2008D0217 — ET — 24.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 20. detsember 2007, üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6440 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2008/217/EÜ) (EÜT L 077, 19.3.2008, p.1)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 KOMISJONI OTSUS, 23. juuli 2012, L 217 20 14.8.2012









▼B

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2007,

üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6440 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/217/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Üleeuroopaline kiirraudteesüsteem on vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 punktile c jaotatud struktuurseteks ja funktsionaalseteks allsüsteemideks, sealhulgas infrastruktuuri allsüsteem. (2) Komisjoni otsusega 2002/732/EC ( 2 ) on kehtestatud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi esimene koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK). (3) Esimene KTK tuleb tehnilist arengut ja kõnealuse KTK rakendamisest saadud kogemusi silmas pidades läbi vaadata. (4) Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF) kui ühisele esindusorganile tehti ülesandeks kõnealune KTK läbi vaadata ja seda muuta. Seepärast tuleks otsus 2002/732/EÜ asendada käesoleva otsusega. (5) Läbivaadatud KTK projektiga on tutvunud direktiiviga 96/48/EÜ loodud komitee. (6) Käesolev KTK peaks kehtima uue või ajakohastatud ja uuendatud infrastruktuuri suhtes teatavatel tingimustel. (7) Käesolev KTK ei piira muude asjaomaste KTK sätete võimalikku kohaldamist infrastruktuuri allsüsteemide suhtes. (8) Esimene infrastruktuuri allsüsteemi KTK jõustus 2002. aastal. Kehtivate lepinguliste kohustuste tõttu tuleks hinnata infrastruktuuri allsüsteemide või koostalitluse komponentide või nende uuendamise ja ajakohastamise vastavust esimese KTK sätete alusel. Lisaks peaks esimene KTK jääma kehtima hoolduse puhul ning selle korral allsüsteemi komponentide ja koostalitluse komponentide asendamise puhul, mis on lubatud esimese KTK alusel. Seepärast tuleks otsust 2002/731/EÜ jõus hoida seoses nimetatud otsusele lisatud KTK alusel lubatud projektide haldamisega ning seoses projektidega, mis käsitlevad uusi raudteeliine ja olemasoleva raudteeliini uuendamist või ajakohastamist, mis on käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäeval valmimisstaadiumis või lepingu kehtimise ajal juba talitluses. Selleks et kindlaks teha esimese KTK ja käesolevale otsusele lisatud uue KTK kohaldamisala erinevus, peaksid liikmesriigid hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva esitama täieliku nimekirja allsüsteemidest ja koostalitluse komponentidest, mille suhtes kehtib endiselt esimene KTK. (9) Käesoleva KTK kohaldamisel peaks infrastruktuuri allsüsteemi alakoost „ballastita rööbastee” kuuluma mõiste „uudne lahendus” alla. Edaspidi tuleks siiski kaaluda võimalust käsitada ballastita rööbasteed „olemasoleva lahendusena”. (10) Käesoleva KTKga ei kehtestata eritehnoloogiate või spetsiaalsete tehniliste lahenduste kasutamise tingimust, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime tagamiseks. (11) Käesoleva KTKga lubatakse piiratud aja jooksul kasutada allsüsteemides koostalitluse komponente sertifitseerimiseta, kui teatavad tingimused on täidetud. (12) KTK praegune versioon ei hõlma täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 käsitletakse hõlmamata tehnilisi aspekte käesoleva KTK lisa H avatud punktide all. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõikele 3 edastavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele nimekirja avatud punktidega seotud riiklikest tehnilistest eeskirjadest ja nende vastavushindamisel kasutatavatest menetlustest. (13) Seoses käesoleva KTK 7. peatükis kirjeldatud erijuhtumitega teatavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele kasutatavad vastavushindamise menetlused. (14) Raudteeliiklust korraldatakse praegu vastavalt olemasolevatele riiklikele, kahepoolsetele, mitmepoolsetele või rahvusvahelistele lepingutele. On oluline, et need lepingud ei pidurdaks koostalitluse praegust ja edasist arengut. Seepärast on vaja, et komisjon uuriks kõnealuseid lepinguid, et määrata kindlaks käesolevas otsuses esitatud KTK muutmise vajadus. (15) KTK põhineb asjaomase eelnõu ettevalmistamise ajal parimatel kättesaadavatel erialastel teadmistel. Uuenduste jätkuvaks soodustamiseks ja saadud kogemuste arvestamiseks oleks vaja lisatud KTKd korrapäraselt läbi vaadata. (16) Käesolev KTK võimaldab kasutada uuenduslikke lahendusi. Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija kõrvalekallet KTK asjaomasest jaotisest. Euroopa Raudteeagentuur vormistab lahenduse talitlemise ja liideste tehnilised kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid. (17) Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Käesolevaga võtab komisjon vastu üleeuroopalise kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse (edaspidi „KTK”).

Kõnesolev KTK on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolevat KTKd kohaldatakse kõigi direktiivi 96/48/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi uue, kaasajastatud või uuendatud infrastruktuuri suhtes.

Artikkel 3

(1) KTK lisas H avatud punktidena esitatud küsimuste korral on direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohase koostalitlusvõime tõendamisel järgitavateks tingimusteks need kohaldatavad tehnilised eeskirjad, mida kasutatakse käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate allsüsteemide jaoks kasutusluba andvas liikmesriigis.

(2) Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest järgmise teabe:

(a) lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade loetelu;

(b) nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused;

(c) asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealused hindamis- ja kontrollimenetlused.

Artikkel 4

(1) Käesoleva KTK 7. peatükis erijuhtumitena käsitatud küsimuste puhul kohaldatakse liikmesriikides kehtivaid vastavushindamise menetlusi.

(2) Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest järgmise teabe:

(a) nimetatud eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused;

(b) asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks läbi viia kõnealused hindamis- ja kontrollimenetlused.

Artikkel 5

Käesoleva KTKga lubatakse üleminekuperioodi, mille jooksul võib hinnata koostalitluse komponentide kui allsüsteemi osa vastavust ja need sertifitseerida. Selle aja jooksul teatavad liikmesriigid komisjonile, milliseid koostalitluse komponente on selliselt hinnatud, et koostalitluse komponentide turgu saaks hoolikalt jälgida ja võtta meetmeid selle edendamiseks.

Artikkel 6

Otsus 2002/732/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Selle sätteid aga kohaldatakse jätkuvalt seoses nimetatud otsusele lisatud KTK alusel lubatud projektide haldamisega ning seoses projektidega, mis käsitlevad uusi raudteeliine ja olemasoleva raudteeliini uuendamist või ajakohastamist, mis on käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäeval valmimisstaadiumis või lepingu kehtimise ajal juba talitluses.

Komisjonile esitatakse hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva täielik nimekiri allsüsteemidest ja koostalitluse komponentidest, mille suhtes kohaldatakse jätkuvalt otsuse 2002/731/EÜ sätteid.

Artikkel 7

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul pärast käesolevale otsusele lisatud KTK jõustumiskuupäeva järgmistest lepingutest:

(a) riiklikud, kahe- või mitmepoolsed lepingud liikmesriikide ja raudtee-ettevõtja(te) või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te) vahel, mis on sõlmitud kas alaliselt või ajutiselt ning on vajalikud teatavate veoteenuste eripära või kohalike nõuete tõttu;

(b) raudtee-ettevõtja(te), raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te) või liikmesriikide vahelised kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime;

(c) ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtja(te) või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te) ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitlusvõime.

Artikkel 8

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

DIREKTIIV 96/48/EÜ – ÜLEEUROOPALISE KIIRRAUDTEESÜSTEEMI KOOSTALITLUSVÕIME

ÜLEEUROOPALISE TAVARAUDTEEVÕRGUSTIKU ALASÜSTEEMI

Infrastruktuuri allsüsteem

1. SISSEJUHATUS 1.1 Tehniline reguleerimisala 1.2 Geograafiline reguleerimisala 1.3 Käesoleva KTK sisu 2 INFRASTRUKTUURI VALDKONNA MÕISTE JA REGULEERIMISALA 2.1. Infrastruktuuri valdkonna mõiste 2.2 Valdkonna funktsioonid ja aspektid käesoleva KTK reguleerimisalas 2.2.1 Rongide suunamine 2.2.2 Rongide kandmine 2.2.3 Vaba ja ohutu läbipääsu võimaldamine rongidele konkreetses ruumiosas 2.2.4 Raudteejaamas peatunud rongi sisenemise ja sellest väljumise võimaldamine reisijatele 2.2.5 Ohutuse tagamine 2.2.6 Keskkonnakaitse 2.2.7 Rongide hooldamine 3. OLULISED NÕUDED 3.1. Üldsätted 3.2. Olulised nõuded infrastruktuurile 3.2.1 Üldnõuded 3.2.2 Erinõuded infrastruktuuri valdkonnale 3.3 Oluliste nõutete täitmine infrastruktuuri valdkonna kirjeldustega 3.4 Infrastruktuuri valdkonna elemendid, mis vastavad olulistele nõuetele 4. INFRASTRUKTUURI VALDKONNA KIRJELDUS 4.1 Sissejuhatus 4.2 Valdkonna funktsionaalne ja tehniline kirjeldus 4.2.1 Üldised sätted 4.2.2 Nominaalne rööpmelaius 4.2.3 Infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed 4.2.4 Rööpmekeskmete vaheline kaugus 4.2.5 Tõusude ja languste maksimaalsed kalded 4.2.6 Minimaalne kõveriku raadius 4.2.7 Rööbastee põikkalle 4.2.8 Põikkalde hälve 4.8.2.1 Põikkalde hälve sirgel rööbasteel ning pöörmetel ja ristmetel. 4.2.8.2 Põikkalde hälbe hüppeline muutus hargneva rööbastee pöörangul 4.2.9 Ekvivalentkoonilisus 4.2.9.1 Määratlus 4.2.9.2 Arvutuslikud väärtused 4.2.9.3 Käitusväärtused 4.2.10 Rööbastee geomeetriline kvaliteet ja lokaalsete defektide korral kohaldatavad piirväärtused 4.2.10.1 Sissejuhatus 4.2.10.2 Määratlused 4.2.10.3 Koheste meetmete piirväärtused, sekkumispiirid ja hoiatuspiirid 4.2.10.4 Koheste meetmete piirväärtused 4.2.11 Rööpakalle 4.2.12 Pöörangud ja ristmed 4.2.12.1 Näiturid ja lukustusseadmed 4.2.12.2 Liikuvate riströöpa südamike kasutamine 4.2.12.3 Geomeetrilised näitajad 4.2.13 Rööbastee vastupidavus 4.2.13.1 I kategooria raudteeliinid 4.2.13.2 II ja III kategooria raudteeliinid 4.2.14 Veeremite poolt kandetarinditele avaldatavad koormused 4.2.14.1 Vertikaalkoormused 4.2.14.2 Dünaamiline analüüs 4.2.14.3 Tsentrifugaaljõud 4.2.14.4 Külgjõud 4.2.14.5 Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused) 4.2.14.6 Kandekonstruktsioonide ja rööbastee vastastoimest tingitud pikijõud 4.2.14.7 Aerodünaamilised mõjud, mis on tingitud rongi möödumisest rööbasteega piirnevatest tarinditest 4.2.14.8 Standardi EN1991-2:2003 nõuete kohaldamine 4.2.15 Rööbastee üldine jäikus 4.2.16 Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites 4.2.16.1 Üldised nõuded 4.2.16.2 Kolviefekt maa-alustes raudteejaamades 4.2.17 Külgtuule mõju 4.2.18 Elektrilised näitajad 4.2.19 Müra ja vibratsioon 4.2.20 Ooteplatvormid 4.2.20.1 Juurdepääs ooteplatvormile 4.2.20.2 Kasutatava platvormiosa pikkus 4.2.20.2 Kasutatava platvormiosa laius 4.2.20.4 Platvormi kõrgus 4.2.20.5 Kaugus rööbastee telgjoonest 4.2.20.6 Platvormiga külgneva rööbastee asetus 4.2.20.7 Elektrilöögi vältimine platvormidel 4.2.20.8 Piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsu võimaldamisega seotud näitajad 4.2.21 Tuleohutus ja raudteetunnelite ohutus 4.2.22 Juurdepääs rööbasteeäärsetele rajatistele või nendesse sissetungi võimalikkus 4.2.23 Reisijatele ja rongipersonalile ettenähtud maa-ala rööbastee kõrval reisijate evakueerimiseks väljaspool jaama 4.2.23.1 Rööbastee kõrval asetsev maa-ala 4.2.23.2 Tunnelite avariiväljapääsud 4.2.24 Kaugustähised 4.2.25 Seisuteed ja muud väga väikese liikluskiirusega rööbasteed 4.2.25.1 Pikkus 4.2.25.2 Kalle 4.2.25.3 Kõveriku raadius 4.2.26 Statsionaarsed rongiteenindusseadmed 4.2.26.1 Tualettide tühjendamine 4.2.26.2 Seadmed rongi välispindade puhastamiseks 4.2.26.3 Veevarustuse seadmestik 4.2.26.4 Liivavarustuse seadmestik 4.2.26.5 Kütusetanklad 4.2.27 Ballastiheide Allsüsteemi liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.3.1 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe veeremi allsüsteemiga: 4.3.2 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe energiavarustuse allsüsteemiga 4.3.3 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe juhtimise ja signalisatsiooni allsüsteemiga 4.3.4 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe käitamise allsüsteemiga 4.3.5 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe raudteetunnelite ohutust käsitlevate KTKga 4.4 Käituseeskirjad 4.4.1 Tööoperatsioonide sooritamine 4.4.2 Teated raudtee-ettevõtetele 4.4.3 Töötajate kaitse aerodünaamiliste jõudude toime eest 4.5 Hoolduseeskirjad 4.5.1 Hoolduskava 4.5.2 Hooldusnõuded 4.6 Ametialane pädevus 4.7 Tervisekaitse- ja ohutusnõuded 4.8 Infrastruktuuriregister ja lubatud veeremitüüpide Euroopa register 5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID 5.1 Määratlus 5.1.1 Uuenduslikud lahendused 5.1.2 Rööbastee alakoostu uuenduslikud lahendused 5.2 Koostalitluse komponentide loetelu 5.3 Koostalitluse komponentide tööparameetrid ja kirjeldused 5.3.1 Rööpad 5.3.1.1 Rööpapea profiil 5.3.1.2 Arvutuslik joonmass 5.3.1.3 Terase klass 5.3.2 Rööpakinnitussüsteemid 5.3.3 Liiprid ja kandurid 5.3.4 Pöörangud ja ristmed 5.3.5 Veevarustuse ühendused 6. KOMPONENTIDE VASTAVUS- JA/VÕI NENDE KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE 6.1. Koostalitluse komponendid 6.1.1. Vastavus- ja kasutussobivuse hindamise menetlused 6.1.1.1 Vastavus allsüsteemi nõuetele. 6.1.1.2 Ühilduvus muude koostalitluse komponentidega ja allsüsteemi komponentidega, millega sellel on ette nähtud liidesed. 6.1.1.3 Vastavus tehnilistele erinõuetele 6.1.2 „Olemasolevate”, „uudsete” ja „uuenduslike” koostalitluse komponentide mõisted 6.1.3. Olemasolevate ja uudsete koostalitluse komponentide suhtes kohaldatav menetlus 6.1.4. Uuenduslike koostalitluse komponentide suhtes kohaldatav menetlus 6.1.5 Moodulite rakendamine 6.1.6 Koostalitluse komponentide hindamismeetodid 6.1.6.1 Koostalitluse komponendid, mida reguleerivad muud ühenduse direktiivid 6.1.6.2 Kinnitussüsteemi hindamine 6.1.6.3 Tüübivalideerimine käituse alusel (kasutussobivus) 6.2 Infrastruktuuri allsüsteem 6.2.1 Üldsätted 6.2.2 Reserveeritud 6.2.3 Uuenduslikud lahendused 6.2.4 Moodulite rakendamine 6.2.4.1 Mooduli SH2 rakendamine 6.2.4.2 Mooduli SG rakendamine 6.2.5 Tehnilised lahendused, mis eeldavad vastavust projekteerimisetapis 6.2.5.1 Rööbastee vastupidavuse hindamine 6.2.5.2 Ekvivalentkoonilisuse hindamine 6.2.6 Vastavushindamise üksikasjalikumad nõuded 6.2.6.1 Infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmete hindamine 6.2.6.2 Keskmise rööpmelaiuse miinimumväärtuse hindamine 6.2.6.3 Rööbastee jäikuse hindamine 6.2.6.4 Rööpakalde hindamine 6.2.6.5 Maksimaalse õhurõhukõikumise hindamine tunnelites 6.2.6.6 Müra ja vibratsiooni hindamine 6.3 Vastavushindamine, kui üleminekukriteeriumina kasutatakse kiirust 6.4 Hoolduskava hindamine 6.5 Hoolduse allsüsteemi hindamine 6.6 Koostalitluse komponendid, mille kohta puudub EÜ deklaratsioon 6.6.1 Üldosa 6.6.2 Üleminekuperiood 6.6.3 Sertifitseerimata koostalitluse komponente sisaldavate allsüsteemide sertifitseerimine üleminekuperioodil 6.6.3.1 Tingimused 6.6.3.2 Teatamine 6.6.3.3 Elutsükliga seotud rakendamine 6.6.4 Järelevalve kord 7. INFRASTRUKTUURI KTK KOHALDAMINE 7.1. Käesoleva KTK kohaldamine kasutuselevõetavatel kiirraudteeliinidel 7.2. Käesoleva KTK kohaldamine kasutusel olevatele kiirraudteeliinidele 7.2.1. Tööde liigitus 7.2.2. Tsiviilehitustöid käsitlevad parameetrid ja nõuded 7.2.3. Rööbasteede tarindeid käsitlevad parameetrid ja näitajad 7.2.4. Muid seadmeid ja hoolduskeskusi iseloomustavad parameetrid ja näitajad 7.2.5. Kiirus üleminekukriteeriumina 7.3. Erijuhud 7.3.1. Saksamaa raudteevõrgu eripära 7.3.2. Austria raudteevõrgu eripära 7.3.3. Taani raudteevõrgu eripära 7.3.4. Hispaania raudteevõrgu eripära 7.3.5. Soome raudteevõrgu eripära 7.3.6. Suurbritannia raudteevõrgu eripära 7.3.7. Kreeka raudteevõrgu eripära 7.3.8. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrkude eripära 7.3.9. Itaalia raudteevõrgu eripära 7.3.10. Madalmaade raudteevõrgu eripära 7.3.11. Portugali raudteevõrgu eripära 7.3.12. Rootsi raudteevõrgu eripära 7.3.13. Poola raudteevõrgu eripära 7.4. KTK läbivaatamine 7.5. Lepingud 7.5.1. Olemasolevad lepingud 7.5.2. Uued lepingud LISA A Infrastruktuuri valdkonna koostalitluse komponendid A.1. Reguleerimisala A.2. „Olemasolevate” koostalitluse komponentide puhul hinnatavad näitajad. A.3 „Uudsete” koostalitluse komponentide puhul hinnatavad näitajad LISA B1 Infrastruktuuri allsüsteemi hindamine B1.1. Reguleerimisala B1.2. Näitajad ja moodulid LISA B2 Hoolduse allsüsteemi hindamine B2.1. Reguleerimisala B 2.2. Näitajad LISA C Hindamismenetlus LISA E Pöörangute ja ristmete skeem LISA G (Reserveeritud) LISA H Avatud punktide loetelu LISA I Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKs kasutatud mõisted

1. SISSEJUHATUS

1.1 Tehniline reguleerimisala

Käesolevas koostalitluse tehnilises kirjelduses (KTK) käsitletakse üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi ja osa hoolduse allsüsteemist. Need on esitatud direktiivi 96/48/EÜ (viimati muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) II lisa punkti 1 loetelus.

Kõnesoleva direktiivi I lisa kohaselt kuuluvad kiirraudteeliinide hulka järgmised liinid:

— spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mille varustus võimaldab üldiselt kasutada kiirust 250 km/h või suuremaid kiirusi,

— spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, mille varustus võimaldab kasutada kiirust ligikaudu 200 km/h,

— spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eriomadused, ja millel tuleb kiirust igal üksikjuhul eraldi kohandada.

Käesolevas KTKs liigitatakse need raudteeliinid vastavalt kategooriatesse I, II ja III.

1.2 Geograafiline reguleerimisala

Käesoleva KTK geograafiline reguleerimisala on direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) I lisas kirjeldatud üleeuroopaline kiirraudteesüsteem.

1.3 Käesoleva KTK sisu

Kooskõlas direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõikega 3, on käesoleva KTK eesmärk:

(a) määratleda selle kavandatav reguleerimisala (2. peatükk);

(b) kehtestada olulised nõuded infrastruktuuri allsüsteemile (3. peatükk) ja selle liidestele teiste allsüsteemidega (4. peatükk);

(c) kehtestada funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed muude allsüsteemidega peavad vastama (4. peatükk);

(d) määrata kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa standardeid, selleks et saavutada üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime (5. peatükk);

(e) määrata iga käsitletava juhtumi puhul kindlaks, millist menetlust tuleb järgida koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ning allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel (6. peatükk);

(f) määrata kindlaks KTKde rakendamise strateegia (7. peatükk);

(g) sätestada asjaomase personali kutsekvalifikatsioon ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused, mis on nõutavad asjakohaste allsüsteemide kasutamiseks ja hooldamiseks ning KTKde rakendamiseks (4. peatükk).

Kooskõlas kõnesoleva direktiivi artikli 6 lõikega 3, võib iga KTK puhul ette näha erijuhtumeid; need on esitatud 7. peatükis.

Käesoleva KTK 4. peatükis on sätestatud ka punktides 1.1 ja 1.2 osutatud reguleerimisalas kehtivaid kasutus- ja hooldusnormid.

2. INFRASTRUKTUURI VALDKONNA MÕISTE JA REGULEERIMISALA

2.1. Infrastruktuuri valdkonna mõiste

Käesoleva KTKga reguleeritakse infrastruktuuri valdkonda, kuhu kuuluvad:

— infrastruktuuri strukturaalne allsüsteem

— infrastruktuuri allsüsteemiga seotud hoolduse allsüsteemi osa

— veeremi teenindusega seotud hooldustööde allsüsteemi statsionaarsed seadmed (nt pesumasinad, liivavarustuse seadmestik, veevarustuse seadmestik, kütusetanklad, statsionaarsed tualetitühjendusseadmed)

▼M1

Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri struktuursesse allsüsteemi kuuluvad 1. peatükis sätestatud reguleerimisala piires kiirliinide rööbasteed, pöörangud ja ristmed.

▼B

Infrastruktuuri strukturaalsesse allsüsteemi kuuluvad ka:

— rööbastee kande- ja kaitsetarindid

— rööbasteega piirnevad tarindid ja tsiviilrajatised, mis võivad mõjutada raudteede koostalitlusvõimet

— ooteplatvormid ja muu raudteejaama infrastruktuur, mis võib mõjutada raudteede koostalitlusvõimet

— allsüsteemis keskkonnakaitseks vajalikud seadmed

— seadmed reisijate ohutuse tagamiseks halvenenud töötingimustes

2.2 Valdkonna funktsioonid ja aspektid käesoleva KTK reguleerimisalas

Allpool kirjeldatakse üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõimega seotud infrastruktuuri valdkonna aspekte, võtteks aluseks funktsioonid, mille täitmiseks see valdkond on mõeldud ja silmas pidades nendega seoses vastu võetud põhimõtteid.

2.2.1 Rongide suunamine

Sirge rööbastee

Sirge rööbastee kujutab endast sõidukeid suunavat rööbet, mille omadused võimaldavad kiirveeremite KTK-le vastavate rongide liikumist ettenähtud ohutustingimustel ja kindlaksmääratud tööparameetritega.

Kahe rööpa vaheline kaugus ning rataste ja rööbaste kokkupuutepind määratakse kindlaks nii, et oleks tagatud infrastruktuuri ühilduvus veeremi allsüsteemiga.

Pöörangud ja ristmed

Pöörangud ja ristmed, mis võimaldavad muuta liikumissuunda, peavad vastama asjakohasele sirge rööbastee kirjeldusele ja funktsionaalse arvutuse abil kindlaksmääratud mõõtmetele, nii et oleks tagatud tehniline ühilduvus kiirveeremite KTK-le vastavate rongidega.

Seisuteed

Seisuteed ei pea vastama kõigile sirge rööbastee näitajatele, kuid nad peavad vastama teatavatele 4. peatükis kindlaksmääratud erinõuetele, nii et oleks tagatud tehniline ühilduvus kiirveeremite KTK-le vastavate rongidega.

2.2.2 Rongide kandmine

Sirge rööbastee ning pöörangud ja ristmed

Jõud, mida sõiduk rakendab rööbasteele ning mis määravad nii sõiduki rööbastel püsimise ohutustingimused kui ka rööbastee kandevõime näitajad, on tingitud eranditult rataste ja rööbaste vahelisest kokkupuutest ning teatavate pidurdusseadmete vahetust mõjust rööbastele.

Need jõud on vertikaaljõud, külgjõud ja pikijõud.

Iga jõu puhul nende kolme hulgast määratakse kindlaks üks või mitu sõiduki ja rööbastee mehaanilist vastasmõju iseloomustavat kriteeriumit, mida käsitatakse piirmääradena, mida sõiduk ei tohi ületada, ning ümberpöördult, vähimate koormustena, mida rööbastee peab taluma. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 5 lõigule 4, ei ole nimetatud kriteeriumid takistuseks suuremate piirväärtuste valimisel, kui need on vajalikud teistsuguste rongide liiklemiseks. Kõnesolevad sõiduki ja rööbastee vastastoimet iseloomustavad ohutuskriteeriumid on liidesed, mis tagavad infrastruktuuri allsüsteemi sidususe veeremi allsüsteemiga.

Rööbasteed kandvad tarindid

Lisaks eespool nimetatud mõjudele sirgele rööbasteele ning pöörangutele ja ristmetele, avaldab kiirliiklus kriitilist mõju ka raudteesildade dünaamilisele käitumisele, mis oleneb sõidukite teljekoormuste rakendussagedusest, ning seega on raudteesillad veeremi allsüsteemi liides.

2.2.3 Vaba ja ohutu läbipääsu võimaldamine rongidele konkreetses ruumiosas

Ehitusgabariidid ja rööpmekeskmete vaheline kaugus

Ehitusgabariidid ja rööpmekeskmete vaheline kaugus on peamised tegurid, mis määravad kindlaks sõiduki kinemaatilise tsooni, vooluvõtturi ja rööbasteedega piirnevate ehitiste vahemaad, samuti üksteisest mööduvate sõidukite kinemaatiliste tsoonide vahemaad. Lisaks vajalikele nõuetele, et vältida sõidukite tungimist ehitusgabariitidesse, võimaldavad need allsüsteemi liidesed tuletada ka sõidukitele ja püsirajatistele mõjuvate külgsuunaliste aerodünaamiliste jõudude suurused.

Tsiviilrajatised ja rööbasteedega piirnevad ehitised

Tsiviilrajatised ja rööbasteedega piirnevad ehitised peavad vastama ehitusgabariitidega seotud nõuetele.

Teatavatele rööbasteedega piirnevatele ehitistele mõjuvad aerodünaamilised jõud ja õhurõhu kõikumine tunnelites sõltuvad kiirveeremite KTK-le vastavate rongide aerodünaamilistest näitajatest ja seega on need tegurid veeremi allsüsteemi liidesed.

Õhurõhu kõikumised, mida reisijatel tuleb taluda sõidukite läbisõidul tunnelitest, sõltuvad peamiselt rongi liikumiskiirusest, ristlõike pindalast, pikkusest ja aerodünaamilisest kujust ning tunneli pikkusest ja ristlõike pindalast. Õhurõhu kõikumist tuleb piirata reisijate tervise seisukohast talutava määrani, seega on õhurõhu kõikumise piirangud veeremi allsüsteemi liides.

2.2.4 Raudteejaamas peatunud rongi sisenemise ja sellest väljumise võimaldamine reisijatele

Ooteplatvorm

Infrastruktuuri allsüsteem hõlmab ka rajatisi ja seadmeid, mis võimaldavad reisijatel rongi siseneda: ooteplatvormid, nende teenindusseadmed ja kinnitusvahendid. Allsüsteemi koostalitluse seisukohalt on olulised ooteplatvormide kõrgus ja pikkus ning maa-alustes jaamades rongide möödumisel esinev õhurõhu mõju. Need elemendid on veeremi allsüsteemi liides.

Piiratud liikumisvõimega inimesed

Selleks et parandada transpordi kättesaadavust piiratud liikumisvõimega inimestele, tuleb rakendada abinõusid juurdepääsu hõlbustamiseks üldkasutatavatele infrastruktuuri aladele; eriti tuleb täiustada ooteplatvormi ja rongi ühildumist ja arvestada evakueerimise vajadust ohuolukorras.

2.2.5 Ohutuse tagamine

Rööbasteeäärse ala turvalisus, sõidukisse sissetungi vastased abinõud ja külgtuuletõkked kujutavad endast juhtimis- ja signalisatsioonisüsteemi ning opereerimise allsüsteemi liideseid.

Käesoleva KTK reguleerimisala hõlmab ka abivahendeid, mis on vajalikud seadmete jälgimiseks ja hooldamiseks kooskõlas oluliste nõuetega.

Infrastruktuur peab tagama raudteejaamade territooriumidel ja rööbasteel ohutusabinõude olemasolu, mis on võimaliku õnnetusjuhtumi korral inimestele kättesaadavad.

2.2.6 Keskkonnakaitse

Reguleerimisala hõlmab keskkonna säästmiseks vajalikke infrastruktuuri abivahendeid.

2.2.7 Rongide hooldamine

Reguleerimisalasse kuuluvad statsionaarsed veeremi teenindamise seadmed (nt pesumasinad, liivavarustuse seadmestik, kütusetanklad, statsionaarsed tualetitühjendusseadmed).

3. OLULISED NÕUDED

3.1. Üldsätted

Kirjeldustele vastavus, mis on esitatud:

— allsüsteemide puhul 4. peatükis

— ja koostalitluse komponentide puhul 5. peatükis

(seda tõendavad positiivsed tulemused, mis on saadud:

— koostalitluse komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamisel

— ja allsüsteemide vastavustõendamisel, nagu on kirjeldatud 6. peatükis,

tagab käesoleva KTK punktides 3.2 ja 3.3 osutatud oluliste nõuete täitmise käesoleva KTK reguleerimisalas.

Kui osa olulisi nõudeid kuulub riiklike eeskirjadega reguleeritavasse alasse seoses:

— käesolevas KTKs liigitatud avatud või reserveeritud punktidega,

— direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) alusel tehtavate eranditega,

— käesoleva KTK punktis 7.3 kirjeldatud erijuhtumitega,

viiakse asjakohane vastavushindamine läbi kõnealuse liikmesriigi vastutusalasse kuuluvate menetluste kohaselt.

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, selle allsüsteemid ning koostalitluse komponendid vastama kõnealuse direktiivi III lisas üldnõuetes sätestatud olulistele nõuetele.

3.2. Olulised nõuded infrastruktuurile

Vastavalt direktiivile 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) võivad olulised nõuded olla üldise iseloomuga ja kohaldatavad kogu üldeuroopalise kiirraudteesüsteemi suhtes või sisaldada igale allsüsteemile ja selle elementidele omaseid eritingimusi.

Kõnesoleva direktiivi III lisas kindlaksmääratud olulised nõuded on esitatud allpool punktides 3.2.1 ja 3.2.2.

3.2.1 Üldnõuded

Olulised nõuded on sätestatud direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) III lisas. Allpool on esitatud käesoleva KTK seisukohast olulised üldnõuded:

„1.1. Ohutus

1.1.1. Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisega seotud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.

1.1.2. Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalse lubatud kiirusega.

1.1.3. Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on määratletud nende kasutusaja jooksul. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega.

1.1.4. Maarajatiste ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist ja levikut ning tule ja suitsu tagajärgi.

1.1.5. Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema konstrueeritud viisil, mis ei kahjusta kasutajate turvalisust, kui seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta ülespandud juhistele.

1.2. Töökindlus ja käideldavus

Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.

1.3. Tervishoid

1.3.1. Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.

1.3.2. Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada nii, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, seda eriti tulekahju korral.

1.4. Keskkonnakaitse

1.4.1. Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku rajamise ja töötamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta võrgustiku projekteerimisetapil kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.

1.4.2. Materjalid, mida kasutatakse rongides ja infrastruktuurides, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.

1.4.3. Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete ja avalike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida.

1.5. Tehniline ühilduvus

Infrastruktuuride ja maarajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalisel kiirraudteevõrgustikul kasutatavate rongide tehniliste omadustega.

Kui nendest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatud lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad ühilduvuse tulevikus.”

3.2.2 Erinõuded infrastruktuuri valdkonnale

Olulised nõuded on sätestatud direktiivis 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ). Järgnevalt on esitatud käesoleva KTKga seotud infrastruktuuri, hoolduse, keskkonnakaitse ja käituse valdkonda käsitlevad olulised nõuded.

„2.1 Infrastruktuurid

2.1.1. Ohutus Tuleb võtta vajalikke meetmeid, et ära hoida juurdepääs või soovimatu sissetung seadmetele, mis paiknevad kiirraudteeliinidel. Tuleb võtta meetmeid, et piirata inimesi ähvardavaid ohtusid, eriti raudteejaamades, kust rongid suure kiirusega läbi sõidavad. Infrastruktuurid, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis piirab inimeste terviseriske (stabiilsus, tulekahju, juurdepääs, evakueerimine, perroonid jne). Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

2.5 Hooldus

2.5.1. Tervishoid Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ohustada inimeste tervist.

2.5.2. Keskkonnakaitse Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud saaste taset.

2.5.3. Tehniline ühilduvus Kiirrongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute teostamist kõikidel rongidel, mille jaoks need on projekteeritud.

2.6. Keskkond

2.6.1. Tervishoid Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku käitustegevus peab jääma seadusega kindlaksmääratud müra ja saaste piiridesse.

2.6.2. Keskkonnakaitse Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku käitamine nõuetekohasel tasemel ei tohi põhjustada maapinna vibratsiooni ulatuses, mis on vastuvõetamatu vahetult infrastruktuuri läheduses asuvale keskkonnale ja elutegevusele ning normaalsele hooldustasemele.

2.7. Käitustegevus

2.7.1. Ohutus Võrgustiku käituseeskirjade ning vedurijuhtide ja rongi personali kvalifikatsiooni reguleeritus peab tagama ohutu rahvusvahelise käitamise. Käitustegevuse ja hoolduse intervallid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.

2.7.2. Töökindlus ja käideldavus Töötamise ja hoolduse perioodid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning hoolduskeskustes sisseseatud asjaomaste raudtee-ettevõtjate kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama võrgustiku töökindluse ja käideldavuse kõrge taseme.”

3.3 Oluliste nõutete täitmine infrastruktuuri valdkonna kirjeldustega

3.3.1 Ohutus

Selleks et täita üldisi nõudeid, peab infrastruktuur kindlaksmääratud eesmärkidele vastava raudteesüsteemi ohutuse taseme juures:

— võimaldama rongide liikumist ilma rööbastelt mahasõidu ning omavahelise või muude sõidukitega või püsirajatistega kokkupõrke ohuta ning vältima elektriülekandeliinide lähedusega seotud lubamatuid riske;

— vajalike tööparameetrite juures ilma purunemiseta taluma veeremite poolt avaldatavaid vertikaal-, külg- ja pikisuunalisi staatilisi ja dünaamilisi koormusi kindlaksmääratud keskkonnatingimustes;

— võimaldama seadmete kontrolli ja hooldamist, mis on vajalik oluliste osade ohutu seisukorra tagamiseks;

— olema vaba materjalidest, mis tulekahju korral võivad eraldada kahjulikke aure; see nõue on seotud ainult infrastruktuuri elementidega, mis asuvad eraldatud ruumiosades (tunnelid, kaetud teesüvendid ja maa-alused raudteejaamad);

— vältima mittevolitatud isikute juurdepääsu rajatistele, välja arvatud reisijatele ettenähtud raudteeplatvormi osad;

— võimaldama reguleerida soovimatute isikute või sõidukite raudteealadele sisenemise ohtu;

— tagama, et tavalistel reisiliinidel reisijaid ähvardava ohu minimeerimiseks paikneksid neile juurdepääsetavad alad piisavalt kaugel rööbasteedest, millel liiguvad kiirrongid, või oleksid sobival viisil kiirrööbasteedest eraldatud ning varustatud vajalike juurdepääsuteedega reisijate evakueerimiseks, eriti maa-alustes jaamades;

— tegema vajalike meetmete abil üldkasutatavatel aladel piiratud liikumisvõimega reisijatele kättesaadavaks vajalikud juurdepääsu- ja väljapääsuabinõud;

— tagama reisijate eemalhoidmise ohtlikest piirkondadest juhtudel, kui kiirrong peatub erakorralistel asjaoludel väljaspool selleks ettenähtud raudteejaama ala;

— tagama, et pikkades tunnelites võetaks erimeetmeid tulekahju vältimiseks, võimaliku tulekahju tagajärgede leevendamiseks ja reisijate evakueerimiseks;

— tagama kvaliteetse liiva liivavarustuse seadmestikus.

Vajalikul määral tuleb arvestada ka eespool loetletud ohutustegurite mittejärgimise võimalikke tagajärgi.

3.3.2 Töökindlus ja juurdepääsetavus

Selle nõude täitmiseks tuleb ohutuse seisukohalt oluliste allsüsteemi liideste puhul, mille näitajad võivad raudteesüsteemi käitamise ajal muutuda, koostada kontrolli- ja hoolduskavad, milles määratakse kindlaks nende tegurite kontrollimise ja korrigeerimise tingimused.

3.3.3 Tervisekaitse

Asjaomased üldnõuded on seotud infrastruktuuri valdkonna mitmesuguste elementide tulekaitsega. Arvestades infrastruktuuri moodustavate komponentide (rööbasteed ja tsiviilrajatised) väikest põlemiskoormuse tihedust, käsitlevad kõnesolevad nõuded ainult maa-aluseid ruume, kuhu reisijatel on juurdepääs tavapärase rongiliikluse ajal. Seetõttu ei ole kehtestatud nõudeid rööbasteede ja tsiviilrajatiste sidusust tagavatele komponentidele, välja arvatud eespool nimetatud alad.

Viimati nimetatud alade puhul tuleb järgida tervishoidu käsitlevaid ühenduse direktiive, mis on üldiselt kohaldatavad rajatistele, sõltumata sellest, kas kõnesolevad rajatised on seotud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõimega või mitte.

Lisaks nende üldnõuete järgimisele tuleb piirata õhurõhu kõikumisi, millega reisijad ja personal võivad kokku puutuda, kui rong läbib tunneleid, kaetud teesüvendeid ja maa-aluseid raudteejaamu, ning õhuvoolude kiirust, millega reisijad võivad kokku puutuda maa-alustes raudteejaamades; reisijatele juurdepääsetavates ooteplatvormide ja maa-aluste raudteejaamade aladel tuleb vältida elektrilöögi ohtu.

— Seetõttu tuleb tunnelites esineva rongide liikumisest tingitud maksimaalse rõhuerinevuse põhise tervisekriteeriumi täitmiseks kasutada sobiva õhuruumi ristlõikepindalaga tunneleid või rakendada abiseadmeid.

— Õhuvoolude kiirust maa-alustes raudteejaamades tuleb piirata inimestele vastuvõetava tasemeni, kasutades konstruktsioone, millega vähendatakse rõhkude erinevusi kõrvutiasetsevates tunnelites, või rakendades abiseadmeid.

Reisijatele juurdepääsetavatel aladel tuleb vältida elektrilöögi ohtu.

Hoolduse allsüsteemi statsionaarsete seadmete puhul loetakse kõnesolevad olulised nõuded täidetuks, kui on tõendatud nende seadmete vastavus riiklikele õigusaktidele.

3.3.4 Keskkonnakaitse

Kiirliikluseks spetsiaalselt ehitatud rööbasteeprojektide puhul või juhtudel, kui rööbastee ehitatakse spetsiaalselt ümber kiirliikluseks, tuleb arvestada kiirveeremite KTK-le vastavate rongide näitajaid.

Hoolduse allsüsteemi statsionaarsete seadmete puhul loetakse kõnesolevad olulised nõuded täidetuks, kui on tõendatud nende seadmete vastavus riiklikele õigusaktidele.

3.3.5 Tehniline ühilduvus

Selle nõude täitmiseks tuleb järgida järgmisi tingimusi:

— Euroopa koostalitlusvõimelises raudteesüsteemis kasutatavad ehitusgabariidid, rööpmekeskmete vaheline kaugus, rööbastee profiil, rööpmelaius, tõusude ja languste maksimaalsed kalded ning ooteplatvormide pikkus ja kõrgus tuleb kehtestada selliselt, et rööbasteed oleksid omavahel kokkusobivad ja ühilduvad koostalitlusvõimeliste sõidukitega;

— seadmed, mis võivad edaspidi olla vajalikud muude rongide liiklemiseks üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi rööbasteedel, ei tohi takistada kiirveeremite KTK-le vastavate rongide liikumist;

— infrastruktuuri elektrilised näitajad peavad ühilduma kasutatava elektrivarustuse allsüsteemiga ning juhtimise ja signalisatsiooni allsüsteemiga.

Statsionaarsete rongiteenindusseadmete näitajad peavad vastama kiirveeremite KTK-le.

3.4 Infrastruktuuri valdkonna elemendid, mis vastavad olulistele nõuetele

Olulised nõuded, millele 4. ja 5. peatükis sätestatud kirjeldused vastavad, on järgmises tabelis tähistatud märgiga X.







Infrastruktuuri valdkonna element Viide käesoleva KTK punktile Ohutus (1.1, 2.1.1, 2.7.1) () Töökindlus Juurdepääsetavus (1.2, 2.7.2) () Tervisekaitse (1.3, 2.5.1) () Keskkonnakaitse (1.4, .5.2, 2.6.1, 2.6.2) () Tehniline ühilduvus (1.5, 2.5.3) () Nominaalne rööpmelaius 4.2.2 X Infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed 4.2.3 X X Rööpmekeskmete vaheline kaugus 4.2.4 X Tõusude ja languste maksimaalsed kalded 4.2.5 X Minimaalne kõveriku raadius 4.2.6 X X Rööbastee põikkalle 4.2.7 X X Põikkalde hälve 4.2.8 X X Ekvivalentkoonilisus 4.2.9 X X Rööbastee geomeetriline kvaliteet ja lokaalsete defektide korral kohaldatavad piirväärtused 4.2.10 X X Rööpakalle 4.2.11 X X Rööpapea profiil 5.3.1 X X Pöörangud ja ristmed 4.2.12 – 5.3.4 X X X Rööbastee vastupidavus 4.2.13 – X Veeremite poolt tarinditele avaldatavad koormused 4.2.14 X Rööbastee üldjäikus 4.2.15 – 5.3.2 X Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites 4.2.16 X Külgtuule mõju 4.2.17 X Elektrilised näitajad 4.2.18 X X Müra ja vibratsioon 4.2.19 X X Ooteplatvormid 4.2.20 X X X X Tuleohutus ja raudteetunnelite ohutus 4.2.21 X X Juurdepääs rööbasteeäärsetele rajatistele või nendesse sissetungi võimalikkus 4.2.22 X Reisijatele ja rongipersonalile ettenähtud maa-ala rööbastee kõrval reisijate evakueerimiseks 4.2.23 X X Seisuteed ja muud väga väikese liikluskiirusega rööbasteed 4.2.25 X Statsionaarsed rongiteenindusseadmed 4.2.26 X X X X X Ballastiheide 4.2.27 X X X X Käikulaskmine – Tööoperatsioonide sooritamine 4.4.1 X Töötajate kaitse aerodünaamiliste jõudude toime eest 4.4.3 X Hooldusnormid 4.5 X X X Ametialane pädevus 4.6 X X X Tervisekaitse- ja ohutusnõuded 4.7 X X X (1) Direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) III lisa punktid.

4. INFRASTRUKTUURI VALDKONNA KIRJELDUS

4.1 Sissejuhatus

Üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ ning mille osadeks on infrastruktuuri ja hoolduse allsüsteemid, kujutab endast integreeritud süsteemi, mille sidusust tuleb kontrollida, et tagada süsteemi koostalitlusvõimelisus seoses oluliste nõuetega.

Kõnealuse direktiivi artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et „KTK ei takista liikmesriikide otsuseid uute või ümberehitatud infrastruktuuride kasutuse kohta muus rongiliikluses”.

Seepärast tuleb uute kiirraudteeliinide kavandamisel või olemasolevate liinide kiirraudteeliinideks ümberehitamisel arvestada ka muude rongidega, mis võivad saada loa nende liinide kasutamiseks.

Kiirveeremite KTK-le vastavate veeremite puhul peab olema võimalik käesolevas KTKs sätestatud piirmääradele vastava rööbastee kasutamise suhtes kokku leppida.

Käesolevas KTKs sätestatud piirväärtused ei ole ettenähtud kohaldamiseks tavaliste arvutuslike väärtustena. Arvutuslikud väärtused peavad siiski olema käesoleva KTKga kindlaksmääratud piirides.

Punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud allsüsteemi ja selle liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused ei nõua eritehnoloogiate või tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime tagamiseks. Samas võivad koostalitlusvõimega seotud uuenduslikud lahendused nõuda uute kirjelduste ja/või hindamismeetodite rakendamist. Tehnoloogiliste uuenduste võimaldamiseks tuleb neid kirjeldusi ja hindamismeetodeid arendada punktis 6.2.3 kirjeldatud korra kohaselt.

4.2 Valdkonna funktsionaalne ja tehniline kirjeldus

4.2.1 Üldised sätted

Infrastruktuuri valdkonda iseloomustavad järgmised elemendid:

— nominaalne rööpmelaius (4.2.2),

— infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed (4.2.3),

— rööpmekeskmete vaheline kaugus (4.2.4),

— tõusude ja languste maksimaalsed kalded (4.2.5),

— minimaalne kõveriku raadius (4.2.6),

— rööbastee põikkalle (4.2.7),

— põikkalde hälve (4.2.8),

— ekvivalentkoonilisus (4.2.9),

— rööbastee geomeetriline kvaliteet ja lokaalsete defektide korral kohaldatavad piirväärtused (4.2.10),

— rööpakalle (4.2.11),

— rööpapea profiil (5.3.1),

— pöörangud ja ristmed (4.2.12),

— rööbastee vastupidavus (4.2.13),

— veeremite poolt tarinditele avaldatavad koormused (4.2.14),

— rööbastee üldjäikus (4.2.15),

— maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites (4.2.16),

— külgtuule mõju (4.2.17),

— elektrilised näitajad (4.2.18),

— müra ja vibratsioon (4.2.19).

— ooteplatvormid (4.2.20),

— tuleohutus ja raudteetunnelite ohutus (4.2.21),

— juurdepääs raudteeliinidel paiknevatele rajatistele või nendesse sissetungi võimalikkus (4.2.22),

— reisijatele ja rongipersonalile ettenähtud maa-ala rööbastee kõrval reisijate evakueerimiseks väljaspool jaama,

— kaugustähised (4.2.24),

— seisuteede ja muude väga väikese liikluskiirusega rööbasteede pikkus (4.2.25),

— statsionaarsed rongiteenindusseadmed (4.2.26),

— ballastiheide (4.2.27),

— hoolduseeskirjad (4.5).

Nõuded, mida tuleb järgida infrastruktuuri valdkonna elementide puhul, peavad vastama vähemalt tööparameetrite tasemetele, mis on igale allpool loetletud üle-euroopalise kiirraudteedesüsteemi liinikategooriale eraldi kindlaks määratud:

— I kategooria: spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mille varustus võimaldab kasutada üldiselt kiirust 250 km/h või suuremaid kiirusi,

— II kategooria spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, mille varustus võimaldab kasutada kiirust ligikaudu 200 km/h,

— III kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangutega seotud eripära, ja mille puhul kiirust kohandatakse igal üksikul juhtumil eraldi.

Kõik raudteeliinide kategooriad peavad võimaldama 400 meetri pikkuste 1 000 tonnise maksimaalse lubatud massiga rongide liikumist.

Tööparameetreid iseloomustatakse raudteelõigul kiirveeremite KTK-le vastavatele rongidele lubatud maksimaalsete kiirustega.

Järgnevalt on kirjeldatud tööparameetreid koos vastavatele parameetritele ja allsüsteemi liidestele iga juhtumi puhul eraldi esitatavate tingimustega. Kindlaksmääratud parameetrite väärtused kehtivad ainult kuni maksimaalse kiiruseni 350 km/h.

Kõik käesolevas KTKs sätestatud tööparameetrid ja kirjeldused on punkti 4.2.2 kohaselt kindlaks määratud käesolevale KTK-le vastavate standardse rööpmelaiusega Euroopa rööbasteede jaoks.

Erijuhtumeid käsitlevate raudteeliinide (sealhulgas muu rööpmelaiusega liinid) vastavad tööparameetrite tasemed on esitatud punktis 7.3.

Kirjeldatud tööparameetrite tasemed on ettenähtud allsüsteemi käitamiseks tavalistes tingimustes ja tehnohoolde korral. Ümberehituse või põhjaliku hooldustöö võimalikke tagajärgi, mis võivad nõuda ajutisi erandeid allsüsteemi tööparameetrite suhtes, on käsitletud punktis 4.5.

▼M1

Kiirrongide jõudlust on võimalik suurendada ka erisüsteemide, näiteks veeremite kallutamise süsteemi kasutamisega. On lubatud rakendada eritingimusi selliste rongide käitamisel, eeldusel et sellega ei piirata selliste muude kiirrongide käitamist, mis ei ole varustatud kallutussüsteemiga.

▼B

4.2.2 Nominaalne rööpmelaius

I, II ja III kategooria raudteeliinid

Nominaalne rööpmelaius on 1 435 mm.

4.2.3 Infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed

Infrastruktuur peab olema ehitatud nii, et oleks tagatud ohutu vaba tsoon kiirveeremite KTK-le vastavate rongide liikumiseks.

Infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed määratakse kindlaks kinemaatilise ruumiosaga, milles ei tohi paikneda ja millesse ei tohi tungida liikumistakistusi. See ruumiosa määratakse kinemaatilise etalonprofiili alusel, kusjuures võetakse arvesse ka kontaktliini ning infrastruktuuri alumiste osade gabariite.

▼M1 —————

▼B

Kuni gabariite käsitlevate harmoneeritud EN standardite avaldamiseni, peab infrastruktuuri-ettevõtja kehtestama üksikasjalikud sidusnormid infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmete kindlaksmääramiseks.

I kategooria raudteeliinid

Rööbastee projekteerimise etapis tuleb kõigi liikumistakistuste korral (tarindid ning elektrivarustus- ja signalisatsiooniseadmed) järgida järgmisi nõudeid:

— kinemaatilise etalonprofiili GC baasil kindlaksmääratud infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed ja infrastruktuurirajatiste alumiste osade miinimummõõtmed; mõlemad gabariidid on esitatud kiirveeremite KTKs.

Vooluvõtturi gabariidi ja isoleervahemiku nõuded on sätestatud kiirveeremite energiavarustuse KTKs.

II ja III kategooria raudteeliinid

Olemasolevate kiirliinide, kiirliinideks ümberehitatud raudteeliinide ja ühendusteede puhul kehtestatakse infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed kinemaatilise etalonprofiili GC baasil.

Kui majandusanalüüs näitab asjakohaste investeeringute kasulikkust, kehtestatakse uuendustööde korral infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed kinemaatilise etalonprofiili GC baasil. Juhul kui need investeeringud ei ole kasulikud, võib uued infrastruktuurirajatiste mõõtmed kehtestada kinemaatilise etalonprofiili GB baasil, tingimusel et majandusolud seda võimaldavad, või järgida kehtivaid väiksemaid infrastruktuurirajatiste mõõtmeid. Tellija või infrastruktuuri-ettevõtja poolt tehtava majandusanalüüsi puhul tuleb arvestada maksumust ning eeliseid, mida võib oodata rajatise mõõtude suurendamise korral, silmas pidades asjakohase liini ühendamist muude käesolevale KTK-le vastavate liinidega.

Infrastruktuuri-ettevõtja kannab infrastruktuuriregistrisse iga raudteeliini lõigu puhul vastuvõetud kinemaatilise etalonprofiili.

Vooluvõtturi gabariidi ja isoleervahemiku nõuded on sätestatud kiirveeremite energiavarustuse KTKs.

4.2.4 Rööpmekeskmete vaheline kaugus

I, II ja III kategooria raudteeliinid

Projekteerimisetapis olevatel, spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatavate või ümberehitatavate rööbasteede peatee röömpekeskmete minimaalne vahekaugus on määratletud järgmises tabelis:







Maksimaalne lubatud kiirus rongidele, mis vastavad kiirveeremite KTK-le Rööpmekeskmete minimaalne vahekaugus V<= 230 km/h Kaugused, mis on väiksemad kui 4,00 m, määratakse kindlaks kinemaatilise etalonprofiili baasil (punkt 4.2.3) 230 km/h < V <= 250 km/h 4,00 m 250 km/h < V ≤ 300 km/h 4,20 m V > 300 km/h 4,50 m

Juhul kui sõidukid on rööbastee põikkalde tõttu teineteise poole kaldu, lisatakse nendele väärtustele vajalikud marginaalid vastavalt punktis 4.2.3 nõutud eeskirjadele.

Rööpmekeskmete vahelist kaugust võib suurendada näiteks juhtudel, kui rööbastee on ettenähtud rongidele, mis ei vasta kiirveeremite KTK-le või kui seda on vaja mugavuse kaalutlusel või hoolduseks.

4.2.5 Tõusude ja languste maksimaalsed kalded

I kategooria raudteeliinid

Projekteerimisetapis olevate peateede puhul on suurim lubatud kalle 35 mm/m, kusjuures peavad olema täidetud järgmised raamtingimused:

— teekallaku keskmine kalle 10 km lõigul on 25 mm/m või väiksem,

— teelõigu pikkus, mille kalle on püsivalt 35 mm/m, ei ületa 6 000 m.

Ooteplatvormi ulatuses ei tohi peatee kalle olla üle 2,5 mm/m.

II ja III kategooria raudteeliinid

Nendel liinidel on kalded üldiselt väiksemad, kui väärtused, mis on lubatud veel ehitatavate kiirteede puhul. Kiirveeremite KTK-le vastavate rongide liikumiseks tehtud ümberehituste puhul peavad rööbastee kalded vastama eespool kindlaksmääratud väärtustele, välja arvatud juhul, kui kohalikud eritingimused nõuavad suuremat kallet; viimasel juhul tuleb vastuvõetava kalde kindlaksmääramisel arvestada kiirveeremite KTKga ettenähtud veo- ja pidurdusnäitajate piirmäärasid.

Kõigil koostalitlusvõimelistel raudteeliinidel tuleb kalde suurima väärtuse valimisel silmas pidada ka kiirveeremite KTK-le mittevastavate rongide eeldatavaid näitajaid, mille liikumine nendel liinidel võib olla direktiivi artikli 5 lõike 4 kohaselt lubatud.

4.2.6 Minimaalne kõveriku raadius

Kiirliini projekteerimise etapis tuleb minimaalne kõveriku raadius valida selline, et projektikohase suurima kiiruse juures ja asjakohasele kõverikule kehtestatud põikkalde puhul ei ületaks põikkalde hälve käesoleva KTK punktis 4.2.8 osutatud väärtusi.

4.2.7 Rööbastee põikkalle

Rööbastee põikkalle on välimise ja sisemise rööpa maksimaalne kõrguste vahe, mis mõõdetakse rööpapea pealispinnast (millimeetrites). Millimeetrites väljendatud väärtus oleneb rööpme laiusest; kui kõrgenduse väärtust väljendatakse kraadides, ei olene see rööpme laiusest.

I, II ja III kategooria raudteeliinid

Rööbastee põikkalde arvutuslik väärtus ei tohi olla suurem kui 180 mm.

Käigusoleva rööbastee puhul on lubatud kõrvalekalle ±20 mm, kusjuures suurim lubatud põikkalle on 190 mm. Ainult reisijate veoks ettenähtud liinide puhul võib rööbastee põikkalde maksimaalset arvutuslikku väärtust suurendada 200 millimeetrini.

Selle elemendi jooksva hooldustöö nõudeid kohaldatakse vastavalt käigusoleva rööbastee tolerantse käsitlevatele punkti 4.5 (hooldustööde kava) sätetele.

4.2.8 Põikkalde hälve

Põikkalde hälve kõverikul on millimeetrites väljendatud vahe, mis saadakse, kui rööbastee tegelikust põikkaldest lahutatakse teatava deklareeritud kiiruse puhul sõiduki tasakaaluseisundi saavutamiseks vajalik põikkalle.

Käesoleva KTK punktis 4.2.2 kindlaksmääratud nominaalse rööpmelaiusega koostalitlusvõimeliste raudteeliinide puhul on kohaldatav järgmine kirjeldus:

4.8.2.1 Põikkalde hälve sirgel rööbasteel ning pöörmetel ja ristmetel.







Raudteeliini kategooria I kategooria (a) II kategooria III kategooria 1 2 3 4 Kiirusevahemik (km/h) Normaalne piirväärtus (mm) Maksimaalne piirväärtus (mm) Maksimaalne piirväärtus (mm) Maksimaalne piirväärtus (mm) V ≤ 160 160 180 160 180 160 < V ≤ 200 140 165 150 165 200 < V ≤ 230 120 165 140 165 230 < V ≤ 250 100 150 130 150 250 < V ≤ 300 100 130 (b) — — 300 < V 80 80 — —

▼M1 —————

▼B

(b) Ballastita rööbastee korral võib piirväärtust 130 mm suurendada 150 millimeetrini.

Infrastruktuuri-ettevõtja võib lubada kiirveeremite KTK-le vastavatel ja põikkalde hälbe kompenseerimise süsteemiga varustatud rongidel liikuda ka suurema põikkalde hälbega rööbasteel.

Suurima põikkalde hälbe kindlaksmääramisel, mille puhul sellisel rongil lubatakse liikuda, tuleb arvestada kiirveeremite KTK punktis 4.2.3.4 asjaomasele rongile sätestatud vastuvõtu kriteeriume.

4.2.8.2 Põikkalde hälbe hüppeline muutus hargneva rööbastee pöörangul

Hargneva rööbastee põikkalde hälbe hüppelise muutuse maksimaalsed arvutuslikud väärtused on järgmised:

120 mm pöörangute puhul, mida võib läbida kiirusega 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h,

105 mm pöörangute puhul, mida võib läbida kiirusega 70 km/h < V ≤ 170 km/h,

85 mm pöörangute puhul, mida võib läbida kiirusega 170 km/h < V ≤ 230 km/h.

Olemasolevate pööranguprojektide puhul on nende väärtuste lubatud kõrvalekalle 15 mm.

4.2.9 Ekvivalentkoonilisus

Raudteesõiduki dünaamilise liikumisrežiimi selgitamine põhineb ratta ja rööpa kokkupuutepinnal. Sellega seoses on vaja määrata kokkupuutepinda iseloomustavad parameetrid, sealhulgas ekvivalentkoonilisus, mis on oluline, kuna see parameeter võimaldab küllaldasel määral hinnata ratta ja rööpa kontakti sirgetel teelõikudel ja suure raadiusega kõverikel.

I, II ja III kategooria sirgete rööbasteede suhtes kohaldatakse allpool sätestatud ekvivalentkoonilisuse nõudeid. Pöörangute ja ristmete puhul ei ole ekvivalentkoonilisuse hindamine vajalik.

4.2.9.1 Määratlus

Ekvivalentkoonilisus on kooniliselt orienteeritud rattapaari koonusnurga tangens, mille külgnihkumise kinemaatiline lainepikkus on sama, mis uuritaval rattapaaril, kui see liigub sirgel rööbasteel või suure raadiusega kõverikel.

Järgmistes tabelites esitatud ekvivalentkoonilisuse piirväärtused arvutatakse järgmiste rattapaari külgnihke amplituudide (y) puhul:







— y = 3 mm, si (TG - SR) ≥ 7 mm — , si 5 mm ≤ (TG - SR) < 7 mm — y = 2 mm, si (TG - SR) < 5 mm

kus TG on rööpmelaius ja SR on rattapaari aktiivsete pindade vaheline kaugus.

4.2.9.2 Arvutuslikud väärtused

▼M1

Rööpmelaiuse, rööpapea profiili ja sirge rööbastee lõikude rööpakalde arvutuslikud väärtused tuleb valida nii, et allpool loetletud rattapaaride liikumise modelleerimisel arvutuslikes rööbastee tingimustes (mudelarvutus vastavalt standardile EN 15302:2008 + A1:2010) ei ületataks tabelis 1 kindlaks määratud ekvivalentkoonilisuse piirmäärasid.

— Rattapaarid S 1002, standard EN 13715:2006 + A1:2010, SR = 1 420 mm

— Rattapaarid S 1002, standard EN 13715:2006 + A1:2010, SR = 1 426 mm

— Rattapaarid GV 1/40, standard EN 13715:2006 + A1:2010, SR = 1 420 mm

— Rattapaarid GV 1/40, standard EN 13715:2006 + A1:2010, SR = 1 426 mm.







Kiirusevahemik (km/h) Ekvivalentkoonilisuse piirväärtus v ≤ 160 Hindamine ei ole vajalik 160 < v ≤ 280 0,20 v > 280 0,10

▼B

Sellele tingimusele vastavaks peetakse punktis 6.2.5.2 kindlaksmääratud arvutuslike näitajatega rööbasteid. Võib siiski rajada ka teistsuguste näitajatega rööbasteid. Sel juhul tõendab infrastruktuuri-ettevõtja projekti sobivust ekvivalentkoonilisuse seisukohalt.

4.2.9.3 Käitusväärtused

4.2.9.3.1 Minimaalsed keskmise rööpmelaiuse väärtused

Kui on koostatud rööbasteesüsteemi esialgne projekt, kasutatakse ekvivalentkoonilisus kontrollimiseks olulise parameetrina rööpmelaiust. Infrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et sirgel rööbasteel ja kõverikel, mille raadius R on üle 10 000 m, oleks keskmine rööpmelaius järgmises tabelis kindlaksmääratud piirmääradest suurem:

▼M1







Kiirusevahemik (km/h) Käigusoleva 100 m liinilõigu keskmise rööpmelaiuse minimaalne väärtus (mm) v ≤ 200 1 430 200 < v ≤ 230 1 432 230 < v ≤ 250 1 433 v > 250 1 434

▼B

4.2.9.3.2 Meetmed juhul, kui sõit on ebastabiilne

Juhul kui teatatakse veeremi sõidu ebastabiilsusest rööbasteel, mis vastab punkti 4.2.9.3.1 nõuetele, kusjuures asjaomase veeremi rattapaarid vastavad kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud ekvivalentkoonilisuse nõuetele, algatavad raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja ühise kontrollimenetluse ebastabiilsuse põhjuste väljaselgitamiseks.

4.2.10 Rööbastee geomeetriline kvaliteet ja lokaalsete defektide korral kohaldatavad piirväärtused

4.2.10.1 Sissejuhatus

Rööbastee geomeetriline kvaliteet ja lokaalsete defektide korral kohaldatavad piirväärtused on sõiduki ja rööbastee kokkupuutepinna näitajatega seotud olulised infrastruktuuri parameetrid. Rööbastee geomeetriline kvaliteet on otseselt seotud:

— rööbastelt mahasõidu ohu vältimisega;

— sõiduki hindamisega vastuvõtukatsete tulemuste põhjal;

— rattapaaride ja veermiku väsimustugevusega.

Punkti 4.2.10 nõudeid kohaldatakse I, II ja III kategooria raudteeliinide suhtes.

4.2.10.2 Määratlused

Koheste meetmete piirväärtus – väärtus, mille ületamise korral peab infrastruktuuri-ettevõtja võtma meetmeid rööbastelt mahasõidu ohu vähendamiseks vastuvõetavale tasemele. Selleks tuleb kas sulgeda raudteeliin, vähendada lubatud kiirust või korrigeerida rööbastee geomeetriat.

Sekkumispiir – väärtus, mille ületamise korral tuleb teha erakorralised parandustööd, mis tagavad, et parameetrid ei saavuta enne järgmist inspekteerimist koheste meetmete piirväärtusi.

Hoiatuspiir – väärtus, mille ületamise korral tuleb kavakindlatel hooldustöödel analüüsida ja arvesse võtta rööbastee geomeetrilist olukorda.

4.2.10.3 Koheste meetmete piirväärtused, sekkumispiirid ja hoiatuspiirid

Infrastruktuuri-ettevõtja määrab kindlaks vajalikud koheste meetmete piirväärtused, sekkumispiirid ja hoiatuspiirid järgmiste parameetrite puhul.

— Külgprofiil – standardhälbed (ainult hoiatuspiir)

— Pikinivoo – standardhälbed (ainult hoiatuspiir)

— Külgprofiil – lokaalsed defektid – keskmisest väärtusest maksimaalse väärtuseni

— Pikinivoo – lokaalsed defektid – keskmisest väärtusest maksimaalse väärtuseni

— Rööbastee vääne – lokaalsed defektid – nullväärtusest maksimaalse väärtuseni, vastavalt punktis 4.2.10.4.1 kindlaksmääratud piirväärtustele

— Rööpmelaiuse kõikumised – lokaalsed defektid – nominaalsest rööpmelaiusest maksimaalse väärtuseni, vastavalt punktis 4.2.10.4.2 kindlaksmääratud piirväärtustele

— Keskmine rööpmelaius 100 m pikkusel lõigul – nominaalsest rööpmelaiusest keskmise väärtuseni, vastavalt punktis 4.2.9.3.1 kindlaksmääratud piirväärtustele

Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel peab infrastruktuuri-ettevõtja arvestama rööbastee kvaliteedi piirväärtusi, mille alusel toimus sõiduki vastuvõetavuse hindamine. Sõiduki vastuvõetavuse tingimused on sätestatud kiirveeremite KTKs.

Infrastruktuuri-ettevõtja peab arvestama ka lokaalsete defektide võimalikku koosmõju.

Infrastruktuuri-ettevõtja poolt kehtestatud koheste meetmete piirväärtused, sekkumispiirid ja hoiatuspiirid tuleb märkida käesoleva KTK punktis 4.5.1 ettenähtud hoolduskavas.

4.2.10.4 Koheste meetmete piirväärtused

Koheste meetmete piirväärtused määratakse kindlaks järgmiste parameetrite puhul:

— rööbastee vääne – lokaalsed defektid – nullväärtusest maksimaalse väärtuseni

— rööpmelaiuse kõikumised – lokaalsed defektid – nominaalsest rööpmelaiusest maksimaalse väärtuseni

4.2.10.4.1 Rööbastee vääne – lokaalsed defektid – nullväärtusest maksimaalse väärtuseni

Rööbastee vääne määratletakse kahe kindlal vahekaugusel mõõdetud risttasandi algebralise vahena, mis tavaliselt väljendatakse vastavate mõõtepunktide vahelise kaldena.

Standardse rööpmelaiuse korral asuvad mõõtepunktid teineteisest 1 500 mm kaugusel.

Rööbastee väände piirväärtus sõltub kasutatud mõõtebaasi pikkusest (l) järgmise valemi kohaselt:

Rööbastee väände piirväärtus = (20/l + 3),

— kus l on mõõtebaas (meetrites), 1,3 m ≤ l ≤ 20 m,

— kusjuures maksimaalsed piirväärtused on: — — 7 mm/m raudteeliinidel, mille projektkiirus ≤ 200 km/h; — 5 mm/m raudteeliinidel, mille projektkiirus > 200 km/h.

Infrastruktuuri-ettevõtja määrab hoolduskavas kindlaks mõõtmistingimused, mida järgitakse rööbastee vastavuse kontrollimisel käesolevale nõudele. Mõõtmistingimuste hulka kuulub ka 3 m pikkune mõõtebaas.

4.2.10.4.2 Rööpmelaiuse kõikumised – lokaalsed defektid – nominaalsest rööpmelaiusest maksimaalse väärtuseni







Kiirus (km/h) Mõõdud millimeetrites Nominaalsest rööpmelaiusest maksimaalse vääruseni Minimaalne rööpmelaius Maksimaalne rööpmelaius V ≤ 80 -9 +35 80 < V ≤ 120 -9 +35 120 < V ≤ 160 -8 +35 160 < V ≤ 230 -7 +28 V > 230 -5 +28

Lisanõuded keskmisele rööpmelaiusele on sätestatud punktis 4.2.9.3.1.

4.2.11 Rööpakalle

I, II ja III kategooria raudteeliinid

a) Sirge rööbastee Rööpad peavad olema kaldu rööbastee telgjoone suunas. Konkreetse rööbastee rööpakalle valitakse vahemikus 1/20–1/40.

b) Pöörangud ja ristmed Pöörangutel ja ristmetel on projekteeritav rööpakalle samasugune, nagu sirge rööbastee puhul, kusjuures lubatakse järgmisi erandeid: — rööpakallet võib väljendada rööpapea profiili töötava osa kaldena; — pöörangu- ja ristmelõikude puhul, kus liikumiskiirus on 200 km/h või väiksem, võib kogu pöörangute, ristmete ja nendega seotud lühikeste sirgete teelõikude ulatuses paigaldada rööpad kaldeta; — pöörangu- ja ristmelõikude puhul, kus liikumiskiirus on üle 200 km/h, kuid väiksem kui 250 km/h või sellega võrdne, võib paigaldada rööpad kaldeta ainult lühikestel lõikudel, mis ei ole pikemad kui 50 m.

4.2.12 Pöörangud ja ristmed

4.2.12.1 Näiturid ja lukustusseadmed

Pöörmete sulgrööpad ja liikuvad riströöpa südamikud ning rombriströöpad tuleb varustada lukustusseadmetega.

Pöörmete sulgrööpad ja liikuvad riströöpa südamikud ning rombriströöpad tuleb varustada näituritega, mille abil saab kindlaks teha, kas liikuvad elemendid on õiges asendis ja lukustatud.

4.2.12.2 Liikuvate riströöpa südamike kasutamine

Kiirusele 280 km/h või suuremate kiiruste jaoks ettenähtud ehitamisjärgus olevate kiirrongiteede pöörangud ja ristmed tuleb varustada liikuvate riströöpa südamikega. Edaspidi ehitatavatel kiirrongiteelõikudel ning väiksema kui 280 km/h maksimaalkiiruse jaoks ettenähtud ühendusteedel võib kasutada statsionaarse riströöpa südamikuga pööranguid ja ristmeid.

4.2.12.3 Geomeetrilised näitajad

Käesolevas KTK punktis on esitatud käigusoleval raudteel kohaldatavad piirväärtused, mis tagavad kokkusobivuse kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud rattapaaride geomeetriliste näitajatega. Infrastruktuuri-ettevõtja ülesanne on kooskõlastada arvutuslikud väärtused ja tagada hoolduskava abil, et käitusväärtuste puhul järgitaks KTK piirmäärasid.

See märkus on ettenähtud kõigi allpool kindlaksmääratud parameetrite kohta.

Geomeetriliste näitajate määratlused on esitatud käesoleva KTK lisas E.

Pöörangute ja ristmete tehnilised näitajad peavad vastama järgmistele nõuetele:

Tuleb järgida kõiki järgmisi parameetreid.

1. Maksimaalne ratta vaba liikumisruum pöörangul: maksimaalne käitusväärtus on 1 380 mm. Seda piirväärtust võib suurendada, kui infrastruktuuri-ettevõtja tõendab, et pöörme täitur- ja lukustusmehhanism talub talle rattapaari poolt rakendatavaid külgjõudusid. Sellisel juhul kohaldatakse riiklikke eeskirju.

2. Hariliku statsionaarse riströöpa südamiku turbetsooni minimaalne laius, mis mõõdetakse 14 mm sõidutasandist allpool punktis, mis vastavalt allpool esitatud diagrammile asub teoreetilisel abijoonel südamiku tegelikust tipust vajalikul kaugusel: minimaalne käitusväärtus on 1 392 mm. Hariliku riströöpa südamiku tipust vajalikul kaugusel asuva punkti leidmine

3. Ratta vaba liikumisruum riströöpa südamiku kohal: maksimaalne käitusväärtus on 1 356 mm.

4. Ratta vaba liikumisruum juhtrööpa/tiibrööpa ninamiku kohal: maksimaalne käitusväärtus on 1 380 mm.

5. Minimaalne rattaääriku soone laius: minimaalne käitusväärtus on 38 mm.

6. Maksimaalne lubatud juhikuta lõik: juhikuta lõik, mis vastab tömbi riströöpa suhtele 1/9 (tgα = 0,11; α=6o20'), kusjuures sirge tee kontrarööpa liigkõrgus on vähemalt 45 mm ja minimaalne ratta läbimõõt 330 mm.

7. Minimaalne rattaääriku soone sügavus: minimaalne käitusväärtus on 40 mm.

8. Maksimaalne kontrarööpa liigkõrgus: minimaalne käitusväärtus on 70 mm.

4.2.13 Rööbastee vastupidavus

Rööbastee, sealhulgas pöörangud ja ristmed ning muud rööbastee osad, peavad tavalistes käitustingimustes ja hooldustöödega seotud tingimustes taluma vähemalt järgmisi jõudusid:

— vertikaalkoormused

— pikikoormused

— külgkoormused

mis on määratletud järgmistes punktides.

4.2.13.1 I kategooria raudteeliinid

Rööbastee, sealhulgas pöörangud ja ristmed, tuleb projekteerida nii, et see taluks vähemalt järgmisi kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud jõudusid:

— maksimaalne staatiline teljekoormus

— maksimaalne dünaamiline rattakoormus

— maksimaalne kvaasistaatiline rattakoormus

Rööbastee, sealhulgas pöörangud ja ristmed, tuleb projekteerida nii, et see taluks vähemalt järgmisi jõududusid:

a) veo- ja pidurdusjõududest tingitud pikijõud. Need jõud on kindlaks määratud kiirveeremite KTKs;

b) rööpa temperatuuri kõikumistest tingitud termiline jõud. Rööbasteed tuleb projekteerida nii, et vähendada miinimumini tõenäosust, et temperatuurikõikumistest tingitud pikisuunaliste termiliste jõudude mõjul rööbastee kummub; seejuures tuleb arvesse võtta: — kohalikest keskkonnatingimustest tingitud temperatuurikõikumisi; — rööbaste soojendamise arvel kineetilist energiat hajutavate pidurdusseadmete kasutamisest tingitud temperatuurimuutusi;

c) kandekonstruktsioonide ja rööbastee vastastoimest tingitud pikijõud. Rööbastee projekteerimisel tuleb arvestada kandekonstruktsioonide ja rööbastee kombineeritud reageeringuid mitmesuguste manöövrite puhul vastavalt standardi EN 1991-2:2003 punktile 6.5.4.

Infrastruktuuri-ettevõtja peab kõigil üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi liinidel lubama kasutada rööbaste soojendamise arvel kineetilist energiat hajutavaid pidurdusseadmeid hädapidurduseks, kuid võib keelata nende seadmete kasutamise tööpidurduseks.

Juhul kui infrastruktuuri-ettevõtja lubab rööbaste soojendamise arvel kineetilist energiat hajutavate pidurdusseadmete kasutamist tööpidurduseks, tuleb järgida järgmisi nõudeid.

— Infrastruktuuri-ettevõtja määrab asjakohase liinilõigu puhul kindlaks maksimaalsete rööbasteele rakendatavate pidurdamisega seotud pikijõudude võimalikud piirväärtused, mis ei tohi ületada kiirveeremite KTKs lubatud väärtusi.

— Maksimaalsete rööbasteele rakendatavate pidurdamisest tingitud pikijõudude võimalike piirväärtuste puhul tuleb arvestada kohalikke kliimatingimusi ja eeldatavat pidurite korduva rakendamise arvu. ( 3 )

▼M1 —————

▼B

Rööbastee, sealhulgas pöörangud ja ristmed, tuleb projekteerida nii, et see taluks vähemalt:

— maksimaalset summaarset külgkiirendustest tingitud rööbastee põikkaldega kompenseerimata külgjõudu, mida rattapaarid avaldavad rööbasteele; see jõud on kiirveeremite KTKs määratletud järgmiselt: — (ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN, — kus P on asjakohase rööbastee puhul hooldussõidukitele, kiirrongidele ja muudele rongide lubatud suurim staatiline teljekoormus, mis väljendatakse kilonjuutonites (kN). See piirang iseloomustab dünaamiliste külgjõududest tingitud ballastalusel paikneva rööbastee külgnihke riski;

— kõverikel ja ristmetel mõjuvat kvaasistaatilist suunavat jõudu Yqst , mis on määratletud kiirveeremite KTKs.

4.2.13.2 II ja III kategooria raudteeliinid

Riiklikes eeskirjades sätestatud nõuded muudele rongidele, mis ei ole kiirveeremite KTK-le vastavad rongid, on piisavad selleks, et tagada rööbastee vastupidavus koostalitlusvõimeliste veeremite liikumisest tingitud koormustele.

4.2.14 Veeremite poolt kandetarinditele avaldatavad koormused

I, II ja III kategooria raudteeliinid

▼M1

4.2.14.1 Vertikaalkoormused

Ehitised tuleb projekteerida nii, et need vastaksid järgmistele standardis EN 1991-2:2003 kindlaks määratud koormusmudelitele:

a) standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.3.2 alapunkti 2 alapunktis P esitatud koormusmudel 71;

b) standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.3.3 alapunkti 3 alapunktis P esitatud katkestamatu silla koormusmudel SW/0.

Koormusmudelid korrutatakse standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.3.2 alapunkti 3 alapunktis P ja punkti 6.3.3 alapunkti 5 alapunktis P esitatud teguriga alfa (α). α väärtus on võrdne ühega või sellest suurem.

Koormuse mõju väärtuse suurendamiseks kasutatakse standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.4.3 alapunkti 1 alapunktis P ja punkti 6.4.5.2 alapunktis 2 esitatud dünaamilisuse tegurit fii (Φ).

Maksimaalne sillaplaadi vertikaalläbipaine ei tohi ületada standardi EN 1990:2002 + EN 1990:2002/A1:2005 lisa A2 punkti A2.4.4.2.3 alapunktis 1 esitatud väärtusi.

▼B

4.2.14.2 Dünaamiline analüüs

Silla dünaamilise analüüsi vajalikkus tehakse kindlaks standardi EN 1991-2:2003 punktis 6.4.4 sätestatud korras.

Vajaduse korral kasutatakse dünaamilisel analüüsil standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.4.6.1.1 lõigetes 3–6 kindlaksmääratud koormusmudelit HSLM. Analüüsi puhul arvestatakse standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.4.6.2 lõikes 1 kindlaksmääratud kiirusi.

▼M1

Maksimaalsed lubatud sillaplaadi maksimaalse kiirenduse arvutuslikud väärtused, mis arvutatakse rööbastee ulatuses, ei tohi ületada standardi EN 1990:2002 + EN 1990:2002/A1:2005 lisa A2 punkti A2.4.4.2.1 alapunkti 4 alapunktis P esitatud väärtusi. Sillaprojektides tuleb võtta arvesse kõige ebasoodsamaid mõjureid kas punktis 4.2.14.1 esitatud vertikaalkoormuste või standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.4.6.5 alapunkti 3 kohase koormusmudeli HSLM puhul.

▼B

4.2.14.3 Tsentrifugaaljõud

Kui sillal asuv rööbastee lõik on kogu silla või selle teatava osa ulatuses kõver, tuleb kandetarindi projekteerimisel arvestada tsentrifugaaljõudu vastavalt standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.5.1 lõikele 4.

▼M1

4.2.14.4 Külgjõud

Kandetarindite projekteerimisel tuleb arvestada külgjõudusid vastavalt standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.5.2 alapunkti 2 alapunktile P ja alapunktile 3. Seda nõuet kohaldatakse nii sirgete kui ka kõverate rööbasteede puhul.

▼B

4.2.14.5 Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused)

▼M1

Kandetarindite projekteerimisel tuleb arvestada veo- ja pidurdusjõudusid vastavalt standardi EN 1991-2:2003 punkti 6.5.3 alapunkti 2 alapunktile P ning alapunktidele 4, 5 ja 6. Veo- ja pidurdusjõudude suuna kindlaksmääramisel arvestatakse iga rööbastee puhul lubatud liikumise suunda.

▼B

Punkti 6.5.3 lõike 6 kohaldamisel arvestatakse, et maksimaalne rongi mass on 1 000 tonni.

4.2.14.6 Kandekonstruktsioonide ja rööbastee vastastoimest tingitud pikijõud

Kandekonstruktsioonide projekteerimisel tuleb arvestada kandekonstruktsioonide ja rööbastee kombineeritud reageeringuid mitmesuguste manöövrite puhul vastavalt standardi EN 1991-2:2003 punktile 6.5.4.

4.2.14.7 Aerodünaamilised mõjud, mis on tingitud rongi möödumisest rööbasteega piirnevatest tarinditest

Aerodünaamilisi mõjusid, mis on tingitud rongi möödumisest rööbasteega piirnevatest tarinditest, võetakse arvesse vastavalt standardi EN 1991-2:2003 punktile 6.6.

4.2.14.8 Standardi EN1991-2:2003 nõuete kohaldamine

Käesolevas KTKs kindlaksmääratud standardi of EN 1991-2:2003 nõudeid kohaldatakse selle riiklikus lisas kindlaksmääratud korras, juhul kui see lisa on olemas.

4.2.15 Rööbastee üldine jäikus

I, II ja III kategooria raudteeliinid

Rööbastee kui terviksüsteemi üldisele jäikusele esitatavad nõuded on avatud punkt.

Rööpakinnitite maksimaalse jäikuse nõuded on kindlaks määratud punktis 5.3.2.

4.2.16 Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites

4.2.16.1 Üldised nõuded

Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelit ja maa-alust rajatist läbivates rongides, mis vastavad kiirveeremite KTK-le ja on ettenähtud sõitmiseks konkreetsetes tunnelites, ei tohi rongi tunnelist läbisõidu ajal maksimaalsel lubatud kiirusel ületada 10 kPa.

Tunneli ava ristlõike pindala peab olema kindlaks määratud nii, et eespool osutatud õhurõhu kõikumise piirmäära ei ületataks, arvestades kõiki tunnelisse kavandatud sõidukeid, kui need läbivad tunneli maksimaalse lubatud kiirusega.

Nende liinide korral peavad olema täidetud eespool osutatud maksimaalsele õhurõhukõikumisele esitatavad nõuded.

Juhul kui tunnel ei ole ümber ehitatud arvestades õhurõhu kõikumise piirväärtust, tuleb kiirust vähendada määrani, mille puhul seda piirväärtust ei ületata.

4.2.16.2 Kolviefekt maa-alustes raudteejaamades

Õhurõhu kõikumised võivad levida eraldatud ruumidest, kus rongid liiguvad, raudteejaamade muudesse ruumidesse ja tekitada reisijatele talumatuid tugevaid õhuvoolusid.

Selle mõju kvantifitseerimiseks ei ole ühtseid norme, kuna iga allmaajaam kujutab endast erijuhtumit. Seetõttu on projekteerimiseks vaja eriuuringuid, välja arvatud juhul, kui jaama ruume on võimalik eraldada kõikuva õhurõhuga ruumidest otse välisõhku avanevate avade abil, mille ristlõike pindala on vähemalt pool juurdepääsutunneli ristlõike pindalast.

4.2.17 Külgtuule mõju

Koostalitlusvõimelised sõidukid projekteeritakse nii, et oleks tagatud teatav stabiilsus külgtuule suhtes, mis on kindlaks määratud tuule tunnuskõverate etalonseeria abil kiirveeremite KTKs.

Raudteeliin on külgtuule mõju seisukohalt koostalitlusvõimeline, kui kõige raskemates käitustingimustes liinil liikuvale koostalitlusvõimelisele rongile on tagatud ohutus külgtuule mõju suhtes.

Järgitavad külgtuulega seotud ohutusnõuded ja vastavustõendamise normid peavad olema kooskõlas riiklike standarditega. Vastavustõendamise normide puhul tuleb arvestada kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud tuule tunnuskõveraid.

Kui geograafilise asendi või raudteeliini muu eripära tõttu ei ole kaitsemeetmeteta võimalik tõendada ohutusnõuete järgimist, rakendab infrastruktuuri-ettevõtja vajalikke meetmeid ohutuse tagamiseks külgtuule suhtes, näiteks:

— vähendab tormiohu ajal ajutiselt rongide kohalikku sõidukiirust,

— paigaldab rööbastee ohustatud lõigule külgtuule tõkked

või võtab muid vajalikke meetmeid. Võetud meetmed peavad näitama, et kõnesolevaid ohutusnõudeid järgitakse.

4.2.18 Elektrilised näitajad

Meetmed, mis kaitsevad elektrilöögi eest, on kindlaks määratud kiirveeremite energiavarustuse KTKs.

▼M1 —————

▼B

4.2.19 Müra ja vibratsioon

Kiirliikluseks spetsiaalselt ehitatavate rööbasteede projektide puhul või juhtudel, kui rööbastee ehitatakse spetsiaalselt ümber kiirliikluseks, tuleb arvestada kiirveeremite KTK-le vastavate rongide müraheite näitajaid suurimal lubatud kohalikul kiirusel.

Uuringutel tuleb arvesse võtta ka muid raudteeliinil sõitvaid ronge, rööbastee tegelikku kvaliteeti ( 4 ) ning topoloogilisi ja geograafilisi piiranguid.

Kiirveeremite KTK-le vastavate rongide möödumisel esineva vibratsiooni arvutuslik tase ei tohi uue või ümberehitatava infrastruktuuri ulatuses ületada kohaldatavates riiklikes eeskirjades kindlaksmääratud tasemeid.

4.2.20 Ooteplatvormid

Punkti 4.2.20 nõuded on kohaldatavad ainult ooteplatvormide suhtes, mis on ettenähtud peatumiseks tavalisel reisijate veol kasutatavatele kiirveeremite KTK-le vastavatele rongidele.

4.2.20.1 Juurdepääs ooteplatvormile

Ooteplatvorme ei tohi ehitada rööbastee kõrvale, millel rongid võivad liikuda kiirusega ≥ 250 km/h.

Platvormile, mis asub rööbastee kõrval, millel rongid võivad liikuda kiirusega ≥ 250 km/h, võib lubada reisijaid ainult siis, kui rong kavatseb peatuda.

Reisijate platvormil viibimise ajal peab platvormisaare puhul peatumise külje suhtes vastasküljelt mööduvate rongide piirkiirus olema alla 250 km/h.

4.2.20.2 Kasutatava platvormiosa pikkus

Kasutatava platvormiosa pikkus on katkematu platvormiosa pikkus, mille esine on ettenähtud rongide peatumiseks tavalistes käitustingimustes.

Reisijatele juurdepääsetava kasutatava platvormiosa pikkus peab olema vähemalt 400 m, välja arvatud juhul, kui käesoleva KTK punktis 7.3 on sätestatud teisiti.

4.2.20.2 Kasutatava platvormiosa laius

Platvormi juurdepääsetavus oleneb vabast ruumist takistuste ja platvormi ääre vahel. Tuleb arvestada järgmist:

— piisav ruum inimestele rongi ootamiseks ülerahvastatuse ohuta;

— piisav ruum inimestele rongilt mahatulekuks, mille puhul ei ole ohtu kokku põrgata takistustega;

— piisav ruum abivahendite kasutamiseks piiratud liikumisvõimega inimestele rongile minekuks;

— piisav ruum, et inimesed võiksid seista platvormi äärest eemal (ohuala), mis tagab ohutuse, arvestades mööduvate rongide aerodünaamilist mõju

Kuni kokkuleppe saavutamiseni piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga ja aerodünaamilise mõjuga seotud parameetrite suhtes, on kasutatava platvormiosa laius jätkuvalt avatud punkt, mille puhul kohaldatakse riiklikke eeskirju.

4.2.20.4 Platvormi kõrgus

Veerepinnalt mõõdetud platvormi nominaalkõrgus on 550 või 760 mm, välja arvatud juhul, kui punktis 7.3 on kindlaks määratud teisiti.

Rööbastee ja platvormi nominaalse suhtelise positsioneerimise tolerantsid, risti veerepinna suhtes, on -30 mm/+ 0 mm.

4.2.20.5 Kaugus rööbastee telgjoonest

Nominaalkõrgusel asuvate platvormi äärte nominaalkaugus L rööbastee telgjoonest, mis on paralleelne veerepinnaga, saadakse järgmise valemi abil:

kus R on rööbastee kõveriku raadius meetrites ja g on rööpmelaius millimeetrites.

Seda vahemaad tuleb järgida alates 400 mm ülalpool veerepinda asetsevast kõrgusest.

Platvormi äärte positsioneerimise tolerantsid ja nende hooldus tuleb kindlaks määrata nii, et vahemaa L ei oleks ühelgi juhul nominaalväärtusest väiksem või seda ei suurendata enam kui 50 mm võrra.

4.2.20.6 Platvormiga külgneva rööbastee asetus

Platvormi kõrval asetseva rööbastee lõik peab olema eelistatavalt sirge või selle raadius ei ole mitte üheski kohas vähem kui 500 m.

Juhul kui punktis 4.2.20.4 ettenähtud väärtusi ei ole võimalik järgida rööbastee asetuse tõttu (nt R<500), kohaldatakse platvormi äärte kõrguse ja vahemaade arvutuslikke väärtusi, mis vastavad rööbastee asetusele ning punktis 4.2.3 kindlaksmääratud gabariitidele.

4.2.20.7 Elektrilöögi vältimine platvormidel

Elektrilöögi vältimine platvormidel tagatakse kiirveeremite energiavarustuse KTKs kindlaksmääratud kontaktliinisüsteemide ohutuse sätetega.

4.2.20.8 Piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsu võimaldamisega seotud näitajad

Piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsu võimaldamisega seotud nõuded on sätestatud piiratud liikumisvõimega inimeste vedu käsitlevas KTKs.

4.2.21 Tuleohutus ja raudteetunnelite ohutus

Üldised tuleohutuse nõuded on sätestatud muudes direktiivides, näiteks 21. detsembri 1988. aasta direktiivis 89/106/EMÜ.

Raudteetunnelite ohutuse nõuded on sätestatud raudteetunnelite ohutust käsitlevas KTKs.

4.2.22 Juurdepääs rööbasteeäärsetele rajatistele või nendesse sissetungi võimalikkus

Maanteesõidukite ja rongide kokkupõrkeohu piiramiseks ei tohi I kategooria kiirraudteeliinid ristuda samal tasandil maanteesõidukite liikumiseks ettenähtud teedega. II ja III kategooria raudteeliinide korral kohaldatakse riiklikke eeskirju.

Muid meetmeid inimeste, loomade või sõidukite raudtee infrastruktuuri valdkonda ebasoovitava sissetungi vältimiseks reguleeritakse riiklike eeskirjadega.

4.2.23 Reisijatele ja rongipersonalile ettenähtud maa-ala rööbastee kõrval reisijate evakueerimiseks väljaspool jaama

4.2.23.1 Rööbastee kõrval asetsev maa-ala

I kategooria raudteeliinide puhul tuleb tagada maa-ala reisijate evakueerimiseks iga kiirrongidele ettenähtud rööbastee kõrval; juhul kui reisijate rongist evakueerimise ajal on liikluseks avatud külgnev rööbastee, peab evakueerimiseks ettenähtud maa-ala asuma külgneva rööbastee suhtes vastasküljel. Kui rööbastee paikneb kandetarindil, peab evakueerimiseks ettenähtud maa-alal olema kaitserinnatis, mis väldib väljunud reisijate allakukkumist kandetarindilt.

▼M1

II ja III kategooria raudteeliinidel peab samalaadne maa-ala olema kõikides kohtades, kus seda on mõistlikel tingimustel võimalik rajada. Kui kõnealust maa-ala ei ole võimalik rajada, teavitatakse raudteeveo-ettevõtjat asjaomasest eriolukorrast.

▼B

4.2.23.2 Tunnelite avariiväljapääsud

Tunnelite avariiväljapääsudele esitatavad nõuded on sätestatud raudteetunnelite ohutust käsitlevas KTKs.

4.2.24 Kaugustähised

Piki rööbasteed peavad korrapäraste vahemaade tagant asetsema kaugustähised. Kaugustähised paigaldatakse riiklike eeskirjadega sätestatud korras.

4.2.25 Seisuteed ja muud väga väikese liikluskiirusega rööbasteed

4.2.25.1 Pikkus

Kiirveeremite KTK-le vastavatele rongidele ettenähtud seisutee kasutatava osa pikkus peab olema nende rongide paigutamiseks küllaldane.

4.2.25.2 Kalle

Rongidele ettenähtud seisutee kalle ei tohi olla suurem kui 2,5 mm/m.

4.2.25.3 Kõveriku raadius

Rööbasteedel, kus kiirveeremite KTK-le vastavad rongid liiguvad ainult väikese kiirusega (raudteejaamad ja möödasõiduteed, depood ja seisuteed), peab horisontaalprofiili minimaalne arvutuslik raadius olema vähemalt 150 m. Rööbastee horisontaalprofiili osad, mis koosnevad vastupidisesse suunda pöörduvatest kõverikest, mille vahel ei ole sirget lõiku, projekteeritakse 190 meetrist suurema raadiusega.

Kui ühel kahest kõverikust on siiski 190 m pikkune või sellest väiksem raadius, peab kõverike vahel olema vähemalt 7 m pikkune sirge rööbastee lõik.

Seisu- ja hooldusteede vertikaalprofiilil ei tohi olla alla 600 m raadiusega kõverikke küngastel ning alla 900 m raadiusega kõverikke nõgudes.

Käitusväärtuste järgimiseks vajalikud meetmed määratakse kindlaks hoolduskavas.

4.2.26 Statsionaarsed rongiteenindusseadmed

4.2.26.1 Tualettide tühjendamine

Juhul kui kasutatakse tualetitühjendusvagunit, peab kahe külgneva rööbastee telgjoonte minimaalne vahemaa olema vähemalt 6 m ning tualetitühjendusvaguni jaoks peab olema liikumistee.

Statsionaarsed tualetitühjendusseadmed peavad vastama kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud suletud tualetisüsteemide näitajatele.

4.2.26.2 Seadmed rongi välispindade puhastamiseks

Pesurite kasutamise korral peab nendega olema võimalik puhastada ühe- või kahekorruseliste rongide välispindu järgmistel kõrgustel:

— 1 000–3 500 mm ühekorruseliste rongide korral

— 500–4 300 mm kahekorruseliste rongide korral

Rongid peavad saama läbida pesula kiirusega 2–6 km/h.

4.2.26.3 Veevarustuse seadmestik

Koostalitlusvõimelise raudteesüsteemi veevarustuse seadmestik peab olema varustatud direktiivi 98/83/EÜ nõuetele vastava joogiveega.

Seadmestiku töörežiim peab tagama, et ka viimasena tühjendatava statsionaarse mahuti osa põhjast saadud vesi vastaks kõnealuses direktiivis kindlaksmääratud kvaliteedinõuetele.

4.2.26.4 Liivavarustuse seadmestik

Statsionaarne liivavarustuse seadmestik peab vastama kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud liivapuisturite näitajatele.

Liivavarustuse seadmestikust saadud liiv peab vastama kiirveeremite juhtimis- ja signalisatsioonisüsteemi KTKs kindlaksmääratud tingimustele.

4.2.26.5 Kütusetanklad

Kütusetanklad peavad vastama kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud kütusesüsteemide näitajatele.

Kütusetanklatest saadud kütus peab vastama kiirveeremite KTKs kindlaksmääratud tingimustele.

4.2.27 Ballastiheide

Avatud punkt

4.3 Allsüsteemi liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Infrastruktuuri valdkonna liidesed, mis tagavad valdkonna sidususe muude allsüsteemidega tehnilise ühilduvuse seisukohalt, on järgmised.

4.3.1 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe veeremi allsüsteemiga:







Allsüsteemi liides Viide kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTK-le Viide kiirveeremite KTK-le Ehitusgabariidid Infrastruktuuri gabariidid 4.2.3 Infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed 4.2.3.1 Kinemaatilised gabariidid 4.2.3.3. Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongiseiresüsteeme Kalded 4.2.5 Tõusude ja languste maksimaalsed kalded 4.2.3.6 Maksimaalsed kalded 4.2.4.7 Pidurite tööparameetrid järskudel kallakutel Minimaalne raadius 4.2.6 Minimaalne kõveriku raadius 4.2.8 Põikkalde hälve 4.2.3.7 Minimaalne kõveriku raadius Ekvivalentkoonilisus 4.2.9 Ekvivalentkoonilisus 4.2.11 Rööpakalle 5.3.1.1 Rööpapea profiil 4.2.3.4 Veeremite dünaamiline käitumine; 4.2.3.4.7 Rattaprofiili parameetrite arvutuslikud väärtused Rööbastee vastupidavus 4.2.13 Rööbastee vastupidavus 4.2.3.2 Staatiline teljekoormus 4.2.4.5 Pöörisvoolpidurid Rööbastee geomeetria, mille näitajad määravad sõiduki vedrustuse käitustingimused Rööbastee geomeetriline kvaliteet ja lokaalsete defektide korral kohaldatavad piirväärtused 4.2.3.4 Veeremite dünaamiline käitumine; 4.2.3.4.7 Rattaprofiili parameetrite arvutuslikud väärtused Rattapaari geomeetriline ühilduvus pöörangute ja ristmetega 4.2.12.3 Pöörangud ja ristmed 4.2.3.4 Veeremite dünaamiline käitumine; 4.2.3.4.7 Rattaprofiili parameetrite arvutuslikud väärtused Statsionaarsete liikumistakistuste ja sõiduki ning teineteisest vastassuundades mööduvate sõidukite aerodünaamilised vastasmõjud 4.2.4 Rööpmekeskmete vaheline kaugus 4.2.14.7 Aerodünaamilised mõjud, mis on tingitud rongi möödumisest rööpmelähedastest tarinditest 4.2.6.2 Rongi aerodünaamiline koormus välitingimustes Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites 4.2.16 : Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites 4.2.6.4 Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites Külgtuul 4.2.17 Külgtuule mõju 4.2.6.3 Külgtuul Juurdepääsetavus 4.2.20.4 Platvormi kõrgus 4.2.20.5 Kaugus rööbastee telgjoonest 4.2.20.2 Kasutatava platvormiosa pikkus Juurdepääsetavus (avatud punkt) 4.2.2.6 Juhiruum 4.2.3.5 Maksimaalne rongi pikkus Ooteplatvormid 4.2.20.8 Piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsu võimaldamisega seotud näitajad 4.2.20.4 Platvormi kõrgus 4.2.20.5 Kaugus rööbastee telgjoonest 4.2.7.8 Piiratud liikumisvõimega inimeste vedu Tuleohutus ja raudteetunnelite ohutus 4.2.21 : Tuleohutus ja raudteetunnelite ohutus 4.2.7.2 Tuleohutus 4.2.7.12 Tunnelite erispetsifikaat Seisuteed ja/või muud väga väikese liikluskiirusega rööbasteed 4.2.25 Seisuteed ja muud väga väikese liikluskiirusega rööbasteed 4.2.3.7 Minimaalne kõveriku raadius Statsionaarsed rongiteenindusseadmed 4.2.26 4.2.9 Teenindus Ballastiheide 4.2.27 Ballastiheide 4.2.3.11 Ballastiheide Töötajate kaitse aerodünaamiliste jõudude toime eest 4.4.3 : Töötajate kaitse aerodünaamiliste jõudude toime eest 4.2.6.2.1 Aerodünaamiliste jõudude mõju raudteeliinidel töötavatele töölistele Tööliste helkurriietus 4.7 Tervisekaitse- ja ohutusnõuded 4.2.7.4.1.1 Esilaternad

4.3.2 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe energiavarustuse allsüsteemiga







Allsüsteemi liides Viide kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTK-le Viide kiirveeremite energiavarustuse KTK-le Elektrilised näitajad 4.2.18 : Elektrilised näitajad 4.7.3 Tagasivooluahela ohutust käsitlevad sätted

4.3.3 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe juhtimise ja signalisatsiooni allsüsteemiga







Allsüsteemi liides Viide kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTK-le Viide kiirveeremite juhtimis- ja signalisatsioonisüsteemi KTK-le Juhtimis- ja signalisatsioonisüsteemi seadmete gabariidid 4.2.3 Infrastruktuurirajatiste miinimummõõtmed 4.2.5 ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.16 Raudteeäärsete juhtimismärguannete nähtavus. Signaalvoolude edastamine rööbastee kaudu 4.2.18 Elektrilised näitajad 4.2.11 Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega 1. lisa, 1. liide Rataste üldtakistus Liivavarustuse seadmestik 4.2.26.4 Liivavarustuse seadmestik Lisa A, 1. liide Liiva kvaliteet Pöörisvoolpidurite kasutamine 4.2.13 Rööbastee vastupidavus Lisa A, 1. liide, punkt 5.2 Elektriliste ja/või magnetpidurite kasutamine

4.3.4 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe käitamise allsüsteemiga







Allsüsteemi liides Viide kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTK-le Viide kiirveeremite käitamise KTK-le Reisijatele ja rongipersonalile ettenähtud maa-ala rööbastee kõrval reisijate evakueerimiseks väljaspool jaama 4.2.23 Raudteeettevõtte personalile (v.a sõidukijuhid) ettenähtud dokumendid- Tööoperatsioonide sooritamine 4.4.1 4.2.3.6 Halvenenud töötingimused Teated raudtee-ettevõtetele 4.4.2 4.2.1.2.2.2 Sõidukijuhtidele ettenähtud dokumendid 4.2.3.6 Halvenenud töötingimused 4.2.3.4.1 Liikluse korraldamine Rööbastee vastupidavus. I kategooria raudteeliinid (rööbaste soojendamise arvel kineetilist energiat hajutavad pidurdusseadmed) 4.2.13.1 4.2.2.6.2 Pidurdusseadmete tööparameetrid Ametialane pädevus 4.6 4.6.1

4.3.5 Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe raudteetunnelite ohutust käsitlevate KTKga







Allsüsteemi liides Viide kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTK-le Viide raudteetunnelite ohutust käsitlevatele KTK-le Tunneli seisukorra kontrollimine 4.5.1. 4.5.1 Hoolduskava 4.5.1. 4.5.1 Hoolduskava Avariiväljapääsud 4.2.23.2. Tunnelite avariiplatvormid 4.2.2.7. Avariiväljapääsud

4.4 Käituseeskirjad

4.4.1 Tööoperatsioonide sooritamine

Eelnevalt kavandatud tööde puhul võib teatavates olukordades olla vaja ajutiselt peatada käesoleva KTK 4. ja 5. peatükis kindlaksmääratud infrastruktuuri valdkonna ja selle koostalitluse komponentide kirjelduste kohaldamine.

Sellisel juhul määrab infrastruktuuri-ettevõtja kindlaks ohutuse tagamiseks vajalikud erandkorras kohaldatavad käitustingimused (nt kiiruse, teljekoormuse ja infrastruktuuri gabariitide piirangud).

Rakendatakse järgmisi üldisi sätteid:

— erandkorras kohaldatavad käitustingimused, mis ei vasta KTK-le, peavad olema ajutised ja eelnevalt kavandatud;

— asjakohasel raudteeliinil opereerivatele raudtee-ettevõtetele teatatakse ajutistest eranditest, geograafilistest asukohtadest, kus erandeid kohaldatakse, erandite sisust ja märguandevahenditest.

Käitamist käsitlevad erisätted on esitatud kiirveeremite käitamise KTKs.

4.4.2 Teated raudtee-ettevõtetele

Infrastruktuuri-ettevõtja teatab raudtee-ettevõtetele võimalikest ettenägematutest juhtumitest tingitud ajutiste piirangute kehtestamisest infrastruktuuri mõjutavatele tööparameetritele.

4.4.3 Töötajate kaitse aerodünaamiliste jõudude toime eest

Infrastruktuuri-ettevõtja määrab kindlaks meetmed töötajate kaitsmiseks aerodünaamiliste jõudude toime eest.

Kiirveeremite KTK-le vastavate rongide puhul arvestab infrastruktuuri-ettevõtja rongide tegelikku kiirust ja kiirveeremite KTK punktis 4.2.6.2.1 kindlaksmääratud aerodünaamilise mõju maksimaalset piirväärtust kiirusel 300 km/h.

4.5 Hoolduseeskirjad

4.5.1 Hoolduskava

Infrastruktuuri-ettevõtjal peab olema iga kiirraudteeliini hoolduskava, milles esitatakse vähemalt:

— piirväärtuste loetelu;

— deklaratsioon meetodite, personali ametialase pädevuse ja kohustuslikuks kasutamiseks ettenähtud ohutusseadmete kohta;

— rööbastee läheduses töötava personali kaitse eeskirjad;

— käitusväärtuste järgimise kontrolli abinõud;

— ettenähtud piirväärtuste ületamise korral rakendatavad meetmed (kiirusepiirangud ja eeldatav remondi aeg);

need andmed tuleb esitada järgmiste elementide kohta:

— punktis 4.2.7 osutatud rööbastee põikkalle;

— punktis 4.2.10 osutatud rööbastee geomeetriline kvaliteet;

— punktis 4.2.12 osutatud pöörangud ja ristmed;

— punktis 4.2.20 osutatud platvormiääred;

— raudteetunnelite ohutust käsitlevas KTKs kindlaksmääratud tunnelite seisukorra inspekteerimised;

— punktis 4.2.25.3 osutatud seisuteede kõveriku raadiused.

4.5.2 Hooldusnõuded

Hooldustöödel rakendatavad tehnilised protseduurid ja kasutatavad tooted ei tohi olla ohtlikud inimese tervisele ja nendega tekitatud ümbritseva keskkonna häiringud ei tohi ületada lubatud piirmäärasid.

Need nõuded loetakse täidetuks, kui tõendatakse, et kõnesolevate protseduuride ja toodete puhul on järgitud riiklikke eeskirju.

4.6 Ametialane pädevus

Infrastruktuuri allsüsteemi hooldava personali ametialase pädevuse nõuded esitatakse üksikasjalikult hoolduskavas (vt punkt 4.5.1).

Kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteemi käitamiseks nõutav ametialane pädevus kuulub kiirraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK reguleerimisalasse.

4.7 Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

Tervisekaitse- ja ohutusnõudeid käsitletakse kooskõlas punkti 4.2 nõuetega, pidades silmas eelkõige punkte 4.2.16 (Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites), 4.2.18 (Elektrilised näitajad), 4.2.20 (Platvormid), 4.2.26 (Statsionaarsed rongiteenindusseadmed) ja 4.4 (Käituseeskirjad).

Lisaks hoolduskavas kindlaksmääratud nõuetele (vt punkt 4.5.1), tuleb rakendada, eriti rööbastee piirkonnas, ettevaatusabinõusid selleks, et tagada hoolduspersonali tervishoid ja kõrge turvalisuse tase kooskõlas Euroopa ja riigisiseste õigusaktidega.

▼M1

Kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteemi hooldamisega seotud personal peab raudteel või selle läheduses töötades kandma peegeldavat riietust, millel on EÜ märk.

4.8 Infrastruktuuriregister ja lubatud veeremitüüpide Euroopa register

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ ( 5 ) artiklis 35 sätestatud registrile tuleb esitada andmed, mis on loetletud komisjoni 15. septembri 2011. aasta rakendusotsuses 2011/633/EL raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta ( 6 ).

▼B

5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1 Määratlus

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 2 punktile d

on koostalitluse komponendid „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida alasüsteemi, millest üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub”.

5.1.1 Uuenduslikud lahendused

Nagu on märgitud käesoleva KTK punktis 4.1, võivad uuenduslikud lahendused nõuda uusi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Need kirjeldused ja hindamismeetodeid töötatakse välja punktis 6.1.4 kirjeldatud korras.

5.1.2 Rööbastee alakoostu uuenduslikud lahendused

Punktide 5.3.1, 5.3.2 ja 5.3.3 nõuded põhinevad ballastalusel paikneva rööbastee traditsioonilisel tehnilisel lahendusel, mille puhul kasutatakse betoonliipritele kinnitatud (laiatallalisi) Vignole'i rööpaid ja kinnituselemente, kusjuures vastupanu pikinihkele tagab rööpa talla toetuspind. 4. peatüki nõudeid on siiski võimalik järgida ka alternatiivsete tehniliste lahenduste korral. Rööbastee alternatiivse tehnilise lahenduse puhul kasutatud koostalitluse komponente nimetatakse käesolevas dokumendis uudseteks koostalitluse komponentideks; nende koostalitluse komponentide hindamise kord on kindlaks määratud 6. peatükis.

5.2 Koostalitluse komponentide loetelu

Käesoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisel käsitatakse koostalitluse komponentidena ainult järgmisi koostalitluse elemente, mis võivad esineda kas eraldi osadena või alakoostudena:

— rööpad (5.3.1)

— rööpakinnitussüsteemid (5.3.2)

— liiprid ja kandurid (5.2.3)

— pöörangud ja ristmed (5.3.4)

— veevarustuse ühendused (5.3.5).

Nende komponentide suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused on esitatud järgmistes punktides.

5.3 Koostalitluse komponentide tööparameetrid ja kirjeldused

5.3.1 Rööpad

I, II ja III kategooria raudteeliinid

Rööpa kui koostalitluse komponendi olulised näitajad on järgmised:

— rööpapea profiil

— arvutuslik joonmass

— terase klass

5.3.1.1 Rööpapea profiil

▼M1

a) Vaba liinilõik Rööpapea profiil valitakse standardi EN 13674-1:2011 lisas A sätestatud profiilide hulgast.

b) Pöörmed ja ristmed Rööpapea profiil valitakse standardi EN 13674-1:2011 lisas A ja standardi EN 13674-2:2006 + A1:2010 lisas A sätestatud profiilide hulgast.

▼B

c) Uudsed rööpapea profiilid sirgetel rööbastee lõikudel Uudse (vt punkti 6.1.2 määratlus) rööpapea profiili tehniline lahendus sirgetel rööbastee lõikudel peab vastama järgmistele nõuetele: — rööpapea külje kaldenurk rööpapea vertikaaltelje suhtes peab olema vahemikus 1/20–1/17,2. Rööpapea külje ülemise otsa ja rööpapea pealispinna vertikaalkaugus peab olema väiksem kui 15 mm; — pealispinna poole liikumisel peavad kõvera tangentsiaalsete lõikude raadiused kasvama alates vähemalt 12,7 millimeetrist kuni vähemalt 250 millimeetrini rööpapea vertikaalteljega lõikumise punktis. Rööpapea pealispinna ja külje profiili puutepunkti horisontaalkaugus peab olema 33,5–36 mm.

5.3.1.2 Arvutuslik joonmass

Rööpa arvutuslik joonmass peab olema suurem kui 53 kg/m.

▼M1

5.3.1.3 Terase klass

a) Vaba liinilõik

Rööpa terase klass peab vastama standardi EN 13674-1:2011 5. peatüki nõuetele.

b) Pöörmed ja ristmed

Rööpa terase klass peab vastama standardi EN 13674-2:2006 + A1:2010 5. peatüki nõuetele.

▼B

5.3.2 Rööpakinnitussüsteemid

Sirgetel rööbastee lõikudel ning pöörangutel ja ristmetel kohaldatakse järgmisi rööpakinnitussüsteemide kirjeldusi:

a) rööpakinnitussüsteemi vastupidavus rööpa pikinihkele peab vastama standardi EN 13481-2:2002 nõuetele;

b) vastupidavus korduvatele koormustele peab vastama vähemalt peatee standardis EN 13481-2:2002 kindlaksmääratud nõuetele;

c) betoonliiprite puhul kasutatavate rööpakinnitussüsteemide korral ei tohi aluslapi dünaamiline jäikus olla suurem kui 600 MN/m.

▼M1 —————

▼B

5.3.3 Liiprid ja kandurid

Ballastalusega rööbasteel kohaldatakse järgmisi betoonliipri kui koostalitluse komponentide kirjeldusi:

a) sirgel rööbasteel kasutatava betoonliipri mass peab olema vähemalt 220 kg;

b) sirgel rööbasteel kasutatava betoonliipri pikkus peab olema vähemalt 2,25 m.

5.3.4 Pöörangud ja ristmed

Pöörangute ja ristmete puhul kasutatakse eespool käsitletud koostalitluse komponente.

Sellega seoses tuleb pöörangute ja ristmete arvutuslike näitajate hindamisega tõendada, et need vastavad järgmistele käesoleva KTK punktidele:

a) 4.2.12.1 Näiturid ja lukustusseadmed

b) 4.2.12.2 Liikuvate riströöpa südamike kasutamine

c) 4.2.12.3 Geomeetrilised näitajad

5.3.5 Veevarustuse ühendused

Veevarustuse seadmestiku ühendused peavad ühilduma kiirveeremite KTKs kirjeldatud veevarustuse ühendustega.

6. KOMPONENTIDE VASTAVUS- JA/VÕI NENDE KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1. Koostalitluse komponendid

6.1.1. Vastavus- ja kasutussobivuse hindamise menetlused

Käesoleva KTK 5. peatükis määratletud koostalitluse komponentide vastavuse ja kasutussobivuse hindamisel kasutatakse käesoleva KTK lisas C määratletud mooduleid.

Kui käesoleva KTK lisas C määratletud moodulites nõutakse, teostab koostalitluse komponentide vastavuse ja kasutussobivuse hindamist see teavitatud asutus, millele tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja on esitanud vastava taotluse. Koostalitluse komponendi tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab enne koostalitluse komponendi turuleviimist EÜ vastavusdeklaratsiooni või EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni vastavalt direktiivi 96/48/EÜ (muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 13 lõikele 1 ja IV lisa punktile 3.

Iga koostalitluse komponendi vastavust või kasutussobivust hinnatakse kolme kriteeriumi alusel.

6.1.1.1 Vastavus allsüsteemi nõuetele. Koostalitluse komponenti kasutatakse infrastruktuuri allsüsteemi komponendina, mida hinnatakse vastavalt KTK punktile 6.2. Selle kasutamine alakoostus ei välista infrastruktuuri allsüsteemi, milles kasutamiseks see on ette nähtud, vastavust KTK 4. peatükis sätestatud nõuetele.

6.1.1.2 Ühilduvus muude koostalitluse komponentidega ja allsüsteemi komponentidega, millega sellel on ette nähtud liidesed.

6.1.1.3 Vastavus tehnilistele erinõuetele Vastavus tehnilistele erinõuetele on sätestatud KTK 5. peatükis (kui olemas).

6.1.2 „Olemasolevate”, „uudsete” ja „uuenduslike” koostalitluse komponentide mõisted

„Olemasolev” koostalitluse komponent vastab järgmistele tingimustele:

a) see vastab käesoleva KTK 5. peatükis sätestatud tööp