missiooni juhi või missiooni juhi poolt selleks määratud isiku juhistele ning arvestades julgeolekuolukorda.

▼M1

Artikkel 3a

Tsiviiloperatsiooni ülem

1. Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EUPOL RD Congo tsiviiloperatsiooni ülem.

2. Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EUPOL RD Congo missiooni strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.

3. Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, eelkõige missiooni juhile strateegilisel tasandil nõuetekohaselt antud juhiste kaudu.

4. Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5. Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

6. Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.

▼B

Artikkel 4

Planeerimine

Missiooni juht koostab missiooni operatsiooniplaani (OPLAN), et esitada see nõukogule heakskiitmiseks. Missiooni juhti toetab selle ülesande täitmisel nõukogu peasekretariaat.

Artikkel 5

Missiooni juht

1. Missiooni juhiks nimetatakse superintendent Adílio Ruivo Custódio.

▼M1

2. Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

3. Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

4. Missiooni juht annab juhiseid kogu missiooni isikkoosseisule EUPOL RD Congo tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest kooskõlas tsiviiloperatsiooni ülema poolt strateegilisel tasandil antavate juhistega.

5. Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

6. Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased siseriiklikud või ELi ametiasutused.

7. Missiooni juht esindab EUPOL RD Congo missiooni operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.

8. Missiooni juht kooskõlastab kohapeal vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega. Missiooni juht saab, ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, Euroopa Liidu eriesindajalt kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid.

▼B

Artikkel 6

Isikkoosseis

1. Missiooni eksperdid lähetatakse liikmesriikide ja ELi institutsioonide poolt. Iga liikmesriik või institutsioon katab enda ekspertide lähetamisega seotud kulud, sealhulgas sõidukulud KDVsse ja tagasi, töötasud, tervisekindlustuse ja muud hüvitised peale päevaraha.

2. Missioon võtab vastavalt vajadusele lepingu alusel tööle rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid.

▼M1

3. Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Kogu isikkoosseis järgib nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) ( 5 ) kehtestatud julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid.

Artikkel 7

Käsuliin

1. EUPOL RD Congo missioonil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPOL RD Congo poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3. Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EUPOL RD Congo ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile instruktsioone ning andes talle nõu ja tehnilist abi.

4. Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

5. Missiooni juht juhib ja kontrollib EUPOL RD Congo missiooni kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.

Artikkel 8

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune volitus sisaldab õigust teha muudatusi operatsiooni plaanis. Samuti sisaldab see õigust missiooni juhi ametisse nimetamist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3. Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.

▼B

Artikkel 9

Finantssätted

▼M3

1. Missiooniga seotud kulude katmiseks perioodil 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 määratud lähtesumma on 5 500 000 eurot.

Missiooniga seotud kulude katmiseks perioodil 1. juulist 2008 kuni 31. oktoobrini 2009 määratud lähtesumma on 6 920 000 eurot.

▼M4

Missiooniga seotud kulude katmiseks perioodil 1. novembrist 2009 kuni 30. juunini 2010 määratud lähtesumma on 5 150 000 eurot.

▼B

2. Lõikes 1 nimetatud summast rahastatavate kulude suhtes kehtivad järgmised sätted:

a) kulusid hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele ja menetlustele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise summad ei jää ühenduse omandisse. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes;

b) missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud tegevuse kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.

3. Rahastamisel võetakse arvesse missiooni operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust.

4. Missiooniga seotud kulud on abikõlblikud alates käesoleva ühismeetme jõustumisest.

Artikkel 10

Kolmandate riikide osalemine

1. Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste tegemisel ja tema ühtset institutsioonilist raamistikku, võib kolmandaid riike kutsuda üles missiooni toetama tingimusel, et nad katavad oma isikkoosseisu lähetamise kulud, sealhulgas töötasud, täieulatusliku üldkindlustuse, päevarahad ning sõidukulud KDVsse ja tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse projekti jooksvate kulude katteks.

2. Missiooni toetavatel kolmandatel riikidel on missiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikidel.

3. Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid pakutavate toetuste vastuvõtmise kohta ning moodustama osalejate komitee.

4. Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepinguga vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 24 sätestatud korrale. Eesistujariiki abistav peasekretär/kõrge esindaja võib kõnealuse korra osas eesistujariigi nimel läbirääkimisi pidada. Kui EL ja kolmas riik on sõlminud lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjeoperatsioonidel, kohaldatakse missiooni raames sellise lepingu sätteid.

Artikkel 11

Koordineerimine

1. Nõukogu ja komisjon tagavad kumbki oma pädevuse piires käesoleva ühismeetme järjepidevuse ühenduse välistegevusega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 3 teisele lõigule. Nõukogu ja komisjon teevad sel eesmärgil omavahel koostööd. ELi ja KDV tegevuse koordineerimist käsitlev kord määratakse kindlaks Kinshasas ja Brüsselis.

2. Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, tegutseb missiooni juht tihedas kooskõlas komisjoni delegatsiooniga.

3. Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, koordineerivad EUSEC RD Congo missiooni juht ja EUPOL RD Congo missiooni juht tihedalt oma tegevust ning taotlevad kahe missiooni vahelist koostoimet, seda eelkõige KDV julgeolekusektori reformi horisontaalsete aspektide ning kahe missiooni ühiste ülesannete osas.

4. Vastavalt oma volitustele vastutab ELi eriesindaja missiooni EUPOL RD Congo ja missiooni EUSEC RD Congo meetmete järjepidevuse eest. Ta aitab kaasa koordineerimisele teiste rahvusvaheliste osapooltega, kes osalevad KDV julgeolekusektori reformi rakendamises.

5. Missiooni juht teeb koostööd teiste kohalolevate rahvusvaheliste osapooltega, eeskätt MONUCi ja KDVs tegutsevate kolmandate riikidega.

Artikkel 12

Salastatud teabe avaldamine

1. Peasekretäril/kõrgel esindajal on volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ( 6 ) käesoleva ühismeetmega ühinenud kolmandatele riikidele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „CONFIDENTIEL UE”.

2. Peasekretäril/kõrgel esindajal on samuti volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ÜROle vastavalt missiooni operatiivvajadustele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Selleks koostatakse kohalik kord.

3. Täpse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on peasekretäril/kõrgel esindajal samuti volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse sellist teavet ja selliseid dokumente vastuvõtjariigile vastavalt korrale, mis on kooskõlas tema ELiga tehtava koostöö tasemega.

4. Peasekretäril/kõrgel esindajal on volitus avaldada käesoleva ühismeetmega ühinenud kolmandatele riikidele ELi salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega, mille kohta vastavalt nõukogu kodukorra ( 7 ) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 13

Missiooni ja selle isikkoosseisu staatus

1. Missiooni isikkoosseisu staatus, sealhulgas vajaduse korral privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mis on vajalikud missiooni täitmiseks ja selle tõrgeteta toimimiseks, lepitakse kokku vastavalt ELi lepingu artiklis 24 sätestatud korrale. Kõnealuse korra osas võib eesistujariigi nimel läbirääkimisi pidada eesistujariiki abistav peasekretär/kõrge esindaja.

2. Isikkoosseisu liikme lähetanud riik või ühenduse institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või on see esitatud tema vastu. Kõnealune riik või ühenduse institutsioon vastutab lähetatud isikkoosseisu liikme vastu võetavate meetmete eest.

▼M1

Artikkel 14

Julgeolek

1. Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUPOL RD Congo jaoks kooskõlas artiklitega 3a ja 7, tehes seda koostöös nõukogu julgeolekubürooga.

2. Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning operatsiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise ja seda täiendavate õigusaktide kohase Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.

3. Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.

4. EUPOL RD Congo isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt missiooni julgeolekuametniku korraldatud täienduskoolitust.

▼M1

Artikkel 14a

Valveteenistus

EUOPOL RD Congo jaoks aktiveeritakse valveteenistus.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 16

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev ühismeede jõustub 1. juulil 2007.

▼M3

Selle kehtivus lõpeb 30. juunil 2010.

▼B

Artikkel 17

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

▼M1

Artikli 8 lõike 1 kohane poliitika- ja julgeolekukomitee otsus missiooni juhi nimetamise kohta avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.