02014R0215 — ET — 25.02.2018 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 215/2014,

7. märts 2014,

millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga







I

PEATÜKK

METOODIKA KLIIMAMUUTUSTE ALASTE EESMÄRKIDE TARBEKS ANTAVATE TOETUSTE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS IGA ESI FONDI PUHUL

(Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 8 kolmanda lõigu alusel)

Artikkel 1

Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist antavate toetuste arvutamiseks

1. ERFist ja Ühtekuuluvusfondist antava toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks, arvutatakse kahes etapis:

(a) käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koefitsiente kohaldatakse sekkumisvaldkonna koodi abil kõnealuste koodide alusel esitatud finantsandmete suhtes;

(b) seoses finantsandmetega, mis on esitatud nullkoefitsiendiga sekkumisvaldkonna koodide alusel ning mille puhul finantsandmeid esitatakse temaatilise eesmärgi raames käesoleva määruse I lisa tabelis 5 sätestatud koodide 04 ja 05 alusel, kaalutakse andmeid 40 % koefitsiendiga vastavalt nende panusele kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse.

2. Käesoleva määruse I lisa tabeli 1 alusel kohaldatavaid kliimamuutuste koefitsiente kohaldatakse ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames vastavate kategooriate suhtes, mis on määratud kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 ( 1 ) artikli 8 lõike 2 teise lõigu alusel.

3. Kliimamuutuste eesmärkidele ESFist antavad toetused arvutatakse, määrates kindlaks koodi 01 „Toetus üleminekuks vähese CO2-heitega ja ressursitõhusale majandusele” alusel teatatud finantsandmed kooskõlas käesoleva määruse I lisa tabelis 6 sätestatud mõõtmega 6 „Euroopa Sotsiaalfondi teisese valdkonna koodid”.

Artikkel 2

Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks EAFRDst antavate toetuste arvutamiseks

1. EAFRD antava toetuse soovituslik summa, mida tuleb igas programmis kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 6, arvutatakse, kohaldades käesoleva määruse II lisas sätestatud koefitsiente määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punktis h osutatud rahastamiskavas näidatud kavandatud kulude suhtes seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 5 punkti 3 alapunktis b, punktides 4–5 ja punkti 6 alapunktis b osutatud prioriteetide ja tähelepanu all olevate valdkondadega.

2. Et esitada teavet määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigete 4 ja 5 kohaselt kliimamuutuse eesmärkide tarbeks kasutatava toetuse kohta rakendamise aastaaruandes, kohaldatakse lõikes 1 osutatud koefitsiente määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 75 lõikes 2 osutatud kulusid käsitleva teabe suhtes.

Artikkel 3

Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks EMFKst antavate toetuste arvutamiseks

1. EMFKst kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks antav toetus arvutatakse, sidudes koefitsiendid iga EMFKst toetatava peamise meetmega vastavalt iga meetme olulisusele kliimamuutuste valdkonnas.

EMFKst kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks antav toetus arvutatakse järgmise teabe alusel:

(a) EMKFi toetuse soovituslik summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks iga programmi puhul, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 6.

(b) EMFKst toetatavate peamiste meetmete jaoks kehtestatud koefitsiendid, nagu on sätestatud käesoleva määruse III lisas;

▼M1

(c) liikmesriikide poolt rakendamise aastaaruannetes esitatud teave iga meetme rahaliste assigneeringute ja kulude kohta vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigetele 4 ja 5 ning määruse (EL) nr 508/2014 artikli 114 lõikele 2;

(d) liikmesriikide esitatud teave ja andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 97 lõike 1 punktile a ja artikli 107 lõikele 3.

▼B

2. Liikmesriik võib teha oma rakenduskavas ettepaneku, et käesoleva määruse III lisas nullkoefitsiendiga kaalutud meetme suhtes kohaldataks 40 % koefitsienti, tingimusel et tal on võimalik tõendada meetme tähtsust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärkide saavutamisel.







II

PEATÜKK

TULEMUSRAAMISTIKUS VAHE-EESMÄRKIDE JA EESMÄRKIDE MÄÄRATLEMINE JA NENDE SAAVUTAMISE HINDAMINE

(Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 viienda lõigu alusel)

Artikkel 4

Programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritav teave

1. Programme ettevalmistavad asutused dokumenteerivad teabe metoodika ja kriteeriumide kohta, mida kohaldatakse tulemusraamistiku näitajate valimiseks, et tagada vastavate vahe-eesmärkide ja eesmärkide kooskõla määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 3 sätestatud tingimustega nii kõikide ESI fondidest toetatavate programmide ja prioriteetide kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1304/2013 ( 2 ) artiklis 16 osutatud noorte tööhõive algatusele ette nähtud sihtotstarbelise eraldise osas, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 1 sätestatud erandeid.

2. Programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritav teave peab võimaldama kontrollida vastavust määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 3 vahe-eesmärkide ja eesmärkide kohta sätestatud tingimustele. See hõlmab järgmist:

(a) andmed või tõendid, millega hinnata vahe-eesmärkide ja eesmärkide väärtust, ja arvutusmeetod, nt andmed ühikukulude, võrdlusnäitajate, tavapärase või varasema rakendamise määra, eksperdinõuannete ja eelhindamise järelduste kohta;

(b) sellistele tegevustele ettenähtud rahaliste eraldiste osakaal, millele vastavad väljundnäitajad ja rakendamise olulisimad etapid on kindlaksmääratud tulemusraamistikus, ning selgitus selle kohta, kuidas nimetatud osakaal on arvutatud;

(c) teave selle kohta, kuidas on kohaldatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tulemusraamistiku järjepidevat toimimist tagavaid metoodikat ja mehhanisme;

(d) kui tulemusraamistik sisaldab tulemusnäitajaid või rakendamise olulisimaid etappe, siis selgitus nende valimise kohta.

3. Teave tulemusraamistiku näitajate valimiseks ja programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritavate vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramiseks kohaldatava metoodika ja kriteeriumide kohta tehakse kättesaadavaks komisjoni taotlusel.

4. Käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud nõudeid kohaldatakse ka vahe-eesmärkide ja eesmärkide läbivaatamise suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 30.

Artikkel 5

Vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramine

1. Vahe-eesmärgid ja eesmärgid määratakse kindlaks prioriteedi tasandil, välja arvatud artiklis 7 osutatud juhtudel. Tulemusraamistikus sätestatud väljundnäitajate ja rakendamise olulisimate etappide osakaal prioriteetsele suunale määratud rahalises eraldises peab olema rohkem kui 50 %. Selle summa kindlaksmääramiseks arvestatakse näitajale või rakendamise olulisele etapile eraldatud summat ainult üks kord.

▼M1

2. Kõikide ESI fondide puhul, välja arvatud EAFRD, osutavad finantsnäitajaga seotud vahe-eesmärgid ja eesmärgid rahastamiskõlblike kulude kogusummale, mis on kirjendatud sertifitseerimisasutuste raamatupidamissüsteemides ja kõnealuse sertifitseerimisasutuse poolt kinnitatud vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktile a.

EAFRD puhul osutavad nimetatud eesmärgid avaliku sektori kantud kulude kogusummale, mis on kirjendatud ühisesse järelevalve ja hindamise süsteemi.

▼M2

3. Väljundnäitaja vahe-eesmärk ja eesmärk osutavad kas selliste tegevustega saavutatud väärtustele, kus kõik väljundit tootvad meetmed on täies ulatuses rakendatud, kuid mille eest ei ole tingimata tehtud kõiki seotud makseid, või selliste tegevustega saavutatud väärtustele, millega on alustatud, kuid mille puhul teatavad väljundit tootvad meetmed ei ole veel lõpule viidud, või mõlemale.

▼B

4. Rakendamise olulisim etapp on prioriteedi tegevuste elluviimise tähtis osa, mille lõpuleviimist on võimalik kontrollida ja väljendada arvu või protsendimäärana. Käesoleva määruse artiklite 6 ja 7 kohaldamisel käsitatakse rakendamise olulisimaid etappe näitajatena.

5. Tulemusnäitajat kasutatakse üksnes siis, kui see on asjakohane ja tihedalt seotud toetatavate poliitiliste sekkumismeetmetega.

6. Kui leitakse, et käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud teave põhineb valedel eeldustel, mis viib eesmärkide ja vahe-eesmärkide ala- või ülehindamiseni, võib seda pidada nõuetekohaselt põhjendatud juhuks määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punkti 5 tähenduses.

Artikkel 6

Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamine

1. Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist hinnatakse, võttes arvesse kõiki tulemusraamistikus sisalduvaid näitajaid ja rakendamise olulisimaid etappe, mis on kehtestatud prioriteedi tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 8 tähenduses, välja arvatud käesoleva määruse artiklis 7 osutatud juhtudel.

2. Prioriteedi vahe-eesmärgid või eesmärgid loetakse saavutatuks, kui kõik asjaomases tulemusraamistikus sisalduvad näitajad on saavutanud vähemalt 85 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks või vähemalt 85 % eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks. Erandina võib juhul, kui tulemusraamistik sisaldab kolme või enamat näitajat, pidada prioriteedi vahe-eesmärke või eesmärke saavutatuks, kui kõigi näitajatega seoses peale ühe saavutatakse 85 % vahe-eesmärkide väärtustest 2018. aasta lõpuks või 85 % nende eesmärkide väärtustest 2023. aasta lõpuks. Näitaja puhul, millega seoses ei saavutata 85 % vahe-eesmärgi või eesmärgi väärtusest, peab saavutama vähemalt 75 % vahe-eesmärgi või eesmärgi väärtusest.

3. Sellise prioriteedi puhul, mille tulemusraamistikus sisaldub üksnes kaks näitajat, loetakse olukorda, kus mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks, oluliseks suutmatuseks saavutada vahe-eesmärke. Kui mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks, loetakse seda oluliseks suutmatuseks saavutada eesmärke.

4. Sellise prioriteedi puhul, mille tulemusraamistikus sisaldub rohkem kui kaks näitajat, loetakse olukorda, kus mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks, oluliseks suutmatuseks saavutada vahe-eesmärke. Kui vähemalt kahe näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks, loetakse seda oluliseks suutmatuseks saavutada eesmärke.

Artikkel 7

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 1 punktides a ja b osutatud prioriteetsete suundade ning noorte tööhõive algatuse integreerimiseks vajalike prioriteetsete suundade tulemusraamistik

1. Tulemusraamistiku jaoks valitud näitajad ja rakendamise olulisimad etapid, nende vahe-eesmärgid ja eesmärgid ning nende saavutamise väärtused liigitatakse fondi ning ERFi ja ESFi puhul piirkonnakategooria kaupa.

2. Käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 nõutav teave esitatakse fondi ja vajaduse korral piirkonnakategooria kaupa.

3. Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist hinnatakse prioriteedi raames eraldi iga fondi ja iga piirkonnakategooria puhul, võttes arvesse näitajaid, nende vahe-eesmärke ja eesmärke ning nende saavutamise väärtusi, mis on liigitatud fondi ja piirkonnakategooria kaupa. Tulemusraamistikus sätestatud väljundnäitajate ja rakendamise olulisimate etappide osakaal fondile ning vajaduse korral piirkonnakategooriale määratud rahalises eraldises peab olema rohkem kui 50 %. Selle summa kindlaksmääramiseks arvestatakse näitajale või rakendamise olulisele etapile eraldatud summat ainult üks kord.

▼M2

4. Kui noorte tööhõive algatuse vahendeid kavandatakse määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 18 punkti c kohaselt prioriteetse suuna osana, koostatakse noorte tööhõive algatuse jaoks eraldi tulemusraamistik ning kõnealuse algatuse jaoks kehtestatud vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist hinnatakse eraldi prioriteetse suuna ülejäänud osast.

▼B







III

PEATÜKK

MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE INVESTEERINGUTE EESMÄRGI ALLA KUULUVATE ERFI, ESFI JA ÜHTEKUULUVUSFONDI SEKKUMISKATEGOORIATE NOMENKLATUUR

Artikkel 8

ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriad

(Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teise lõigu alusel)

1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teises lõigus osutatud sekkumiskategooriate nomenklatuur on esitatud käesoleva määruse I lisa tabelites 1–8. Nimetatud tabelites sätestatud koode kohaldatakse ERFi suhtes seoses majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgiga, Ühtekuuluvusfondi, ESFi ja noorte tööhõive algatuse suhtes, nagu on täpsustatud käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3.

2. Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 001–101 kohaldatakse üksnes ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 102–120 kohaldatakse üksnes ESFi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koodi 103 kohaldatakse üksnes noorte tööhõive algatuse suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 121, 122 ja 123 kohaldatakse ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi suhtes.

3. Käesoleva määruse I lisa tabelites 2–4, 7 ja 8 sätestatud koode kohaldatakse ERFi, ESFi, noorte tööhõive algatuse ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 5 sätestatud koode kohaldatakse üksnes ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.

Käesoleva määruse I lisa tabelis 6 sätestatud koode kohaldatakse üksnes ESFi ja noorte tööhõive algatuse suhtes.







IV

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval peale selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 3 ja III lisa kohaldatakse alates EMKFi määruse jõustumisest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA I

Fondide ( 3 )sekkumiskategooriate valdkonnad ja koodid majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning noorte tööhõive algatuse raames aastateks 2014–2020 vastavalt artiklitele 1 ja 8







TABEL 1: SEKKUMISVALDKONDA KÄSITLEVAD KOODID 1. SEKKUMISVALDKOND Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antavate toetuste arvutamiseks I Tootlik investeering: 001 Üldine tootlik investeering väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd) 0 % 002 Teadusuuringud ja innovatsioon suurtes ettevõtetes 0 % 003 Tootlik investeering suurtesse ettevõtetesse seoses vähese CO2-heitega majanduse edendamisega 40 % 004 Tootlik investeering, mis on seotud suurte ettevõtete ja VKEde vahelise koostööga info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) toodete ja teenuste, e-kaubanduse ja sellealase nõudluse edendamiseks 0 % II Põhiteenuste osutamiseks vajalik taristu ja sellega seotud investeering: Energiataristu 005 Elektrienergia (salvestamine ja ülekanne) 0 % 006 Elektrienergia (TEN-E salvestamine ja ülekanne) 0 % 007 Maagaas 0 % 008 Maagaas (TEN-E) 0 % 009 Taastuvenergia: tuul 100 % 010 Taastuvenergia: päike 100 % 011 Taastuvenergia: biomass 100 % 012 Muu taastuvenergia (sealhulgas hüdroelekter, geotermiline ja mereenergia) ning taastuvenergia integreerimine (sealhulgas salvestamine, elektrienergia muundamine gaasiks ning taastuvvesiniktehnoloogia taristu) 100 % 013 Riikliku taristu energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed 100 % 014 Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed 100 % 015 Keskmisel ja madalpingel töötavad arukad energiajaotussüsteemid (sh nutivõrgud ja IKT-süsteemid) 100 % 016 Suure tõhususega koostootmine ning kaugküte 100 % Keskkonnataristu 017 Olmejäätmete käitlemine (sh meetmed olmejäätmete miinimumini vähendamiseks, sorteerimiseks, ringlussevõtuks) 0 % 018 Olmejäätmete käitlemine (sh mehhaanilis-bioloogilise töötlemise, termilise töötlemise, põletamise ja prügilasse ladestamise meetmed) 0 % 019 Kaubandus-, tööstus- või ohtlike jäätmete käitlemine 0 % 020 Inimtarbeks vajalik veevarustus (kaevandamise, töötlemise, ladustamise ja jaotamise taristu) 0 % 021 Veemajandus ja joogivee kaitse (sh vesikonna majandamine, veevarustus, konkreetsed kliimamuutustega kohanemise meetmed, veearvestite lugemine piirkonna- ja tarbija tasandil, tasude kogumise süsteemid ja lekete vähendamine) 40 % 022 Reovee puhastamine 0 % 023 Keskkonnameetmed, mille eesmärk on vähendada ja/või vältida kasvuhoonegaaside heidet (sh metaani töötlemine ja ladustamine ning kompostimine) 100 % Transporditaristu 024 Raudteed (TEN-T põhivõrk) 40 % 025 Raudteed (TEN-T üldvõrk) 40 % 026 Muud raudteed 40 % 027 Raudteeveerem 40 % 028 TEN-T kiirteed ja maanteed — põhivõrk (uued) 0 % 029 TEN-T kiirteed ja maanteed — üldvõrk (uued) 0 % 030 Kõrvalmaanteede ühendused TEN-T teedevõrgu ja -sõlmedega (uued) 0 % 031 Muud riiklikud ja piirkondlikud maanteed (uued) 0 % 032 Kohalik teedevõrk (uus) 0 % 033 Taastatud või täiustatud TEN-T maanteed 0 % 034 Muu taastatud või täiustatud tee (kiirtee, riiklik, piirkondlik või kohalik tee) 0 % 035 Mitmeliigiline transport (TEN-T) 40 % 036 Mitmeliigiline transport 40 % 037 Lennujaamad (TEN-T) (1) 0 % 038 Muud lennujaamad (1) 0 % 039 Meresadamad (TEN-T) 40 % 040 Muud meresadamad 40 % 041 Siseveeteed ja sadamad (TEN-T) 40 % 042 Siseveeteed ja sadamad (piirkondlikud ja kohalikud) 40 % Säästev transport 043 Puhta linnatranspordi taristu ja edendamine (sh seadmed ja veerem) 40 % 044 Arukad transpordisüsteemid (sh nõudluse juhtimise, teemaksusüsteemide, IT seire-, kontrolli- ja teabesüsteemide kehtestamiseks) 40 % Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) taristu 045 IKT: Tuum-/tagasiühenduse võrk 0 % 046 IKT: Kiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 30 Mbps) 0 % 047 IKT: Ülikiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 100 Mbps) 0 % 048 IKT: Muud liiki IKT taristu / suuremahulised arvutisüsteemid/seadmed (sh e-taristu, andmekeskused ja sensorid; ka siis, kui need on integreeritud muu taristuga, näiteks uurimisasutused, keskkonna- ja sotsiaalvaldkonna taristu) 0 % III Sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusevaldkonna taristu ja sellega seotud investeering: 049 Kolmanda taseme hariduse jaoks vajalik taristu 0 % 050 Kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse jaoks vajalik taristu 0 % 051 Koolihariduse (põhi- ja keskharidus) jaoks vajalik taristu 0 % 052 Väikelaste hariduse ja hoiu jaoks vajalik taristu 0 % 053 Tervishoid 0 % 054 Eluasemed 0 % 055 Muu sotsiaalvaldkonna taristu, mis aitab kaasa piirkondlikule ja kohalikule arengule 0 % IV Sisemise potentsiaali arendamine: Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon 056 Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse VKEdes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga 0 % 057 Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse suurtes ettevõtetes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga 0 % 058 Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (avalik sektor) 0 % 059 Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (erasektor, sh teaduspargid) 0 % 060 Teadus- ja innovatsioonialane tegevus riiklikes uurimiskeskustes ja oskuskeskustes, sh võrgustike loomine 0 % 061 Teadus- ja innovatsioonialane tegevus erasektori uurimiskeskustes, sh võrgustike loomine 0 % 062 Tehnosiire ning ülikoolide ja ettevõtjate koostöö, mis toetab eelkõige VKEsid 0 % 063 Klastrite toetamine ja ärivõrgustikud, mis toetavad eelkõige VKEsid 0 % 064 Teadusuuringud ja innovatsioon VKEdes (sh innovatsiooniosakute süsteem, protsessi, kujunduse, teenuste ja sotsiaalvaldkonnaga seotud innovatsioon) 0 % 065 Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu, protsessid, tehnosiire ja ettevõtjate koostöö, mis keskendub vähese CO2-heitega majanduse edendamisele ning kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele 100 % Ettevõtete areng 066 Kõrgetasemelised tugiteenused VKEdele ja VKEde rühmadele (sh juhtimis-, turundus- ja kujundusega seotud teenused) 0 % 067 VKEde äritegevuse arendamine, ettevõtluse ja inkubatsiooni toetamine (sh toetus kõrvalettevõtetele (spin-offs ja spin-outs) 0 % 068 Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes ning toetusmeetmed 100 % 069 Keskkonnasõbralike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine VKEdes 40 % 070 Suurettevõtete energiatõhususe edendamine 100 % 071 Selliste teenuste pakkumisele spetsialiseerunud ettevõtete arendamine ja edendamine, mis aitavad kaasa vähese CO2-heitega majanduse arendamisele ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele (sh toetus sellistele teenustele) 100 % 072 VKEde ettevõtlustaristu (sh tööstuspargid ja tootmiskohad) 0 % 073 Toetus sotsiaalsetele ettevõtetele (VKEd) 0 % 074 Turismialaste väärtuste arendamine ja edendamine VKEdes 0 % 075 Turismialaste teenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks 0 % 076 Kultuuri- ja loomevara arendamine ja edendamine VKEdes 0 % 077 Kultuuri- ja loometeenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks 0 % Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) — nõudluse stimuleerimine, rakendused ja teenused 078 E-valitsuse teenused ja rakendused (sh e-riigihanked, IKT meetmed, millega toetatakse avaliku halduse reformi, küberjulgeolek, usaldust ja eraelu puutumatust käsitlevad meetmed, e-õigus ja e-demokraatia) 0 % 079 Juurdepääs avaliku sektori teabele (sh avaandmed, e-kultuur, digitaalraamatukogud, digitaalne infosisu ja e-turism) 0 % 080 E-kaasatuse, e-juurdepääsetavuse, e-õppe ja e-hariduse teenused ja rakendused, digitaaloskused 0 % 081 IKT lahendused tervislikuks ja aktiivseks vananemiseks ning e-tervise teenused ja rakendused (sh e-hooldus ja ühiskava „Intelligentne elukeskkond”) 0 % 082 IKT teenused ja rakendused VKEdele (sh e-kaubandus, e-äri ning võrgustikupõhised äriprotsessid), eluslaborid, veebiettevõtlus ja IKT idufirmade loomine 0 % Keskkond 083 Õhukvaliteedi meetmed 40 % 084 Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll (IPPC) 40 % 085 Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja suurendamine, looduskaitse ja roheline taristu 40 % 086 Natura 2000 alade kaitse, taastamine ja säästev kasutamine 40 % % 087 Kliimamuutustega kohanemise meetmed ja kliimaga seotud riskide (nt erosioon, tulekahjud, üleujutused, tormid ja põud) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud 100 % 088 Muude kui kliimaga seotud loodusriskide (st maavärinad) ning inimtegevusega seotud riskide (nt tehnoloogiaalased õnnetusjuhtumid) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud 0 % 089 Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine 0 % 090 Jalgratta- ja jalakäijateed 100 % 091 Looduslike alade turismivõimaluste arendamine ja edendamine 0 % 092 Riigi turismialaste väärtuste kaitse, arendamine ja edendamine 0 % 093 Riigi turismiteenuste kaitse, arendamine ja edendamine 0 % 094 Riigi kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine 0 % 095 Riigi kultuuripärandiga seotud teenuste arendamine ja edendamine 0 % Muud 096 ERFi rakendamisega seotud riiklike haldusasutuste institutsiooniline suutlikkus ja avalikud teenused või meetmed ESFi institutsioonilist suutlikkust käsitlevate algatuste toetamiseks 0 % 097 Kogukondlikult juhitud kohaliku arengu algatused linna- ja maapiirkondades 0 % 098 Äärepoolseimad piirkonnad: kõigi juurdepääsuga seotud probleemidest ja territoriaalsest killustatusest tulenevate lisakulude hüvitamine 0 % 099 Äärepoolseimad piirkonnad: erimeetmed turu suurusega seotud teguritest tulenevate lisakulude hüvitamiseks 0 % 100 Äärepoolseimad piirkonnad: toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks 40 % 101 Ristfinantseerimine ERFi vahenditest (toetus ESFi tüüpi meetmetele, mis on vajalikud ERFi osa nõuetekohaseks rakendamiseks ja sellega vahetult seotud) 0 % V Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamise ning tööjõu liikuvuse parandamine: 102 Tööotsijate ja mitteaktiivsete inimeste, sealhulgas pikaajaliste töötute ja tööturult eemale jäävate inimeste juurdepääs töövõimalustele, sealhulgas ka kohaliku tähtsusega tööhõivealgatuste ning tööalase liikuvuse toetamise kaudu 0 % 103 Eelkõige mittetöötavate ja mitteõppivate noorte, sealhulgas sotsiaalselt tõrjutute riskirühma ja marginaliseerunud kogukondadesse kuuluvate noorte jätkusuutlik integreerimine tööturule, kasutades selleks ka noortegarantiid 0 % 104 Töö füüsilisest isikust ettevõtjana, ettevõtlus ja ettevõtete loomine, sealhulgas innovatiivsed väikesed ja keskmise suurusega ning mikroettevõtted 0 % 105 Meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades, kaasa arvatud töö saamisel ja karjääri edendamisel, töö- ja eraelu ühitamine ning võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise edendamine 0 % 106 Töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemine muutustega 0 % 107 Aktiivse ja tervena vananemine 0 % 108 Tööturuasutuste (nt avalikud ja eraõiguslikud tööhõivetalitused) moderniseerimine ning tööturu vajaduste parem rahuldamine, sealhulgas meetmed töötajate riikidevahelise liikuvuse parandamiseks liikuvuskavade ja parema koostööga asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel 0 % VI Sotsiaalse kaasatuse edendamine, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine: 109 Aktiivne kaasamine, sealhulgas eesmärgiga edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet 0 % 110 Marginaliseerunud kogukondade (nt romad) sotsiaal-majanduslik integreerimine 0 % 111 Võitlus igasuguse diskrimineerimise vastu ja võrdsete võimaluste edendamine 0 % 112 Juurdepääsu parandamine taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele ja üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele 0 % 113 Sotsiaalse ettevõtluse edendamine ja kutsealase integreerimise edendamine sotsiaalsetes ettevõtetes ning sotsiaalses ja solidaarses majanduses, et parandada tööleidmise võimalusi 0 % 114 Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu strateegiad 0 % VII Investeeringud haridusse, koolitusse ja kutseõppesse oskuste omandamiseks ja elukestvaks õppeks: 115 Koolist väljalangemise vähendamine ja ennetamine ning võrdse juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsele haridusele nii koolieelsetes lasteasutustes kui ka põhi- ja keskkoolis, sealhulgas (formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed) õppimisvõimalused taasintegreerimiseks haridusse ja koolitusse 0 % 116 Kolmanda taseme või samaväärse hariduse kvaliteedi, tulemuslikkuse ja kättesaadavuse parandamine, et suurendada osalust ja parandada haridustaset, pidades eelkõige silmas ebasoodsas olukorras olevaid inimesi 0 % 117 Kõikide vanuserühmade võrdsete võimaluste parandamine juurdepääsul elukestvale õppele formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes vormides, tööjõu teadmiste, oskuste ja pädevuse suurendamine ning paindlike õppimisvõimaluste edendamine karjäärinõustamise ja omandatud oskuste tunnistamise kaudu 0 % 118 Haridus- ja koolitussüsteemide vastavuse parandamine tööturu vajadustele, õpingutelt tööle siirdumise hõlbustamine, samuti kutseõppe ja -koolitussüsteemide ja nende kvaliteedi parandamine, kasutades selleks ka kutseoskuste prognoosimist, õppekavade kohandamist ning luues ja edasi arendades töökohal toimuva väljaõppe süsteeme, kaasa arvatud kaheosalise õppe süsteemid ja praktikaskeemid 0 % VIII Riigiasutuste ja sidusrühmade institutsionaalse suutlikkuse parandamine ja avaliku halduse tõhustamine: 119 Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava 0 % 120 Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava 0 % IX Tehniline abi: 121 Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll 0 % 122 Hindamine ja uuringud 0 % 123 Teave ja teabevahetus 0 % (1) Üksnes investeeringud, mis on seotud keskkonnakaitsega või millega kaasnevad lennujaamade keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks vajalikud investeeringud.







TABEL 2: RAHASTAMISVIISI KÄSITLEVAD KOODID 2. RAHASTAMISVIIS 01 Tagastamatu abi 02 Tagastatav abi 03 Toetus rahastamisvahendite kaudu: riski- ja omakapital või samaväärne vahend 04 Toetus rahastamisvahendite kaudu: laen või samaväärne vahend 05 Toetus rahastamisvahendite kaudu: tagatis või samaväärne vahend 06 Toetus rahastamisvahendite kaudu: intressitoetus, tagatistasu toetus, tehniline abi või samaväärne vahend 07 Preemia







TABEL 3: TERRITOORIUMI LIIKI KÄSITLEVAD KOODID 3. TERRITOORIUMI LIIK 01 Suured linnapiirkonnad (tihedalt asustatud, rahvaarv >50 000 ) 02 Väikesed linnapiirkonnad (keskmise asustustihedusega, rahvaarv >5 000 ) 03 Maapiirkonnad (hõredalt asustatud) 04 Makropiirkondlik koostööpiirkond 05 Koostöö riiklike ja piirkondlike programmipiirkondade vahel siseriiklikus kontekstis 06 ESFi riikidevaheline koostöö 07 Ei kohaldata







TABEL 4: TERRITORIAALSEID RAKENDUSMEHHANISME KÄSITLEVAD KOODID 4. TERRITORIAALSED RAKENDUSMEHHANISMID 01 Integreeritud territoriaalsed investeeringud – linnapiirkonnad 02 Muud terviklikud lähenemisviisid linnade säästvale arengule 03 Muud integreeritud territoriaalsed investeeringud 04 Muud terviklikud lähenemisviisid maapiirkondade säästvale arengule 05 Muud terviklikud lähenemisviisid linna- ja maapiirkondade säästvale arengule 06 Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu algatused 07 Ei kohaldata







TABEL 5: TEMAATILISI EESMÄRKE KÄSITLEVAD KOODID 5. TEMAATILINE EESMÄRK (ERF ja Ühtekuuluvusfond) 01 Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine 02 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine 03 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime suurendamine 04 Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites 05 Kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine 06 Keskkonna säilitamine, keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine 07 Säästva transpordi edendamine ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine 08 Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine 09 Sotsiaalse kaasatuse edendamine ning võitlemine vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu 010 Investeerimine haridusse, koolitusse, oskuste omandamisega seotud kutseõppesse ja elukestvasse õppesse 011 Avaliku sektori asutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ning tõhus avalik haldus 012 Ei kohaldata (ainult tehniline abi)







TABEL 6: ESFi KÕRVALTEEMASID KÄSITLEVAD KOODID 6. ESFi KÕRVALTEEMA Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antavate toetuste arvutamiseks 01 Vähese CO2-heitega ressursitõhusale majandusele ülemineku toetamine 100 % 02 Sotsiaalne innovatsioon 0 % 03 VKEde konkurentsivõime tõstmine 0 % 04 Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine 0 % 05 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine 0 % 06 Diskrimineerimise vältimine 0 % 07 Sooline võrdõiguslikkus 0 % 08 Ei kohaldata 0 %







TABEL 7: MAJANDUSTEGEVUST KÄSITLEVAD KOODID 7. MAJANDUSTEGEVUS 01 Põllumajandus ja metsandus 02 Kalapüük ja vesiviljelus 03 Toiduainete ja jookide tootmine 04 Tekstiili ja tekstiilitoodete tootmine 05 Transpordivahendite tootmine 06 Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine 07 Muu mujal liigitamata tootmine 08 Ehitus 09 All- ja pealmaakaevandamine (sh energeetiliste maavarade kaevandamine) 10 Elektrienergia, gaas, aur, kuum vesi ja õhu konditsioneerimine 11 Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus 12 Veondus ja ladustamine 13 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalane tegevus, sh telekommunikatsioon, infoalane tegevus, arvutiprogrammide programmeerimis-, nõustamis- ja nendega seotud teenused 14 Hulgi- ja jaekaubandus 15 Turism, majutus ja toitlustus 16 Finants- ja kindlustustegevus 17 Kinnisvara, rentimine ja äritegevus 18 Avalik haldus 19 Haridus 20 Tervishoid 21 Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus 22 Keskkonna ja kliimamuutustega seotud tegevused 23 Kunst, meelelahutus, loomemajandus ja vaba aeg 24 Mujal liigitamata teenused







TABEL 8: ASUKOHTA KÄSITLEVAD KOODID 8. ASUKOHT (2) Kood Asukoht Toimingu asukoha/toimumiskoha piirkonna või ala kood, nagu on sätestatud ühises statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (1) lisas. (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).









II LISA

Koefitsiendid kliimamuutuste alastele eesmärkidele ette nähtud toetussummade arvutamiseks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul vastavalt artiklile 2







Määruse (EL) nr 1305/2013 (1) artikkel Prioriteet/sihtvaldkond Koefitsient Artikli 5 lõike 3 punkt b Põllumajandusettevõtte riskiennetamise ja -juhtimise toetamine 40 % Artikli 5 lõige 4 Põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja parandamine (kõik sihtvaldkonnad) 100 % Artikli 5 lõige 5 Ressursitõhususe edendamine ning vähese CO2-heitega ja kliimamuutuste suhtes vastupidavale majandusele ülemineku toetamine põllumajanduses ning toiduainete- ja metsandussektoris (kõik sihtvaldkonnad) 100 % Artikli 5 lõike 6 punkt b Maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine 40 % (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

▼M1









III LISA

Koefitsiendid kliimamuutuste alastele eesmärkidele ette nähtud toetussummade arvutamiseks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi puhul vastavalt artiklile 3







Määruse (EL) nr 508/2014 artikkel Meetme nimetus Koefitsient I PEATÜKK Kalanduse säästev areng Artikkel 26 Innovatsioon (+ artikli 44 lõige 3, kalapüük sisevetel) 0 %* (1) Artikkel 27 Nõuandeteenused (+ artikli 44 lõige 3, kalapüük sisevetel) 0 % Artikkel 28 Teadlaste ja kalurite partnerlused (+ artikli 44 lõige 3, kalapüük sisevetel) 0 %* Artikli 29 lõiked 1 ja 2 Inimkapitali, töökohtade loomise ja sotsiaaldialoogi edendamine — koolitamine, suhtevõrgustike loomine, sotsiaaldialoog; abikaasade ja kooselupartnerite toetamine (+ artikli 44 lõike 1 punkt a, kalapüük sisevetel) 0 %* Artikli 29 lõige 3 Inimkapitali, töökohtade loomise ja sotsiaaldialoogi edendamine — praktikandid väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalalaevade pardal/sotsiaaldialoog 0 %* Artikkel 30 Mitmekesistumine ja uued sissetulekuvormid (+ artikli 44 lõige 4, kalapüük sisevetel) 0 %* Artikkel 31 Starditoetus noortele kaluritele (+ artikli 44 lõige 2, kalapüük sisevetel) 0 % Artikkel 32 Tervise- ja ohutusnõuded (+ artikli 44 lõike 1 punkt b, kalapüük sisevetel) 0 % Artikkel 33 Kalapüügi ajutine peatamine 40 % Artikkel 34 Kalapüügi alaline lõpetamine 100 % Artikkel 35 Ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumitega seotud ühisfondid 40 % Artikkel 36 Püügivõimaluste eraldamise süsteemide toetamine 40 % Artikkel 37 Kaitsemeetmete kavandamise ja rakendamise ning piirkondliku koostöö toetamine 0 % Artikkel 38 Kalanduse poolt merekeskkonnale avaldatava mõju piiramine ning kalapüügi kohandamine vastavalt liikide kaitsele (+ artikli 44 lõike 1 punkt c, kalapüük sisevetel) 40 % Artikkel 39 Merekeskkonna bioressursside kaitsmisega seotud innovatsioon (+ artikli 44 lõike 1 punkt c, kalapüük sisevetel) 40 % Artikli 40 lõike 1 punkt a Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — kaotatud püügivahendite ja mereprahi kogumine 0 % Artikli 40 lõike 1 punktid b–g ja i Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — kaasaaitamine mere bioloogiliste ressursside paremale haldamisele ja juhtimisele; staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamine, paigaldamine või ajakohastamine; NATURA 2000 alade ja spetsiaalsete mereruumi kaitsealade kaitse- ja majandamiskavade ettevalmistamine; merekaitsealade, sh NATURA 2000 alade majandamine, taastamine ja seire; keskkonnateadlikkus; osalemine muudes bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamiseks ja parandamiseks võetud meetmetes (+ artikli 44 lõige 6, sisevete loomastik ja taimestik) 40 % Artikli 40 lõike 1 punkt h Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — kavad saagile tekitatud sellise kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud imetajad ja linnud 0 % Artikli 41 lõike 1 punktid a, b ja c Energiatõhusus ja kliimamuutuste leevendamine — kalalaeva pardal tehtavad investeeringud; energiatõhususe auditid ja kavad; uuringud alternatiivsete jõuseadmete ja laevakere ehituse osatähtsuse hindamiseks (+ artikli 44 lõike 1 punkt d, kalapüük sisevetel) 100 % Artikli 41 lõige 2 Energiatõhusus ja kliimamuutuste leevendamine — põhi- või lisamootorite asendamine või moderniseerimine 100 % Artikkel 42 Lisandväärtus, tootekvaliteet ja soovimatu püügi kasutamine (+ artikli 44 lõike 1 punkt e, kalapüük sisevetel) 0 % Artikli 43 lõiked 1 ja 3 Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused — investeeringud kalasadamate ja oksjonihoonete infrastruktuuri või lossimiskohtade ja varjualuste täiustamiseks; varjualuste ehitamine kalurite ohutuse suurendamiseks (+ artikli 44 lõike 1 punkt f, kalapüük sisevetel) 40 % Artikli 43 lõige 2 Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused — investeeringud, et hõlbustada vastavust kogu saagi lossimise kohustusele 0 % II PEATÜKK Vesiviljeluse jätkusuutlik areng Artikkel 47 Innovatsioon 0 %* Artikli 48 lõike 1 punktid a–d, f, g ja h Tootlikud investeeringud vesiviljelusse 0 %* Artikli 48 lõike 1 punktid e, i ja j Tootmisega seotud investeeringud vesiviljelusse — ressursitõhusus, vee ja kemikaalide kasutuse vähendamine, vee kasutamist minimeerivad taaskasutussüsteemid 0 %* Artikli 48 lõike 1 punkt k Tootmisega seotud investeeringud vesiviljelusse — energiatõhususe parandamine, taastuvenergia 40 % Artikkel 49 Haldus-, asendus- ja nõuandeteenused vesiviljelusettevõtetele 0 %* Artikkel 50 Inimkapitali ja suhtevõrgustike edendamine 0 %* Artikkel 51 Vesiviljelusalade potentsiaali suurendamine 40 % Artikkel 52 Uute vesiviljelusettevõtjate julgustamine säästva vesiviljelusega tegelemiseks 0 % Artikkel 53 Üleminek keskkonnajuhtimise ja keskkonnaauditeerimise süsteemidele ning mahepõllumajanduslikule vesiviljelusele 0 %* Artikkel 54 Vesiviljeluse keskkonnateenused 0 %* Artikkel 55 Rahvatervise meetmed 0 % Artikkel 56 Loomade tervist ja heaolu käsitlevad meetmed 0 % Artikkel 57 Vesiviljeluse varude kindlustamine 40 % III PEATÜKK Kalanduspiirkondade säästev areng Artikli 62 lõike 1 punkt a Ettevalmistav toetus 0 % Artikkel 63 Kohaliku arengu strateegiate rakendamine (sh jooksvad kulud ja tegevuse elavdamine) 40 % Artikkel 64 Koostöö 0 %* IV PEATÜKK Turustuse ja töötlemisega seotud meetmed Artikkel 66 Tootmis- ja turustuskavad 0 %* Artikkel 67 Ladustamisabi 0 % Artikkel 68 Turustusmeetmed 0 %* Artikkel 69 Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemine 0 %* V PEATÜKK Kalapüügi- ja vesiviljelustoodetega seotud lisakulude hüvitamine äärepoolseimates piirkondades Artikkel 70 Hüvitamise kord 0 % VI PEATÜKK Ühise kalanduspoliitika lisameetmed koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames Artikkel 76 Kontroll ja jõustamine 0 % Artikkel 77 Andmete kogumine 0 %* VII PEATÜKK Tehniline abi liikmesriikide algatusel Artikkel 78 Tehniline abi liikmesriikide algatusel 0 % VIII PEATÜKK Integreeritud merenduspoliitikat käsitlevad meetmed, mida rahastatakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames Artikli 80 lõike 1 punkt a Integreeritud mereseire 0* % Artikli 80 lõike 1 punkt b Merekeskkonna kaitse ning mere- ja rannikuressursside säästva kasutamise edendamine 40 % Artikli 80 lõike 1 punkt c Teadmiste parandamine merekeskkonna seisundi kohta 40 % (1) Kooskõlas artikli 3 lõikega 2 võib *-ga tähistatud meetmete suhtes kohaldada koefitsienti 40 %.