2003R1433 — ET — 11.04.2006 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1433/2003,

11. august 2003,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003, ( 2 ) eriti selle artiklit 48, ning arvestades järgmist: (1) Arvestades viimaste aastate kogemusi, on vaja muuta komisjoni 28. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 609/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakenduskavade, rakendusfondide ja ühenduse finantsabiga ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 411/97 ( 3 ). Selguse ja otstarbekuse huvides on asjakohane kõnealune määrus kehtetuks tunnistada ja asendada. (2) Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikliga 15 nähakse ette finantsabi andmine rakendusfonde asutavatele tootjaorganisatsioonidele vastavalt teatavatele eeskirjadele ja teatavates piirides. Nimetatud määruse artiklis 16 on sätestatud teatavad rakenduskavade rakenduseeskirjad. Kõnealuste sätete kohaldamiseks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad. (3) Tarnete ümberjaotamise edendamiseks ja teatavate meetmete rakendamise võimaldamiseks rakenduskavade raames peaks tootjaorganisatsioonidel olema võimalik lubada oma rakenduskavade meetmeid osaliselt või täielikult rakendada tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel. Kuritarvitamise või topelttoetuste vältimiseks on siiski vajalikud erisätted. (4) Kava kasutamise võimaldamiseks tuleks selgelt määratleda tootjaorganisatsioonide turustatud toodang, sealhulgas täpsustada toote abi saamise tingimustele vastamine ning turustusetapp, mille ajal toodangu väärtus arvutatakse. Võrdse kohtlemise tagamiseks kõigile töötlemiseks ettenähtud toodetele, mis vastavad abisüsteemitingimustele vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2201/96 (puu- ja köögiviljatooteturu ühise korralduse kohta, ( 4 ) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 453/2002 ( 5 )) ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 2202/96 (millega kehtestatakse teatavate tsitrusviljade tootjatele ühenduse abikava, ( 6 ) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1933/2001 ( 7 )), tuleks lisada turustatud toodangu asjakohasele väärtusele määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 2202/96 artiklis 1 käsitletud abi. Järjepidevuse huvides tuleks abi ülemmäär arvutada 12 kuu jooksul turustatud toodangu väärtuse põhjal. Selle süsteemi paindlikkuse tagamiseks ettevõtjate jaoks võivad liikmesriigid kindlaks määrata piirangud kõnealuse 12kuulise ajavahemiku arvutamisel. Aastaste kõikumiste või ebapiisava teabe korral tuleks võimaldada ka turustatava toodangu arvutamise lisameetodeid. Kava väärkasutuse vältimiseks ei tohiks tootjaorganisatsioonidel olla lubatud kava kestuse jooksul võrdlusperioode muuta. (5) Abi nõuetekohase kasutamise tagamiseks tuleb sätestada rakendusfondide ning liikmete poolt fondidesse tehtavate rahaliste sissemaksete haldamise eeskirjad. Eelkõige tuleks täpsustada, et tootjaorganisatsioonide liikmete rahalised sissemaksed põhinevad turustatud toodangul, mida kasutatakse abi suuruse arvutamiseks. Liikmesriigid võivad lubada tootjaorganisatsioonidel kasutada omavahendeid ja kehtestada erinevad sissemaksemäärad, tingimusel, et kõik tootjad osalevad rakendusfondi rahastamises ja kasutavad seda. (6) Korrektse halduse huvides tuleks sätestada rakenduskavade esitamise ja heakskiitmise kord ning tähtajad, et pädevad asutused saaksid teavet asjakohaselt hinnata ning meetmeid kavadega hõlmata või neist välja jätta. Kuna kavasid hallatakse aasta kaupa, tuleks sätestada, et enne teatavat kuupäeva kinnitamata kavad tuleks üheks aastaks edasi lükata. (7) Järgmise aasta rakenduskavasid tuleks muuta aasta kaupa, et neid saaks kohandada, võttes arvesse uusi tingimusi, mida ei saanud ette näha kava esialgse esitamise ajal. Lisaks peaks olema võimalik muuta meetmeid ja rakendusfondi suurust kava täitmise aasta jooksul. Kõikide selliste muudatuste suhtes peaksid kehtima teatavad piirangud ja tingimused, mille määratlevad liikmesriigid ja mis hõlmavad kohustust teatada muudatustest pädevatele asutustele, et tagada kinnitatud kavade üldeesmärkide säilimine. (8) Finants- ja õiguskindluse tagamiseks tuleks koostada loetelu toimingutest ja kulutustest, mida võib või ei tohi hõlmata rakenduskavadega. Need loetelud peaksid olema ammendavad. Läbipaistvuse ning ühenduse eeskirjade kohaldamise lihtsuse tagamiseks peaks teatavate meetmete abi andmise tingimustele vastamise kriteeriumid olema vajadusel kooskõlas nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, ( 8 ) muudetud määrusega (EÜ) nr 1105/2003 ( 9 )) sätestatud suunistega. Teatavaid toiminguid ja kulutusi tuleks lubada ajutiselt või teatavas ulatuses. (9) Et vältida investeeringu kasuliku ea jooksul organisatsiooniga suhted katkestanud eraõigusliku poole põhjendamatut rikastumist, tuleks üksiktalumajapidamistesse investeerimise suhtes kehtestada sätted, mis võimaldavad organisatsioonil investeeringu jääkväärtuse tagasi nõuda, olenemata sellest, kas investeeringu omanik on liige või organisatsioon. (10) Abi korrektse halduse huvides peaks tootjaorganisatsioonid kirjalikult kinnitama enda ja oma liikmete nimel, et nad ei saa muud ühenduse või riigi abi meetmete jaoks, mis vastavad käesoleva määruse alusel ühenduse abi saamise tingimustele. (11) Rakenduskavade tõhusa rakendamise tagamiseks tuleks teatada tootjaorganisatsioonidele pädevate asutuste otsustest rakenduskavade ja kinnitatud abi suuruse kohta hiljemalt kava rakendamise aastale eelneva aasta 15. detsembril. (12) Rahavoogudega seotud raskuste vältimiseks peaks tootjaorganisatsioonidele sisse seadma ettemaksete süsteemi koos asjakohaste tagatistega. Tuleks sätestada, et ettemaksete süstemaatilise tagasinõudmise vältimiseks ei tohiks need maksed ületada abi miinimumtaset. Peaks olema võimalik vabastada esitatud tagatised järk-järgult vastavalt rakenduskava kohaldamisele kuni 80 % ulatuses ettemakse tasutud summast, kusjuures ülejäänu peetakse kinni kuni abi jääksumma maksmiseni. Juba tehtud kulutuste hüvitamise jaoks peaks olema kogu aasta jooksul võimalik kasutada alternatiivset süsteemi. (13) Kava nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleks kindlaks määrata abitaotlustes esitatav teave. Kaitseks ettenägematute asjaolude vastu rakenduskavade kohaldamisel võib ettemaksete või maksete taotlused üle kanda järgmisse aastasse toimingute puhul, mida tootjaorganisatsioonist olenemata põhjustel ei saa ettenähtud tähtaja jooksul rakendada. Kõik taotlused peavad läbima vastavuse tõendamiseks halduskontrolli. Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks kindlaks määrata sanktsioonid abitaotluste esitamise hilinemise korral. (14) Abi ülemmäära tuleks kohaldada kõikide taotluste puhul määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõikes 5 kindlaksmääratud tasemel. (15) Tuleks kontrollida tootjaorganisatsioonide tegevust ja selle tõhusust. Seda saab teha perioodiliste aruannete ja hindamise abil. (16) Tuleks ette näha range kontrollikord ning hoiatavad karistused rikkumiste korral, võttes arvesse tootjaorganisatsioonide suurt vastutust ja neile antud algatusõigust. Kõnealused karistused peaksid vastama rikkumise raskusastmele. Õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks sätestada tingimused abi saamise tingimustele mittevastavate meetmete jaoks, mille tootjaorganisatsioon on ekslikult rakenduskavaga hõlmanud ning liikmesriik heaks kiitnud, kuid mille puhul liikmesriigid ei tohiks vastavalt Euroopa Kohtu pretsedendiõigusele olla kohustatud abimakseid kinni pidama või makstud abi tagasi nõudma. (17) Rakenduskavade kavandatavate meetmete abi saamise tingimustele vastavuse kontrollimise ja täideviimise eest vastutavatel pädevatel asutustel peaks olema võimalus võtta täiendavaid riiklikke meetmeid kõnealuse kava nõuetekohase rakendamise tagamiseks. (18) Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõikide alates 2004. aastast rakendatavate rakenduskavade suhtes. Juba heakskiidetud kavasid, mida kohaldatakse ka 2004. aastal, tuleks muuta, kui nende rakendamise ulatus seda võimaldab. (19) Kõnealuse kava nõuetekohase rakendamise tagamiseks peaksid liikmesriigid edastama üksikasjad kõikide käesoleva määruse raames võetud täiendavate ja lisameetmete kohta. Statistika, eelarve ja kontrolli jaoks tuleks komisjonile teha kättesaadavaks piisavad andmed tootjaorganisatsioonide tegevuse ja rakenduskavade kasutamise kohta. (20) Värske puu- ja köögivilja korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust avaldanud, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

SISU, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklites 15 ja 16 sätestatud rakendusfondidele ja rakenduskavadele antava ühenduse finantsabi, edaspidi “abi” suhtes kohaldatavad eeskirjad.

2. Tootjaorganisatsioonid võivad saada abi määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklites 15 ja 16 ning käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad “tootjaorganisatsioonid” vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklile 11 -tunnustatud tootjaorganisatsioone.

2. Tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitu, mis tegutseb oma liikmete nimel nende rakendusfondide ja -kavade osalisel või täielikul haldamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 16 lõikele 3, käsitletakse käesoleva määruse kohaldamisel tootjaorganisatsioonina.







II

PEATÜKK

TURUSTATUD TOODANGU VÄÄRTUS

Artikkel 3

Arvutamise alus

1. Käesoleva määruse kohaldamisel põhineb turustatud toodangu väärtus tootjaorganisatsioonide liikmete toodangul vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2–6.

2. Toodang hõlmab määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 2202/96 artiklis 1 sätestatud abi ulatuses, mis tootjaorganisatsioonid on saanud artiklis 4 osutatud samal võrdlusperioodil.

3. Toodang hõlmab tootjaorganisatsioonist lahkuvate või sellega ühinevate liikmete toodangut. Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused topeltarvestuse vältimiseks.

4. Toodang hõlmab määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 30 lõike 1 punktide a ja b tähenduses tasuta jaotamiseks turult kõrvaldatud toodete väärtust, mille aluseks on kõnealuste tootjaorganisatsiooni poolt turustatud toodete keskmine hind.

5. Toodang müüakse määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 11 lõike 1 punkti c alapunkti 3 esimese ja teise lõigu sätete kohaselt.

Nimetatud punkti esimeses taandes sätestatud tingimusi ja värskena või liikmestootjate poolt otse töötlevale tööstusele väikestes kogustes turustatud toodete puhul teises taandes osutatud tingimusi ei kohaldata.

6. Toodangu eest esitatakse arve “tootjaorganisatsioonijärgse” seisuga:

a) vajaduse korral “pakendatud või ettevalmistatud töötlemata toote” kohta;

b) käibemaksuta;

c) sisetranspordi kuludeta, kui tootjaorganisatsiooni keskse kogumis- ja pakendamisasutuse ja tootjaorganisatsiooni jaotuspunkti vahemaa on oluline.

Liikmesriigid määravad kindlaks erinevatel töötlemis- või tarnimis- või veoetappidel toodete kohta kaubaarvele märgitud väärtuse suhtes kohaldatavad vähendusprotsendid.

Artikkel 4

Võrdlusperiood

1. Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõike 5 kolmandas lõigus osutatud abi aastane ülemmäär arvutatakse liikmesriikide määratava 12kuulise võrdlusperioodi jooksul turustatud toodangu väärtuse alusel igal aastal.

2. Võrdlusperiood võib olla:

a) 12kuuline periood, mis algab kõige varem 1. jaanuaril kaks aastat enne rakenduskava rakendamise aastat ning lõpeb hiljemalt rakenduskava rakendamise aastale eelneva aasta 1. juulil, või

b) perioodide keskmine, mis leitakse kõige varem 1. jaanuaril neli aastat enne rakenduskava rakendamise aastat algava ja hiljemalt rakenduskava rakendamise aastale eelneva aasta 1. juulil lõppeva kolme järjestikuse 12kuulise perioodi põhjal.

3. Liikmesriigid võivad tootjaorganisatsioonidele määrata eri võrdlusperioodid, et võtta teatavate toodete või tootegruppide puhul arvesse eri tootmis-, müügi- ja arvestusperioode.

Võrdlusperiood ei või muutuda rakenduskava jooksul, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud olukordades.

4. Kui toote väärtus on vähenenud põhjustel, mis ei ole tootjaorganisatsiooni vastutuse ega kontrolli all ja mida liikmesriik loeb nõuetekohaselt põhjendatuks, ei ole lõikes 1 osutatud turustatud toodangu väärtus väiksem kui 65 % asjaomase toote väärtusest eelmisel võrdlusperioodil.

Esimeses lõigus osutatud põhjused tuleb nõuetekohaselt põhjendada.

5. Kui hiljuti tunnustatud tootjaorganisatsioonidel ei ole lõike 2 kohaldamiseks piisavalt andmeid turustatud toodangu kohta, käsitatakse turustatud toodangu väärtusena tootjaorganisatsiooni poolt tunnustamiseks esitatava turustatava toodangu väärtust.

6. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed teabe kogumiseks turustatud toodangu väärtuse kohta nende tootjaorganisatsioonide puhul, kes ei ole esitanud rakenduskava.







III

PEATÜKK

RAKENDUSFONDID

Artikkel 5

Haldus

1. Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõikes 1 osutatud tootjaorganisatsioonide asutatud rakendusfonde kasutatakse üksnes tehingute jaoks, mis on seotud:

a) rakenduskava rakendamisega;

b) rakendusfondi haldamisega;

c) ühenduse kõrvaldamishüvitiste maksmisega vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõikele 3.

2. Liikmesriigid tagavad, et rakendusfonde hallatakse nii, et välisaudiitorid saavad igal aastal nende tulud ja kulud kindlaks teha, kontrollida ja kinnitada.

3. Rakendusfondiga seotud kulutusi võib teha tootjaorganisatsiooni tütarettevõte määruse (EÜ) nr 1432/2003 ( 10 ) artikli 2 tähenduses.

Artikkel 6

Rakendusfondide rahastamine

1. Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõikes 1 osutatud rakendusfondi liikmete osamaksed määratakse turustatud toodangu mahu ja/või väärtuse alusel.

2. Liikmesriigid võivad lubada tootjaorganisatsioonidel:

a) kasutada täielikult või osaliselt omavahendeid, mis on saadud nende liikmete tunnustatud tootekategooriasse kuuluvate puu- ja köögiviljatoodete müügist, kuid mitte riigi toetustest saadud vahendeid;

b) määrata liikmestootjatele erinevaid sissemaksemäärasid.

Esimese lõigu kohaldamisel tuleb täita järgmisi tingimusi:

a) kõik tootjad teevad rakendusfondi sissemakseid;

b) kõikidel tootjatel on võimalus rakendusfondi abi kasutada;

c) kõikidel tootjatel on võimalus demokraatlikult osaleda tootjaorganisatsiooni vahendite ja rakendusfondi sissemaksete kasutamist käsitlevate otsuste tegemises.

Artikkel 7

Eeldatavate summade teatamine

Tootjaorganisatsioonid esitavad liikmesriigile hiljemalt 15. septembriks järgmise aasta rakendusfondide eeldatavad summad koos rakenduskavade või muudatustaotlustega.

Rakendusfondide eeldatavad summad arvutatakse rakenduskavade, eeldatavate turult kõrvaldamise kulude ja turustatud toodangu väärtuse põhjal.







IV

PEATÜKK

RAKENDUSKAVAD

Artikkel 8

Rakenduskavade sisu

1. Rakenduskavas peab sisalduma:

a) lähteolukorra kirjeldus, eelkõige tootmise, turustamise ja seadmete osas;

b) programmi eesmärgid, pidades silmas tootmis- ja turustusvõimalusi;

c) eesmärkide saavutamise vahendite ning kavandatud meetmete ja nendes sisalduvate toimingute üksikasjalik kirjeldus iga kava rakendamise aasta jaoks;

d) kava kestus;

e) finantsaspektid, nimelt: i) sissemaksete arvutusmeetod ja määr, ii) rakendusfondi rahastamise kord, iii) erinevate sissemaksemäärade põhjenduseks vajalik teave, iv) igal kava rakendamise aastal tehtavate toimingute eelarve ja ajakava.

2. Rakenduskavad võivad sisaldada muid kui lõikes 1 sätestatud punkte, eriti I lisas sätestatud punkte.

3. Rakenduskavad ei või sisaldada II lisas loetletud toiminguid või kulusid või liikmesriikide poolt vastavalt artiklile 25 vastuvõetud meetmete hulka kuuluvaid toiminguid või kulusid.

Artikkel 9

Esitatavad dokumendid

Rakenduskavadele lisatakse:

a) tõend rakendusfondi asutamise kohta;

b) tootjaorganisatsiooni kirjalik kohustus järgida määrust (EÜ) nr 2200/96 ja käesolevat määrust;

c) tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete kirjalik kinnitus, et nad ei ole otse ega kaudselt saanud muud ühenduse või riigi toetust seoses meetmete ja/või toimingutega, mis vastavad käesoleva määruse kohaselt ühenduse toetuse saamise tingimustele.

Artikkel 10

Osalised rakenduskavad

1. Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 16 lõike 3 kohaldamise korral võivad liikmesriigid lubada tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel esitada oma osalise rakenduskava, mis sisaldab meetmeid, mille liikmestootjaorganisatsioonid on oma rakenduskavades kindlaks määranud, kuid mida nad ei ole rakendanud.

2. Osaliste rakenduskavade suhtes kohaldatakse samu reegleid kui muude rakenduskavade suhtes ja neid käsitletakse koos liikmestootjaorganisatsioonide rakenduskavadega.

3. Liikmesriigid tagavad, et:

a) meetmeid rahastatakse täies ulatuses liikmestootjaorganisatsioonide sissemaksetest nende organisatsioonide rakendusfondidesse;

b) meetmed ja vastavad rahalised sissemaksed on loetletud iga osaleva tootjaorganisatsiooni rakenduskavas;

c) ei ole topeltrahastamise ohtu.

Artikkel 11

Esitamise tähtaeg

Tootjaorganisatsioon esitab rakenduskavad heakskiitmiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on tootjaorganisatsiooni peakontor, hiljemalt rakendamise aastale eelneva aasta 15. septembriks.

Liikmesriigid võivad seda kuupäeva siiski edasi lükata.

▼M3

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 11 lõike 2 alusel tootjaorganisatsioonina tunnustamist taotlevad tootjarühmad võivad esitada samaaegselt heakskiidu saamiseks esimese lõigus osutatud rakenduskavad. Nimetatud kavade heakskiitmise tingimuseks on tunnustuse saamine hiljemalt artikli 13 lõikes 2 sätestatud tähtajaks.

▼B

Artikkel 12

Kontroll

Pädev riigiasutus kontrollib kõigi asjakohaste vahendite, kaasa arvatud kohapealse kontrolli abil:

a) artikli 8 lõike 1 punktide a, b ja e kohaselt esitatud teabe õigsust;

b) kavade eesmärkide vastavust määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõikele 4;

c) kavandatud toimingute ja kulude vastavust abi saamise tingimustele, arvestades artikli 8 lõigete 2 ja 3 sätteid;

d) kavade majanduslikku järjepidevust ja tehnilist kvaliteeti, kalkulatsioonide ja abikava paikapidavust ning rakendamise ajakava.

Artikkel 13

Otsustamine

1. Vastavalt asjaoludele pädev riigiasutus:

a) kiidab heaks fondide suuruse ja kavad, mis vastavad määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklite 15 ja 16 ning käesoleva peatüki nõuetele;

b) kiidab kavad heaks, kui tootjaorganisatsioon nõustub teatavate muudatustega; või

c) lükkab kavad tagasi.

2. Pädev riigiasutus teeb kavade ja fondidega seotud otsused hiljemalt nende esitamise aasta 15. detsembril.

Liikmesriigid teatavad oma otsuse tootjaorganisatsioonidele hiljemalt 15. detsembril.

▼M3

Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võivad liikmesriigid siiski võtta rakenduskava ja fonde käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuariks. Heakskiitev otsus võib ette näha, et kulutused on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

▼B

Artikkel 14

Järgmiste aastate rakenduskavade muudatused

1. Tootjaorganisatsioonid võivad taotleda muudatuste tegemist järgmise aasta 1. jaanuarist kohaldatavatesse rakenduskavadesse hiljemalt 15. septembril.

Liikmesriigid võivad taotluste esitamise tähtaja siiski edasi lükata.

2. Muudatuste tegemise taotlustele peavad olema lisatud kõik täiendavad dokumendid, kus on esitatud muudatuste põhjus, laad ja mõju.

3. Pädev asutus teeb pärast esitatud dokumentide uurimist ja vastavalt artiklile 12 otsused rakenduskavade muutmistaotluste kohta hiljemalt 15. detsembril. Kui nimetatud tähtaja jooksul ei ole otsust vastu võetud, käsitatakse taotlust tagasilükatuna.

▼M3

Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võivad liikmesriigid siiski võtta rakenduskava muutmise taotlusi käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuariks. Heakskiitev otsus võib ette näha, et kulutused on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

▼B

Artikkel 15

Jooksva aasta rakenduskavade muudatused

1. Liikmesriigid võivad lubada jooksva aasta rakenduskavadesse muudatuste tegemist nende poolt määratud tingimustel.

2. Pädev riigiasutus võib jooksval aastal lubada tootjaorganisatsioonidel:

a) rakendada oma rakenduskavasid üksnes osaliselt;

b) muuta rakenduskava sisu, sealhulgas pikendada selle kestust kuni viie aastani;

c) muuta rakendusfondi suurust kuni 20 % ulatuses algselt heakskiidetud suurusest, tingimusel, et rakenduskava üldeesmärgid säilivad.

3. Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused, mille kohaselt võib jooksva aasta rakenduskavasid muuta pädeva riigiasutuse eelneva nõusolekuta.

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõike 2 punktis a sätestatud turult kõrvaldamise rahastamiseks heakskiidetud rakendusfondi suurendamise peavad pädevad asutused igal juhul eelnevalt heaks kiitma.

Kõnealused muudatused vastavad abi saamise tingimustele üksnes siis, kui tootjaorganisatsioon teatab nendest viivitamata pädevale asutusele.

Artikkel 16

Rakenduskavade vorm

1. Rakenduskavasid rakendatakse aastaste ajavahemike kaupa 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

2. Hiljemalt 15. detsembril heakskiidetud rakenduskavasid rakendatakse järgmise aasta 1. jaanuarist.

Pärast 15. detsembrit heakskiidetud kavade rakendamine lükatakse ühe aasta võrra edasi.

▼M3

Artikli 13 lõike 2 või artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ja erandina esimesest ja teisest lõigust algab vastavalt kõnealustele sätetele heakskiidetud rakenduskava elluviimine hiljemalt heakskiitmisele järgneva aasta 31. jaanuarist.

▼B







V

PEATÜKK

ABI

Artikkel 17

Kinnitatud abisumma

Pärast kavade heakskiitmist kinnitavad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 16 lõike 2 esimeses lõigus käsitletud abisummad.

Liikmesriigid teatavad kinnitatud abisummad tootjaorganisatsioonidele hiljemalt 15. detsembril.

▼M3

Artikli 13 lõike 2 või artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ja erandina teisest lõigust teatavad liikmesriigid heakskiidetud abisumma hiljemalt 20. jaanuariks.

Kõikide rakenduskavade tarbeks heakskiidetud abisumma teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks.

▼B

Artikkel 18

Taotlused

1. Tootjaorganisatsioonid esitavad pädevale asutusele abi või selle jääksumma taotluse iga rakenduskava jaoks hiljemalt selle aasta 31. jaanuariks, mis järgneb aastale, mille kohta abi taotletakse.

2. Taotlustele lisatakse täiendavad dokumendid, milles on esitatud:

a) turustatud toodangu väärtus;

b) liikmetele määratud ja rakendusfondi tasutud sissemaksed;

c) kulutused, mis on tehtud seoses rakenduskavaga;

d) kõrvaldamishüvitisteks kasutatud rakendusfondi osa;

e) liikmetele makstud hüvitise ja/või täiendavate summade määr;

f) tõendus määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõike 3 kolmandas lõigus ja artikli 23 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piirangute järgimise kohta.

3. Taotlused võivad katta kavandatud, kuid tegemata kulutusi, kui on tõendatud, et:

a) asjaomaseid toiminguid ei saanud teha hiljemalt rakenduskava rakendusaasta 31. detsembriks asjaomasest tootjaorganisatsioonist sõltumatutel põhjustel;

b) kõnealuseid toiminguid saab teha kuni järgmise aasta 30. aprillini;

c) rakendusfondis on alles tootjaorganisatsiooni samaväärne sissemakse.

Abi makstakse ja artikli 20 lõike 3 kohane tagatis vabastatakse üksnes juhul, kui esimese lõigu punktis b osutatud plaanitud kulude rakendamise kohta esitatakse tõendid hiljemalt plaanitud kulutamise aastale järgneva aasta 30. aprilliks ning abisaamise õigus on tegelikkuses tekkinud.

4. Kui taotlus esitatakse pärast lõikes 1 sätestatud kuupäeva, vähendatakse abisummat 1 % iga hilinetud päeva kohta.

Pädev asutus võib taotluse pärast lõikes 1 sätestatud kuupäeva vastu võtta nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui on tehtud artiklis 23 ettenähtud kontroll ja peetakse kinni artiklis 19 sätestatud maksetähtajast.

Artikkel 19

Abi maksmine

Liikmesriigid maksavad taotletud abi hiljemalt kava rakendamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.

Liikmesriigid võivad siiski selle tähtaja 15. oktoobrini edasi lükata.

Artikkel 20

Ettemaksed

1. Tootjaorganisatsioonid võivad taotleda abi osalist ettemaksu, mis vastab rakenduskava põhjal eeldatavatele kuludele taotluse esitamise kuule järgneval kolmel kuul.

2. Taotlused ettemaksete saamiseks esitatakse jaanuaris, aprillis, juulis ja oktoobris.

Konkreetse aasta jaoks tehtud ettemaksete kogusumma ei tohi ületada 90 % rakenduskava algselt kinnitatud abisummast.

3. Ettemakse tingimuseks on tagatise esitamine, mille suurus on 110 % ettemakse summast vastavalt komisjoni määrusele nr 2220/85. ( 11 )

Liikmesriigid sätestavad tingimused, millega tagatakse, et rakendusfondi sissemakseid kogutakse vastavalt artikli 5 lõikele 2 ja artiklile 6 ning et eelmised ettemaksed on ära kasutatud.

4. Tagatise vabastamise taotlusi võib esitada aasta jooksul ning neile peavad olema lisatud asjakohased täiendavad dokumendid.

Tagatised vabastatakse kuni 80 % ulatuses tehtud ettemakse summast.

5. Põhikohustus määruse (EÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses hõlmab rakenduskavades ettenähtud toimingute tegemist vastavalt käesoleva määruse artikli 9 punktides b ja c sätestatud kohustustele.

Põhikohustuse täitmatajätmise või artikli 9 punktides b ja c sätestatud kohustuste olulise rikkumise korral jäädakse tagatisest ilma, piiramata seejuures artikli 24 alusel kohaldatavaid muid sanktsioone.

Muude nõuete täitmata jätmise korral ei tagastata tagatist võrdeliselt täheldatud rikkumise raskusega.

Artikkel 21

Osalised maksed

1. Tootjaorganisatsioonid võivad taotleda abi osalist ettemaksu, mis vastab eelnenud kolmel kuul seoses rakenduskavaga kantud kuludele.

Taotlused esitatakse aprillis, juulis ja oktoobris. Taotlustele tuleb lisada asjakohased täiendavad dokumendid.

Osalise abi taotluste puhul tehtud maksed ei või kokku ületada 90 % rakenduskava kinnitatud abisummast või tegelikest kulutustest, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

2. Tootjaorganisatsioonid võivad taotleda turult kõrvaldamise abi osalist maksmist.

Taotlusi võib esitada koos lõikes 1 osutatud taotlustega. Taotluste suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõike 3 kolmandas lõigus ja artikli 23 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piirangud.







VI

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 22

Tootjaorganisatsioonide aruanded

1. Tootjaorganisatsioonid esitavad koos abitaotlustega aastaaruanded rakenduskavade rakendamise ja rakendusfondi abi saamiseks kõlblike turult kõrvaldamise toimingute kohta.

Aruanded käsitlevad järgmist:

a) eelmise aasta jooksul rakendatud rakenduskavad ja turult kõrvaldamise toimingud;

b) rakenduskavade peamised muudatused;

c) eeldatava ja taotletud abi erinevused.

2. Rakenduskava kohaldamise viimasel aastal asendab esimeses lõikes osutatud aastaaruannet lõpparuanne.

Lõpparuanded sisaldavad rakenduskavade hinnangut, mille võib koostada spetsialiseeritud nõuandetalituse abiga. Nendest selgub, mil määral on saavutatud kavade eesmärgid. Neis selgitatakse toimingute ja/või meetodite muudatusi, mida on võetud või võetakse arvesse järgmiste rakenduskavade koostamisel või kehtivate rakenduskavade parandamisel.

Artikkel 23

Kontroll

1. Liikmesriigid kontrollivad tootjaorganisatsioone kohapeal lühikese etteteatamisega või ette teatamata, et tagada abi saamise tingimuste täitmine.

Kontrollitakse eelkõige:

a) rakenduskava meetmete rakendamist, pöörates erilist tähelepanu investeeringutega seotud meetmetele;

b) tegelikke kulutusi võrreldes deklareeritud abisummadega.

2. Lõikes 1 osutatud kontrolle tehakse igal aastal taotluste usaldusväärse valimi põhjal. Valim peab esindama vähemalt 20 % tootjaorganisatsioonidest ja 30 % abi kogusummast.

Kui kontrollimiste käigus ilmneb, et piirkonnas või selle osas või teatavas tootjaorganisatsioonis esineb olulisi eeskirjade eiramisi, teeb pädev asutus samal aastal täiendavaid kontrollimisi ja suurendab vastavate järgmisel aastal kontrollitavate taotluste protsendimäära.

3. Pädev riigiasutus määrab kontrollitavad tootjaorganisatsioonid kindlaks riskianalüüsi ning abi esindavuse põhjal.

Riskianalüüsis võetakse arvesse:

a) abi suurust;

b) kavade edenemist võrreldes eelmise aastaga;

c) eelnenud aastatel tehtud kontrollimiste tulemusi;

d) muid liikmesriikide määratavaid näitajaid, eelkõige tootjaorganisatsiooni osalemist liikmesriigi või sõltumatu sertifitseerimisasutuse poolt ametlikult tunnustatud kvaliteedisüsteemis.

4. Iga tootjaorganisatsiooni tuleb kontrollida vähemalt üks kord enne abi või selle jääksumma maksmist rakenduskava viimase aasta puhul.

Artikkel 24

Tagasinõudmine ja sanktsioonid

1. Alusetult makstud abi nõutakse tagasi ja abitaotlused lükatakse tagasi vastavalt lõikele 3 ning asjaomase abisaaja/taotleja suhtes kohaldatakse sanktsioone, kui:

a) turustatud toodangu tegelik väärtus on väiksem kui abi arvutamisel kasutatud summa;

b) rakendusfondi on hallatud viisil, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 15 lõike 1 teisele lõigule, või seda on kasutatud muudel eesmärkidel kui kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud eesmärgid, või

c) rakenduskava on ellu viidud viisil, mis ei vasta asjaomase liikmesriigi poolt kava heakskiitmisel esitatud tingimustele, ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 14 ja 15 kohaldamist.

2. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 ( 12 ) artikli 7 lõike 4 kohaldamist, võib liikmesriik hiljem abi saamise tingimustele mittevastavaks tunnistatud meetme korral, mida on rakendatud vastavalt liikmesriigi poolt heakskiidetud rakenduskavale, maksta nõuetekohast abi või mitte nõuda juba makstud abi tagasi, kui seda tehakse ka samalaadsetel riiklikust eelarvest rahastatavatel juhtudel ning kui tootjaorganisatsioon ei ole tegutsenud ettevaatamatult.

3. Lõike 1 kohaldamise korral nõutakse abisaajalt/taotlejalt:

a) kui abi on juba makstud: i) ilmse vea korral, et ta maksaks alusetult makstud abi tagasi koos intressiga, ii) pettuse korral, et ta maksaks alusetult makstud abi tagasi kahekordselt koos intressiga, iii) kõikidel muudel juhtudel, et ta maksaks alusetult makstud abi tagasi 50 % suuremas summas koos intressiga;

b) kui abitaotlus on esitatud, kuid abi ei ole välja makstud: i) pettuse korral, et ta maksaks alusetult taotletud abisummad, ii) muudel juhtudel kui ilmse vea korral, et ta maksaks 50 % alusetult taotletud abisummadest.

4. Lõike 3 punktis a osutatud intress arvutatakse:

a) abi väljamaksmise ja saaja poolt tagasimaksmise vahelise ajavahemiku põhjal;

b) Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatava Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäära põhjal, mis kehtib alusetu makse tegemise päeval ning millele lisandub kolm protsenti.

5. Lõike 3 kohaselt tagasinõutud abi makstakse pädevale makseasutusele, kes arvab selle maha Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastatud kuludest.

6. Tahtlikult või raske hooletuse tõttu valeandmete esitamise korral jäetakse asjaomane tootjaorganisatsioon abist ilma aastal, mis järgneb aastale, mille suhtes on avastatud valeandmete esitamine.

Artikkel 25

Liikmesriigi sätted

Liikmesriigid võivad vastu võtta määrust (EÜ) nr 2200/96 ja käesolevat määrust täiendavaid eeskirju abi saamise tingimustele vastavate toimingute ja kulutuste kohta.

Artikkel 26

Liikmesriikide aruanded

1. Liikmesriigid esitavad iga aasta ►M2 15. novembriga ◄ tootjaorganisatsioonide, rakendusfondide ja rakenduskavade ning kontrolli ja sanktsioonide kohta finants- ja kvalitatiivseid andmeid vastavalt III lisas sätestatule.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest käesoleva määruse raames võetud meetmetest ja kehtestatud tingimustest, eelkõige:

a) artikli 8 lõike 1 punkti e alapunktides i, ii ja iii osutatud meetodi, korra ja teabe;

b) artiklis 7 osutatud rakendusfondide eeldatavad summad;

c) üksikasjad abitaotluste kohta;

d) artikli 15 kohased jooksva aasta rakenduskavadesse muudatuste tegemise tingimused;

e) sätted, mis on vajaduse korral vastu võetud artikli 24 lõike 2 kohaldamiseks;

f) artikli 25 kohaselt vastu võetud sätted.







VII

PEATÜKK

KEHTETUKS TUNNISTAMINE JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 27

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 609/2001 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 28

Üleminekusätted

Liikmesriikide poolt enne käesoleva määruse jõustumist heakskiidetud rakenduskavad, mida kohaldatakse ka 2004. aastal, peavad vastama käesoleva määruse sätetele. Tootjaorganisatsioonid saavad vajalikke muudatusi taotleda kuni ►M1 15. oktoober 2003 ◄ .

Liikmesriigid võivad ette näha, et enne käesoleva määruse jõustumist heakskiidetud kavasid jätkatakse.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Rakenduskavade valikuline sisu

1. Mitmeaastaste kultuuridega (mitmeaastased taimed, puud ja põõsad) seotud kulud.

2. ▼M4 Erikulud, mis on seotud: ▼B a) mahepõllumajandusliku, integreeritud või eksperimentaaltootmisega ( 13 ); b) orgaaniliste taimekaitsevahenditega ( 14 ); c) keskkonnakaitsemeetmetega, k.a keskkonnasäästliku pakendikäitlusega ( 15 ); ▼M2 d) kvaliteedi parandamise meetmetega, sealhulgas sertifitseeritud seeneniidistik ja taimed ning vastavalt nõukogu direktiivis 2002/55/EÜ ( 16 ) määratletud kategooriatesse “eliitseeme” ja “sertifitseeritud seeme” kuuluvad seemned. ▼B Iga nimetatud abikõlblike erikulude liigi jaoks võivad liikmesriigid võrreldes tavakuludega tekkivate lisakulude arvutamiseks kinnitada nõuetekohaselt põhjendatud ühtsed määrad.

3. Rakendusfondi või -kavaga konkreetselt seotud üldkulud, ( 17 ) mis makstakse ühekordse väljamaksena, mille suurus on 2 % heakskiidetud rakendusfondist ja kuni 180 000 eurot ( 18 ). Nimetatud kahest protsendist tuleb 1 % ühenduse abist ja 1 % tootjaorganisatsioonilt. Määruse (EÜ) nr 1432/2003 ( 19 ) artiklis 9 osutatud tootjaorganisatsioonide liidu puhul võib nimetatud ühekordse põhisumma korrutada kuni 1 250 000 euro ulatuses selle liidu liikmestootjaorganisatsioonide arvuga.

4. Personalikulud (sealhulgas töötasukulud, kui need peab tasuma tootjaorganisatsioon), mis on seotud meetmetega: a) kõrge kvaliteeditaseme saavutamiseks või säilitamiseks või keskkonnakaitseks; b) turustamise taseme parandamiseks. Kõnealuste meetmete rakendamine nõuab eelkõige pädevaid töötajaid. Kui tootjaorganisatsioon kasutab sellistel juhtudel oma või liikmestootjate töötajaid, tuleb töötatud aeg dokumenteerida. Kui liikmesriik soovib pakkuda alternatiivi rahastamise piiramisele tegelike kuludega, peab ta kõikide eespool nimetatud, abi saamise tingimustele vastavate personalikulude jaoks eelnevalt kinnitama nõuetekohaselt põhjendatud põhisumma, mille suurus võib olla kuni 20 % heakskiidetud rakendusfondist. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib seda protsenti tõsta. Kõnealuste ühekordsete põhisummade taotlemiseks esitavad tootjaorganisatsioonid tõendid meetme rakendamise kohta liikmesriigi nõuetele vastavalt.

5. Investeeringud külmutus- või kliimaseadmega transpordivahenditesse.

6. Võrreldes maanteetranspordikuludega täiendavad välisveokulud, mis tekivad raudtee- ja/või meretranspordi kasutamisest keskkonnakaitsemeetmena ning mille kehtestavad liikmesriigid kilomeetri kohta ühtse määra alusel.

7. Kohtumiste ja koolitusprogrammide kulud, mis on seotud rakenduskava meetmete rakendamisega, sealhulgas osalejate päevarahad transpordi- ja elamiskulude katteks (vajaduse korral ühtse määra alusel).

8. Üldine müügi edendamine ja kvaliteedimärkide edendamine. Geograafilised nimed on lubatud üksnes: a) kui need on nõukogu määruses (EMÜ) nr 2081/92 ( 20 ) käsitletud kaitstud päritolunimetused või kaitstud geograafilised tähised; või b) kui kõikidel juhtudel, mille suhtes punkti a sätet ei kohaldata, on geograafilised nimed peamise sõnumi suhtes teisejärgulised. Müügiedendusmaterjalidel peab olema Euroopa Ühenduse embleem (üksnes visuaalse meedia puhul) ning järgmine tekst: “Euroopa Ühenduse abiga rahastatud kampaania”.

9. Tootjaorganisatsioonide margitoodete ja kaubamärkide edendamine.

10. Tootjaorganisatsioonide ühinemise või omandamise õigusabi- ja halduskulud, samuti riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide või riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude loomisega seotud õigusabi- ja halduskulud; teostatavusuuringud ja ettepanekud, mille eest tootjaorganisatsioonid on seoses sellega tasunud.

11. Kasutatud seadmed vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1685/2000 ( 21 ) eeskirjas nr 4 sätestatud tingimustele.

12. Hoonestamata maa, mille ost on vajalik kavas sisalduva investeeringu tegemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1685/2000 eeskirja nr 5 lõike 1 punkti 1.1 alapunktides a, b ja c ning lõikes 1.2 sätestatud tingimustele. ( 22 )

13. Liising eseme turuväärtuse piires ning vastavalt määruse (EÜ) nr 1685/2000 eeskirja nr 10 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

14. Finantseerimiskulud määruse (EÜ) nr 1685/2000 eeskirjas nr 3 sätestatud tingimustel.

15. Rentimine ostmise alternatiivina, kui see on liikmesriikide nõuete kohaselt majanduslikult põhjendatud.

16. Kinnisvara ost vastavalt määruse (EÜ) nr 1685/2000 eeskirja nr 6 lõigetes 2.1, 2.2 ja 2.3 sätestatud tingimustele.

17. Üksiktalumajapidamistega seotud investeeringud või meetmed, kui need toetavad rakenduskava eesmärke. Liikmesriigid tagavad, et võetakse vastu asjakohased sätted investeeringu või selle jääkväärtuse tagasinõudmiseks, kui liige lahkub organisatsioonist.

18. Investeeringud ettevõtete aktsiatesse, kui investeering aitab kaasa rakenduskava eesmärkide saavutamisele.

19. Investeeringute asendamine, tingimusel et asendatud investeeringu jääkväärtus: a) lisatakse tootjaorganisatsiooni rakendusfondi; või b) lahutatakse asendava investeeringu maksumusest. Investeeringuid, sealhulgas liisingulepingute abil tehtud investeeringuid, mille tasumise tähtaeg on pikem kui rakenduskava, võib üle kanda järgmisse rakenduskavasse nõuetekohaselt põhjendatud majanduslikel põhjustel ning eelkõige juhtudel, kui maksuamortisatsiooni periood on pikem kui viis aastat.









II LISA

Abi saamise tingimustele mittevastavad toimingud ja kulud

1. Üldised tootmiskulud, eelkõige: — seemnete, seeneniidistiku ja taimedega seotud kulud, — taimekaitsetoodetega, sealhulgas integreeritud tõrjeainete, väetiste ja muude lisanditega seotud kulud, — pakkimis-, säilitus- ja pakendamiskulud, ka uute protsesside raames, pakendikulud, — kogumis- või veokulud (sise- või välisvedu), — tegevuskulud (eelkõige elekter, kütus ja tehniline hooldus).

2. Üldkulud.

3. Tulu- või hinnalisad.

4. Kindlustuskulud, sealhulgas üksikisiku või grupikindlustuse preemiad ja tootjaorganisatsiooni siseste kindlustusfondide loomine.

5. Enne rakenduskava algust osaliselt või täielikult teostatud toiminguteks võetud laenude tagasimaksed (eriti aastamaksetena).

6. Hoonestamata maa ost.

7. Maksed kohtumistel ja koolitusprogrammides osalevatele tootjatele saamata jäänud tulu kompenseerimiseks.

8. Tootjaorganisatsiooni liikmete poolt väljaspool ühendust toodetud kogustega seotud toimingud või kulud.

9. Toimingud, mis võivad kahjustada konkurentsi tootjaorganisatsiooni muus majandustegevuses; toiminguid või meetmeid, mis toovad otsest või kaudset kasu tootjaorganisatsiooni muule majandustegevusele, tuleks rahastada võrdeliselt nende kasutamisega sektorites või toodetes, mille puhul tootjaorganisatsioonil on tunnustus.

10. Kasutatud seadmed.

11. Investeeringud transpordivahenditesse, mida tootjaorganisatsioon kasutab turustamisel või jaotamisel.

12. Rentimine ostmise alternatiivina; renditud kaupade kasutamisel tekkinud kulud.

13. Liisingulepingutega seotud väljaminekud (maksud, intressid, kindlustuskulud jne) ja kasutuskulud.

14. Üksikute või geograafilisi viiteid sisaldavate kaubamärkide edendamine.

15. Käesolevas loetelus nimetatud toimingute või kuludega seotud allhankelepingud.

16. Käibemaks ja muud maksud või tasud määruse (EÜ) nr 1685/2000 eeskirja nr 7 lõikes 4 sätestatud tingimustel.

17. Investeeringud värskete saaduste töötlemiseks (töötlemisena ei käsitata tootjaorganisatsioonide tegevust, mis on seotud saaduse ettevalmistamisega, eelkõige selle puhastamise, lõikamise, koorimise, kuivatamise ja pakkimisega turustamise eesmärgil).









III LISA

LIIKMESRIIGI ARUANDLUSNÕUDED

Liikmesriikidelt komisjoni sätestatavas vormis komisjonile edastatav teave

1. osa: Tootjaorganisatsioonid

1. Haldusteave (sealhulgas tunnustamise number, õiguslik vorm, füüsilistest ja juriidilistest isikutest liikmete arv).

2. Tootmisteave (sealhulgas turustatud toodangu väärtuse arvutamine ja teave põhitoodete kohta).

2. osa: Rakendusfondid ja -kavad

1. Kasutatud võrdlusperiood(id).

2. Abi kalkulatsioonid.

3. Abitaotlused ja abi tegelikud maksed, sealhulgas väljamaksetele kulutatud rakendusfondi osa.

4. Peamised kululiigid (sealhulgas aasta jooksul tehtud olulised muudatused).

3. osa: Kontroll, tagasinõudmine ja sanktsioonid

1. Kontrollitud tootjaorganisatsioonid.

2. Kontrolliv asutus ja kontrollitulemuste kokkuvõte (üksnes põhipunktid).

▼M2 —————