02013R0068 — ET — 24.07.2022 — 004.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 68/2013, 16. jaanuar 2013, söödamaterjalide kataloogi kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 029 30.1.2013, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 68/2013,

16. jaanuar 2013,

söödamaterjalide kataloogi kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklis 24 osutatud söödamaterjalide kataloog koostatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määrus (EL) nr 575/2011 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 3

Söödamaterjale, mis on märgistatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 575/2011 enne 19. augustit 2013, võib turule viia ning kasutada kuni varude lõppemiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼C1









LISA

SÖÖDAMATERJALIDE KATALOOG

A OSA

Üldsätted

1) Kataloogi kasutamine on söödakäitlejate poolt vabatahtlik. C osas loetletud söödamaterjali nimetust võib kasutada üksnes söödamaterjali puhul, mis vastab kõnealuse kande nõuetele.

2) Kõik C osa söödamaterjalide loetelu kanded peavad vastama söödamaterjalide kasutamise piirangutele kooskõlas liidu asjaomaste õigusaktidega; erilist tähelepanu tuleb pöörata geneetiliselt muundatud organismidest või neist toodetud söödamaterjalide vastavusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003, ( 1 ) või mis on saadud geneetiliselt muundatud mikroorganismidega seotud käärimisprotsessi tulemusel. Loomsetest kõrvalsaadustest söödamaterjalid või neid sisaldavad söödamaterjalid peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1069/2009 ( 2 ) ja komisjoni määrusele (EL) nr 142/2011 ( 3 ) ning nende suhtes võib kohaldada piiranguid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 999/2001 ( 4 ) Kataloogi kantud söödamaterjale kasutavad söödakäitlejad tagavad, et söödamaterjal vastab määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 4 nõuetele.

3) „Endine toit“ tähendab toitu (v.a toidujäätmed), mis on valmistatud inimtarbimiseks kooskõlas kõigi liidu toidualaste normidega, kuid mis ei ole enam inimtoiduks ette nähtud kas praktilistel või logistilistel põhjustel või seoses tootmis-, pakendamis- või muude vigadega ning mis ei põhjusta söödana kasutamise korral mingeid terviseohte. Määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punktis 1 osutatud maksimumsisalduse kindlaksmääramist ei kohaldata endise toidu ja toidujäätmete suhtes. Seda kohaldatakse juhul, kui neid söödana täiendavalt töödeldakse.

4) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 183/2005 ( 5 ) artiklis 4 osutatud heale tavale ei sisalda söödamaterjalid valmistamisprotsessist ja abiainetest pärinevaid keemilisi lisandeid, välja arvatud juhul, kui kataloogis on kindlaks määratud lubatud maksimumsisaldus. Söödas keelatud aineid ei või esineda ning selliste ainete puhul maksimumsisaldust ette ei nähta. Läbipaistvuse eesmärgil lisavad söödakäitlejad söödamaterjalidele, mille puhul on jääkained lubatud, tavapärase kaubandustegevuse raames asjakohase teabe.

5) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 183/2005 artiklis 4 osutatud hea tavaga ja järgides ALARA ( 6 ) põhimõtet, kuid ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 183/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ, ( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 ( 8 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 ( 9 ) kohaldamist, on asjakohane söödamaterjalide kataloogis täpsustada selliste valmistamisprotsessist ja abiainetest pärit keemiliste lisandite maksimumsisaldus, mida on söödamaterjalis 0,1 % või rohkem. Kataloogis võib kindlaks määrata ka selliste keemiliste lisandite ja abiainete maksimumsisalduse, mida esineb vähem kui 0,1 %, kui seda peetakse hea kauplemistava kohaselt sobivaks. Kui käesoleva lisa B või C osas ei ole teisiti märgitud, on kõik maksimumsisaldused väljendatud massiprotsendina ( 10 ).

Keemiliste lisandite ja abiainete maksimumsisaldused on esitatud kas töötlemisviiside kirjelduses B osas, söödamaterjali kirjelduses C osas või asjaomase kategooria lõpus C osas. Kui C osas ei ole konkreetset maksimumsisaldust kindlaks määratud, kohaldatakse asjaomase töötlemisviisi puhul B osas sätestatud maksimumsisaldust kõikide C osas loetletud söödamaterjalide suhtes juhul, kui söödamaterjali kirjelduses osutatakse asjaomasele töötlemisviisile ja kui asjaomane töötlemisviis vastab B osas esitatud kirjeldusele.

6) Söödamaterjale, mida ei ole loetletud C osa 12. peatükis ja mis saadakse kääritamise teel või milles looduslikult esinevad mikroorganismid, võib lasta turule koos elusmikroorganismidega tingimusel, et neid sisaldavate söödamaterjalide ja segasööda ettenähtud kasutus

a) ei ole mikroorganismide paljundamine ega

b) ole seotud mikroorganismi(de) ülesandega vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisale.

Mikroorganismide esinemist või sellest tulenevaid mis tahes funktsioone ei ole lubatud teatada söödamaterjalide ja neid sisaldava segasööda märgistusel.

7) Söödamaterjali botaaniline puhtusaste on vähemalt 95 %. Eelmisest tootmistsüklist pärinevate botaaniliste lisandite, nagu muude õliseemnete või õliviljade sisaldus ei tohi ületada 0,5 % iga õliseemne või õlivilja liigi kohta. Neist üldeeskirjadest erinevuse puhuks tuleb C osa söödamaterjalide loetelus kindlaks määrata konkreetne norm.

8) C osas esitatud söödamaterjali nimetusele lisatakse ( 11 ) vajaduse korral B osas olevas töötlemisviiside sõnastiku viimases veerus loetletud ühe või mitme töötlemisviisi üldnimetus/-omadus näitamaks, et kõnealust söödamaterjali on nimetatud viisil või viisidel töödeldud, välja arvatud juhul, kui see töötlemisviis on ette nähtud C osas esitatud söödamaterjali vastavas kirjelduses. Söödamaterjal, mille nimetus on kombinatsioon C osas loetletud nimetusest ja B osas loetletud ühe või mitme töötlemisviisi üldnimetusest/-omadusest, loetakse kataloogi kuuluvaks ning tema märgistusel peab olema esitatud kohustuslik teave asjaomase söödamaterjali kohta, mis on esitatud vastavalt B ja C osa viimases veerus. Kui töötlemisviisi puhul kasutatav konkreetne meetod on märgitud B osa viimases veerus, tuleb see esitada ka söödamaterjali nimetuses. Kui söödamaterjali nimetus ja tootmisviisiga seotud omaduse kombinatsioon on C osas olemas, kehtib üksnes C osa viimases veerus esitatud teave. Määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud söödamaterjali nimetus on vajaduse korral C osas loetletud nimetus koos B osas loetletud ühe või mitme töötlemisviisi üldnimetuse/-omadusega.

9) Kui söödamaterjali töötlemisviis erineb B osas töötlemisviiside sõnastikus esitatud asjaomase töötlemisviisi kirjeldusest, tuleb töötlemisviis esitada asjaomase söödamaterjali kirjelduses.

10) Paljude söödamaterjalide puhul võib kasutada sünonüüme. Sellised sünonüümid lisatakse nurksulgudes asjaomase söödamaterjali kande veergu „Nimetus“ C osa söödamaterjalide loetelus.

11) C osa söödamaterjalide loetelus (v.a loomsed kõrvalsaadused) kasutatakse vajaduse korral sõna „toode“ või „kaassaadus“, selle asemel et kasutada sõna „kõrvalsaadus“; sellega võetakse arvesse turuolukorda ja söödakäitlejate tegelikku keelekasutust, mille eesmärk on esile tõsta söödamaterjalide kaubanduslikku väärtust.

12) Taime botaaniline nimi esitatakse ainult kõnealust taime käsitleva esimese kande kirjelduses C osa söödamaterjalide loetelus.

13) Teatava kataloogi kantud söödamaterjali analüütiliste koostisosade kohustusliku märgistamise aluseks on vajadus näidata, kas konkreetse koostisosa kontsentratsioon teatavas tootes on kõrge või kas töötlemisviis on muutnud toote toiteomadusi.

14) Määruse (EÜ) 767/2009 artikli 15 punktis g on koostoimes sama määruse I lisa punktiga 6 ette nähtud märgistamisnõuded niiskusesisalduse kohta. Sama määruse artikli 16 lõike 1 punktis b on koostoimes sama määruse V lisaga ette nähtud märgistamisnõuded muude analüütiliste koostisosade kohta. Peale selle tuleb määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punkti 5 kohaselt esitada märgistusel soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on suurem kui 2,2 % üldjuhul või teatavate söödamaterjalide puhul siis, kui see ületab selle määruse V lisa asjaomases jaos sätestatud taset. Mõned C osa söödamaterjalide loetelu kanded erinevad nendest nõuetest järgmises:

a) C osa söödamaterjalide loetelus analüütilisi koostisosi käsitlev kohustuslik teave asendab määruse (EÜ) nr 767/2009 V lisa asjaomases jaos ettenähtud kohustusliku teabe;

b) kui C osa söödamaterjalide loetelus on kohustusliku teabe veerg täitmata jäetud selliste analüütiliste koostisosade osas, millest oleks määruse (EÜ) nr 767/2009 V lisa asjaomase jao kohaselt tulnud teatada, ei tule ühtki neist koostisosadest kanda märgisele. Kui soolhappes lahustumatu tuha sisaldus on suurem kui 2,2 %, tuleb see siiski märkida ka juhul, kui osa söödamaterjalide loetelus ei ole sisalduse taset ette nähtud;

c) kui C osa söödamaterjalide loetelu kohustusliku teabe veerus on kehtestatud üks või enam konkreetset niiskusesisalduse taset, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punktis 6 ettenähtud taseme asemel neid tasemeid. Kui niiskusesisaldus on väiksem kui 14 %, ei ole selle deklareerimine kohustuslik. Kui kõnealuses veerus ei ole konkreetset niiskusesisaldust ette nähtud, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punkti 6.

15) Söödakäitleja, kes väidab, et söödamaterjalil on rohkem omadusi, kui C osa söödamaterjalide loetelu kirjelduse veerus märgitud või kes osutab B osas loetletud töötlemisviisile, mida saab väitega samastada (nt töötlemine kaitseks lagunemise eest vatsas), peab täitma määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 13 kohaseid nõudeid. Peale selle võib söödamaterjal vastata erisöötmise eesmärgile kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklitega 9 ja 10.

16) Kui C osa loetelus esitatud söödamaterjal, mille puhul joonealuses märkuses on nõutud selle materjali nimetusele liigi nime lisamist, koosneb mitmest liigist, võib seda käsitada söödamaterjalina üksnes siis, kui söödamaterjalidena kasutatud taimede või loomade, või nende osade omadused ja päritolu on samad.

B OSA

Töötlemisviiside sõnastik







Töötlemisviis Määratlus Üldnimetus või omadus 1 Tuulamine Osakeste eraldamine õhuvooluga Tuulatud 2 Aspireerimine Tolmu, väikeste osakeste ja teravilja muude tahkete osakeste eraldamine liikumises olevast puistes teraviljast õhuvoolu abil Aspireeritud 3 Blanšeerimine Protsessi käigus orgaanilise aine kuumtöötlemine keetmise või aurutamise teel, et denatureerida looduslikud ensüümid, pehmendada kudesid ja eemaldada toores lõhn, millele järgneb kastmine külma vette küpsemise peatamiseks Blanšeeritud 4 Pleegitamine Loodusliku värvuse eemaldamine keemiliste või füüsikalist protsesside teel või aktiivmulla kasutamisega Pleegitatud 5 Jahutamine Temperatuuri langetamine keskkonnatemperatuurist allapoole, jättes selle siiski ülespoole jäätumispiiri, et hõlbustada säilitamist Jahutatud 6 Tükeldamine Osakeste suuruse vähendamine ühe või mitme noa abil Tükeldatud 7 Puhastamine Ainete (saasteainete, nt kivide) või taime vegetatiivsete osade, nt lahtiste õle-, koore- ja umbrohuosakeste eemaldamine Puhastatud/sorteeritud 8 Kontsentreerimine (1) Vee ja/või muude koostisosade eemaldamine (2) Kontsentraat 9 Kondenseerimine Aine muutmine gaasilisest vedelaks Kondenseeritud 10 Kuumutamine Kuumuse kasutamine söödamaterjali füüsikaliste ja keemiliste omaduste muutmiseks Kuumutatud 11 Purustamine Osakeste suuruse vähendamine purusti abil Purustatud 12 Kristallimine Puhastamine vedelast lahusest tahkete kristallide moodustamise abil. Vedelikus sisalduvad lisandid ei lähe tavaliselt kristalli struktuuri Kristallitud 13 Koorimine (3) Terade, seemnete, puuviljade, pähklite ja muu materjali väliskihi täielik või osaline eemaldamine Kooritud, osaliselt kooritud 14 Lüdimine/kroovimine/koorimine Ubade, terade ja seemnete väliskestade üldjuhul füüsiline eemaldamine Lüditud, kroovitud, kooritud (4) 15 Pektiini eemaldamine Pektiinide ekstraheerimine söödamaterjalist Pektiinita 16 Kuivatamine Niiskuse kõrvaldamine Kuivatatud või dehüdreeritud 17 Lima eemaldamine Limakihi eemaldamine pinnalt Lima eemaldatud 18 Suhkru eraldamine Mono- ja disahhariidide täielik või osaline kõrvaldamine melassist ja muudest suhkrusisaldusega materjalidest keemilise või füüsikalise meetodiga Suhkruta, vähendatud suhkrusisaldusega 19 Detoksifitseerimine Protsessi käigus hävitatakse toksilised saasteained või vähendatakse nende sisaldust. Detoksifitseeritud 20 Destilleerimine Vedelike fraktsioneerimine, milleks vedelikku keedetakse ning kondenseerunud aur kogutakse eraldi anumasse Destilleeritud 21 Kuivatamine Vee eemaldamine tehnilise meetodi abil või looduslikul teel Kuivatatud (looduslikult või tehnilise meetodiga), vajaduse korral 22 Sileerimine Protsess, millega söödamaterjalide loomulikku lagunemist kontrollitakse hapestamisega anaeroobses keskkonnas, mis tuleneb loomulikust käärimisest või/ja silokonservantide lisamisest Sileeritud 23 Aurustamine Veesisalduse vähendamine Aurustatud 24 Paisutamine Kuumtöötlemisviis, mille puhul tootes oleva vee äkilise aurustumise tulemuseks on toote struktuuri lõhkumine. Paisutatud 25 Õlipressimine Õli/rasva eemaldamine pressimise teel Kook/kakk ja õli/rasv 26 Ekstraheerimine Toorainest vee või muu lahusti abil lahustuvate koostisosade osaline või täielik eraldamine vedela või tahke faasi kaudu, mille tulemusel saadud materjalid on ekstrakt (5)a ekstraheerimise üks või mitu kaassaadust (6) Ekstrakt/õli/suhkur või ekstraheerimise kaassaadus/jahu/melass/pulp, vajaduse korral 27 Ekstrusioon Kuumtöötlemisviis, mille puhul tootes oleva vee kiire aurustumise tulemuseks on toote struktuuri lõhkumine, millega kaasneb tootele erikuju andmine läbi ava (matriitsi) surumisega Ekstrudeeritud 28 Kääritamine, fermenteerimine Töötlemisviis, mille käigus toodetakse mikroorganisme, nagu bakterid, seened või pärmid, või kasutatakse nende toimet materjalidele, et muuta nende keemilist koostist või omadusi Kääritatud, fermenteeritud 29 Filtrimine Tahkete osakeste eraldamine vedeliku surumisega läbi poorse aine või membraanfiltri, mille tulemusel saadakse filtritud söödamaterjal ja filtritud jääkained (2) Filtritud 30 Helvestamine Niiske kuumtöödeldud materjali valtsimine, et toota õhukesi materjalitükke Helbed 31 Jahvatamine Kuivade terade suuruse vähendamine, et hõlbustada koostisosade eraldamist peamiselt jahuks, kliideks ja peenkliideks Jahu, kliid, peenkliid (7)või söödajahu, vajaduse korral 32 Külmkoorimine Õli küllastunud ja küllastumata komponentide eraldamine õli jahutamisega. Jahutamisel õli küllastunud komponendid hanguvad, samas kui õli küllastumata osad on vedelad ja neid saab nt dekanteerida. Külmkooritud toode on hangunud õli Külmkooritud 33 Peenestamine Töötlemisviis, mille käigus söödamaterjal purustatakse osakesteks. Peenestatud 34 Praadimine Söödamaterjali kuumutamine õlis või rasvas Praetud 35 Želeerimine Töötlemisviis, mille käigus moodustub želee – tahke sültjas aine, mis võib olla pehme ja nõrk või ka kõva ja sitke, tavaliselt kasutatakse želeerimiseks tarretusaineid Želeeritud 36 Granuleerimine Söödamaterjalide töötlemisviis osakeste teatava suuruse ja konsistentsi saavutamiseks Granuleeritud 37 Purustamine/jahvatamine Tahkete söödamaterjalide osakeste suuruse vähendamine kuiv- või märgtöötlemise teel Purustatud või jahvatatud 38 Kuumtöötlemine Eritingimustes (nt rõhu ja niiskusega) toimunud kuumtöötlemine Kuumtöödeldud 39 Hüdrogeenimine Katalüütiline protsess, mille eesmärk on küllastada kõrgel temperatuuril vesiniku ülerõhul õlide/rasvade/rasvhapete kaksiksidemed, et saada osaliselt või täielikult küllastunud triglütseriidid/rasvhapped, või polüoolid, kui süsivesikute karbonüülrühmad taandatakse hüdroksüülrühmadeks Hüdrogeenitud, osaliselt hüdrogeenitud 40 Hüdrolüüs Lagundamine lihtsamateks keemilisteks ühenditeks vee ning kuumuse/rõhu, ensüümide, happe või leelisega töötlemise abil. Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 hõlmatud hüdrolüüsitud söödamaterjalide puhul kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud määratlust Hüdrolüüsitud 41 Veeldamine Tahkest või gaasilisest olekust vedelasse olekusse viimine Veeldatud 42 Leotamine Söödamaterjaliks ettenähtud tooraine või söödamaterjali paigutamine vedelikku selle ühendite lahustamiseks mehaaniliste meetodite abil. Selle tulemusena söödamaterjali suurus väheneb (2) Leotatud 43 Linnastamine Töötlemisviis, mille käigus lastakse tera idanema, et aktiveerida looduslikke ensüüme, mis lõhustavad tärklise kääritatavateks süsivesikuteks ning valgud aminohapeteks ja peptiidideks Linnastatud 44 Sulatamine Tahkest olekust vedelaks olekuks muutmine kuumuse abil Sulatatud 45 Mikroniseerimine Töötlemisviis, mille käigus tahke aine osakeste keskmist läbimõõtu vähendatakse mikromeeterskaalani Mikroniseeritud 46 Kupatamine Töötlemisviis, mis hõlmab vees leotamist ja kuumtöötlemist ning mille tulemusena tärklis täielikult geelistub; sellele järgneb kuivatamine Kupatatud 47 Pastöriseerimine Kindlaksmääratud aja jooksul kuumtöötlemine kriitilise temperatuurini kahjulike mikroorganismide hävitamiseks; sellele järgneb kiire jahutamine Pastöriseeritud 48 Koorimine Puu- ja juurviljade koore eemaldamine Kooritud 49 Granuleerimine Kuju andmine vormpressimise abil Graanul, granuleeritud 50 Riisi lihvimine Kroovitud riisilt kliide ja idude täielik või osaline eemaldamine Lihvitud 51 Eelpaisutamine Tärklise modifitseerimine selleks, et tunduvalt parandada selle paisuvust külmas vees Eelpaisutatud (8) 52 Pressimine (9) Vedela ja tahke faasi osaline või täielik eraldamine mehaanilise jõu abil Pressitud 53 Rafineerimine Lisandite või soovimatute koostisosade täielik või osaline eraldamine keemilise ja/või füüsikalise töötlemise abil Rafineeritud, osaliselt rafineeritud 54 Röstimine Söödamaterjali kuumutamine kuivalt, et soodustada seeduvust, lisada värvi ja/või vähendada toitainete omastamist negatiivselt mõjutavaid looduslikke tegureid Röstitud 55 Valtsimine Osakeste suuruse vähendamine, surudes materjali, nt terad pöörlevate rullide vahelt läbi. Valtsitud 56 Töötlemine kaitseks lagunemise eest vatsas Töötlemisviis, mille puhul kas füüsilise töötluse ( kuumuse, rõhu, auru ja nende tingimuste kombinatsiooniga) ja/või nt lignosulfonaatide, naatriumhüdroksiidi või orgaaniliste hapete (nagu propioon- või parkhappe) kasutamise eesmärk on kaitsta toitaineid lagunemise eest vatsas. Kaitseks lagunemise eest vatsas ei tohi söödamaterjale töödelda formaldehüüdiga Töödeldud kaitseks lagunemise eest vatsas [lisada vajaduse korral] 57 Sõelumine Eri suurusega osakeste eraldamine, raputades või valades söödamaterjali läbi sõela(sõelte) Sõelutud 58 Koorimine Vedeliku pinnakihi (nt piimarasva) eraldamine mehaaniliste vahenditega Kooritud 59 Viilutamine Söödamaterjali lõikamine viiludeks Viilutatud 60 Immutamine Söödamaterjali (tavaliselt seemnete) niisutamine ja pehmendamine küpsemisaja vähendamiseks, seemnekesta eraldamise hõlbustamiseks, vedeliku imendumise hõlbustamiseks, et idanemisprotsessi aktiveerida või et vähendada toitainete omastamist negatiivselt mõjutavate looduslike tegurite kontsentratsiooni. Immutatud 61 Pihustuskuivatamine Vedeliku niiskusesisalduse vähendamine söödamaterjalist pihuse või udu moodustamisega, et suurendada pindala-massi suhet, millest puhutakse läbi kuuma õhku Pihustuskuivatamisega valmistatav pulber 62 Aurutamine Töötlemisviis, mille käigus kasutatakse kuumutamisel ja küpsetamisel rõhu all olevat auru eesmärgiga soodustada seeduvust Aurutatud 63 Röstimine Kuumtöötlemine kuiva kuumusega, et vähendada toitainete omastamist negatiivselt mõjutavaid looduslikke tegureid või need kõrvaldada (kasutatakse tavaliselt õliseemnete puhul). Röstitud 64 Ultrafiltrimine Vedelike filtrimine läbi peenmembraanfiltri, millest pääsevad läbi üksnes väikesed molekulid Ultrafiltritud 65 Idu eemaldamine Töötlemisviis, millega purustatud viljaterad puhastatakse idudest osaliselt või täielikult Idu eemaldatud, idutatud 66 Infrapunamikroniseerimine Kuumtöötlemisviis, kus teravilja, juurte, seemnete, mugulate või nende kaassaaduste kuumutamiseks ja röstimiseks kasutatakse infrapunakuumust Infrapunamikroniseeritud 67 Õlide/rasvade ja hüdrogeenitud õlide/rasvade lõhustamine Õlide/rasvade ja hüdrogeenitud õlide/rasvade keemiline hüdrolüüsimine. Rasvade/õlide reageerimine veega rõhu all kõrgel temperatuuril, mille tulemusena saadakse hüdrofoobses faasis toorrasvhapped ja hüdrofiilses faasis glütserooliveed (toorglütserool) Lõhustatud 68 Ultrahelitöötlus Lahustuvate ühendite mehaaniline eraldamine vees, kasutades võimast ultraheliseadet ja kuumutamist Ultraheliga töödeldud 69 Toidupakendi mehaaniline eemaldamine Pakendimaterjali mehaaniline eemaldamine Mehaaniliselt lahti pakitud 70 Leelisega töötlemine [soodaga töötlemine] Naatriumhüdroksiidi (10)kasutamine kiudainerikka söödamaterjali puhul selle seedivuse parandamiseks Soodaga töödeldud ( 1 ) Vajaduse korral võib saksa keeles sõna „Konzentrieren“ asendada sõnaga „Eindicken“; sellisel juhul on üldomaduseks „eingedickt“. ( 2 ) Selle tulemusena saadud söödamaterjalidega tagatakse eelkõige valkude, süsivesikute, rasvade, energia, mineraalide või kiudainetega varustatus. ( 3 ) Vajaduse korral võib inglise keeles sõna „decortication“ asendada sõnaga „dehulling“ või „dehusking“; sellisel juhul on üldomaduseks „dehulled“ või „dehusked“. ( 4 ) Riisi puhul nimetatakse seda töötlemisviisi „kroovimiseks“ ning üldnimetus on „kroovitud“. ( 5 ) Ekstrakt osutab vedelale faasile, mis sisaldab lahustuvaid koostisosi (nt rasv/õli, suhkur ja muud lahustuvad koostisosad). Söödamaterjalidena kasutatavate ekstraktide ülesanne on rahuldada vajadus eelkõige valkude, süsivesikute, rasvade, energia, mineraalide või kiudainete järele. Asjaolu, et ekstraheerimine on söödamaterjalide puhul loetletud töötlemisviisina, ei välista ekstraktide liigitamist söödalisanditeks ( 6 ) Ekstraheerimise kaassaadus osutab ekstraheerimisprotsessi muule ülejäänud osale kui ekstraktile, nt jahule või pulbile. Selliste ekstraheerimise kaassaaduste kui söödamaterjalidega rahuldatakse vajadus eelkõige valkude, süsivesikute, rasvade, energia, mineraalide või kiudainete järele ( 7 ) Prantsuse keeles võib kasutada nimetust „issues“. ( 8 ) Saksa keeles võib kasutada üldomadust „aufgeschlossen“ ja üldnimetust „Quellwasser“ (tärklise puhul). Taani keeles võib kasutada üldomadust „Kvældning“ ja üldnimetust „Kvældet“ (tärklise puhul). ( 9 ) Vajaduse korral võib prantsuse keeles mõiste „Pressage“ asendada mõistega „Extraction mécanique“. ( 10 ) Järgida tuleb nõuetekohase ja ohutu kasutamise juhiseid.

C OSA

Söödamaterjalide loetelu

1. Teravili ja sellest saadud tooted







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 1.1.1 Oder Hordeum vulgare L. terad 1.1.2 Oder, paisutatud Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud odrast rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega Tärklis 1.1.3 Oder, röstitud Odra röstimisel saadav toode, osaliselt röstitud kuni heleda värvuse saavutamiseni Tärklis, kui > 10 % Toorvalk, kui > 15 % 1.1.4 Odrahelbed Toode, mis saadakse kroovitud odraterade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses odrakesti Tärklis 1.1.5 Odrakiud Odratärklise tootmise saadus. Koosneb endospermi osakestest ja peamiselt kiust Toorkiud Toorvalk, kui > 10 % 1.1.6 Odra jämekliid Toode, mis saadakse odraterade kuivjahvatamisel, sõelumisel ja kroovimisel Toorkiud Toorvalk, kui > 10 % 1.1.7 Odra peenkliid Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud odraterade ümbertöötamisel kruupideks, peentangudeks või jahuks. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade sõelumisjääke Toorkiud Tärklis 1.1.8 Odravalk Odratoode, mis saadakse pärast tärklise ja kliide eraldamist; koosneb peamiselt valgust. Toorvalk 1.1.9 Odravalgusööt Odratoode, mis saadakse pärast tärklise eraldamist; koosneb peamiselt valgust ja endospermiosakestest. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk — Tärklis 1.1.10 Odra ekstraktid Odratoode, mis saadakse pärast valgu ja tärklise ekstraheerimist märgtöötlemise käigus Toorvalk 1.1.11 Odrakliid Jahutööstuse toode, mis saadakse kroovitud odraterade sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosadest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud Toorkiud 1.1.12 Vedel odratärklis Odrast tärklise tootmisel saadav sekundaarne tärklisefraktsioon Kui niiskusesisaldus on < 50 %: — tärklis 1.1.13 Linnastatud odra sõelumisjäägid Mehaanilisel sõelumisel (suuruse alusel eraldamisel) saadav toode, mis koosneb alamõõdulistest odrateradest ja odraterafraktsioonidest, mis on enne linnastamisprotsessi eraldatud Toorkiud Toortuhk, kui > 2,2 % 1.1.14 Linnastatud odra ja linnaste peenosised Linnastamisprotsessi käigus eraldatud odraterafraktsioonidest ja linnastest koosnev toode. Toorkiud 1.1.15 Linnastatud odra kestad Linnastatud odra puhastamisel saadav toode, mis koosneb kestade ja peenosiste fraktsioonidest Toorkiud 1.1.16 Odrameski tahke osa, märg Odrast etanooli tootmise saadus; sisaldab destilleerimisel tekkivat tahket söödafraktsiooni. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.1.17 Odrameski vedel osa, märg Odrast etanooli tootmise saadus; sisaldab destilleerimisel tekkivat lahustuvat söödafraktsiooni. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk 1.1.18 Linnased (2) Idandatud teraviljast saadud toode, kuivatatud, jahvatatud ja/või ekstraheeritud. 1.1.19 Linnase juurealgmed (2) Teravilja linnastamisel ja linnaste puhastamisel saadav toode, mis koosneb juurealgmetest, teravilja peenosistest, kestadest ja väikestest purustatud linnastatud viljateradest 1.2.1 Mais (3) Zea mays L. ssp. mays terad 1.2.2 Maisihelbed (3) Toode, mis saadakse kooritud maisiterade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses maisikesti Tärklis 1.2.3 Maisi peenkliid (3) Maisijahu või -manna tootmise saadus. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui maisikliidel. Võib sisaldada teataval määral maisiiduosakesi Toorkiud Tärklis Toorrasv, kui > 5 % 1.2.4 Maisikliid (3) Maisijahu või -manna tootmise saadus. Koosneb peamiselt kestadest ja teataval määral maisiidu- ning endospermiosakestest Toorkiud 1.2.5 Maisitõlviku südamikud (3) Maisitõlviku keskosa. Võib sisaldada väikestes kogustes maisiteri ja kandelehti, mida ei ole eemaldatud mehaanilise koristamise käigus Toorkiud Tärklis 1.2.6 Maisi sõelumisjäägid (3) Maisiterafraktsioonid, mis on eraldatud toote saabumisel tehtud sõelumise käigus 1.2.7 Maisikiud (3) Toode, mis saadakse maisitärklise valmistamisel. Koosneb peamiselt kiust Niiskusesisaldus, kui < 50 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 50 %: — toorkiud 1.2.8 Maisivalk [Maisigluteen] (3) Toode, mis saadakse maisitärklise valmistamisel. Koosneb peamiselt tärklise eraldamisel saadavast valgust (prolamiinid). Niiskusesisaldus, kui < 70 % või > 90 % Kui niiskusesisaldus on < 70 %: — toorvalk 1.2.9 Maisivalgusööt [Maisigluteenisööt] (3) Toode, mis saadakse maisitärklise valmistamisel. Koosneb kliidest ja maisi ekstraktidest. Toode võib sisaldada ka purustatud maisiteri ja maisiidudest õli ekstraheerimise kaassaadusi. Lisatud võib olla muid tärklisest saadud tooteid ja tärklisetoodete rafineerimisel ja kääritamisel saadud tooteid Võib sisaldada kuni 2 % naatriumi ja 2 % kloriidi Niiskusesisaldus, kui < 40 % või > 65 % Kui niiskusesisaldus on < 40 %: — toorvalk — Toorkiud — Tärklis 1.2.10 Maisiidud (3) Toode, mis saadakse maisimanna, -jahu või -tärklise tootmisel. Koosneb peamiselt maisiidudest, kestadest ja endospermiosadest Niiskusesisaldus, kui < 40 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 40 %: — toorvalk — Toorrasv 1.2.11 Maisiidukook (3) Õlitööstuse toode, mis saadakse töödeldud maisiidude pressimisel, mille küljes võib olla endospermi- ja seemnekestaosakesi Toorvalk Toorrasv 1.2.12 Maisiidusrott (3) Õlitööstuse toode, mis saadakse töödeldud maisiidude ekstraheerimisel Toorvalk 1.2.13 Maisiidu toorõli (3) Maisiidude pressimise ja/või ekstraheerimise teel saadud õli ja rasv Niiskusesisaldus, kui > 1 % 1.2.14 Mais, paisutatud (3) Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud maisist rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega Tärklis 1.2.15 Maisileotis (3) Maisi leotamisel saadav kontsentreeritud vedelfraktsioon Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 65 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — Toorvalk 1.2.16 Suhkrumaisisilo (3) Suhkrumaisi töötlemise kaassaadus, mis koosneb tükeldatud ja kuivatatud või pressitud tõlviku keskosast, kestadest ja tõlvikualustest. Valmistamiseks tükeldatakse suhkrumaisi tõlvikud, kestad ja lehed koos suhkrumaisi teradega Toorkiud 1.2.17 Purustatud mais, millelt on idud eemaldatud (3) Purustatud maisist idude eemaldamisel saadav toode. Koosneb peamiselt endospermiosakestest ning võib sisaldada teataval määral maisiidu- ning -kestaosiseid Toorkiud Tärklis 1.2.18 Sõmer maisijahu (3) Jahvatatud maisi kõvad osad, mis sisaldavad vähe või ei sisalda kliisid või idusid Toorkiud Tärklis 1.2.19 Maisiidusöödasrott (3) Õlitööstuse toode, mis saadakse töödeldud maisiidude ekstraheerimisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorvalk 1.2.20 Maisitõlvikusegu Maisiterad ja -tõlvikud 1.2.21 Maisitõlvikusegu, kestadega Maisiterad, -tõlvikud ja -kestad 1.3.1 Hirss Panicum miliaceum L. terad 1.4.1 Kaer Avena sativa L. ja muude kaerakultivaride terad 1.4.2 Kooritud kaer Kooritud kaeraterad 1.4.3 Kaerahelbed Toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses kaerakesti Tärklis 1.4.4 Kaera peenkliid Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja teatavast osast endospermist Toorkiud Tärklis 1.4.5 Kaerakliid Jahutööstuse toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud Toorkiud 1.4.6 Kaera jämekliid Toode, mis saadakse kaeraterade kroovimisel Toorkiud 1.4.7 Kaer, paisutatud Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud kaerast rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega Tärklis 1.4.8 Kaeratangud Puhastatud kaer, millelt on kestad eemaldatud Toorkiud Tärklis 1.4.9 Kaerajahu Toode, mis saadakse kaeraterade jahvatamisel Toorkiud Tärklis 1.4.10 Kaera söödajahu Suure tärklisesisaldusega kaeratoode, mis saadakse pärast koorimist Toorkiud 1.4.11 Kaerasööt Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja teatavast osast endospermist Toorkiud 1.5.1 Kinoa (tšiili hanemaltsa) seemned, ekstraheerimisjääk Tšiili hanemaltsa (Chenopodium quinoa Willd.) puhastatud kogu seeme, millelt on eemaldatud seemne väliskestas sisalduv saponiin 1.6.1 Purustatud riis Hariliku riisi (Oryza sativa L.) tera osa, mille pikkus moodustab vähem kui kolmveerandi kogu riisitera pikkusest. Riis võib olla kupatatud Tärklis 1.6.2 Lihvitud riis Kroovitud riis, millelt on lihvimise käigus kliid ja idud peaaegu täielikult eemaldatud. Riis võib olla kupatatud Tärklis 1.6.3 Eelpaisutatud riis Lihvitud või purustatud riisi eelpaisutamisel saadav toode Tärklis 1.6.4 Ekstrudeeritud riis Toode, mis saadakse riisijahu ekstrudeerimisel Tärklis 1.6.5 Riisihelbed Toode, mis saadakse eelpaisutatud riisiterade või purustatud riisi helvestamisel Tärklis 1.6.6 Kroovitud riis Koorimata harilik riis (Oryza sativa L.), millelt on eemaldatud ainult väliskest. Kroovimise ja töötlemise käigus võib osa kliidest kaotsi minna Tärklis Toorkiud 1.6.7 Jahvatatud söödariis Riisi lihvimisel väljasõelutud idanevate, kriitjate või valmimata söödariisi terade jahvatamisel saadud toode või samalaadne toode normaalsetest, kuid kollastest või plekilistest teradest Tärklis 1.6.8 Riisijahu Lihvitud või poleeritud riisi jahvatamisel saadav toode. Riis võib olla kupatatud Tärklis 1.6.9 Jahu kroovitud riisist Kroovitud riisi jahvatamisel saadav toode. Riis võib olla kupatatud Tärklis Toorkiud 1.6.10 Riisikliid Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt riisitera väliskihtidest (koor, seemnekest, tuum, aleuroonkiht) ja idu osast. Riis võib olla kupatatud või ekstrudeeritud Toorkiud 1.6.11 Riisikliid, kaltsiumkarbonaadi lisandiga Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt riisitera väliskihtidest (koor, seemnekest, tuum, aleuroonkiht) ja idu osast. Abiainena kasutatud kaltsiumkarbonaadi sisaldus võib olla kuni 23 %. Riis võib olla kupatatud Toorkiud Kaltsiumkarbonaat 1.6.12 Riisikliid, millest on eemaldatud rasv Riisikliid, mis saadakse õli ekstraheerimisel Toorkiud 1.6.13 Riisikliiõli Õli, mis on ekstraheeritud töödeldud riisikliidest 1.6.14 Riisi peenkliid Riisijahu ja -tärklise valmistamisel saadav toode, mis saadakse kuiv- või märgjahvatamisel ja sõelumisel. Koosneb peamiselt tärklisest, valgust, rasvast ja kiust. Riis võib olla kupatatud. Võib sisaldada kuni 0,25 % naatriumi ja kuni 0,25 % sulfaati Tärklis, kui > 20 % Toorvalk, kui > 10 % Toorrasv, kui > 5 % Toorkiud 1.6.15 Riisi peenkliid, kaltsiumkarbonaadi lisandiga Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt aleuroonkihi osistest ja endospermist. Abiainena kasutatud kaltsiumkarbonaadi sisaldus võib olla kuni 23 %. Riis võib olla kupatatud Tärklis Toorvalk Toorrasv Toorkiud Kaltsiumkarbonaat 1.6.16 Riis Oryza sativa L. terad 1.6.17 Riisiidud Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt idudest Toorrasv Toorvalk 1.6.18 Riisiidukook (5) Toode, mis jääb alles pärast seda, kui riisiidu on õli saamise eesmärgil purustatud Toorvalk Toorrasv Toorkiud 1.6.20 Riisivalk Riisitärklise valmistamise saadus, mis saadakse märgjahvatamisel, sõelumisel, eraldamisel, kontsentreerimisel ja kuivatamisel Toorvalk 1.6.21 Vedelsööt riisist Kontsentreeritud vedel toode, mis saadakse riisi märgjahvatamisel ja sõelumisel Tärklis 1.6.22 Riis, paisutatud Toode, mis saadakse riisiterade või purustatud riisi paisutamisel Tärklis 1.6.23 Riis, kääritatud Riisi kääritamisel saadav toode Tärklis 1.6.24 Defektsed riisiterad, lihvitud/kriitjas riis, jahvatatud Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt tervetest või purustatud defektsetest teradest ja/või kriitjatest teradest ja/või kahjustatud teradest ja/või iseenesest värvunud (roheline, punane, kollane) teradest ja/või tavapäraselt kooritud teradest Tärklis 1.6.25 Valmimata riis, lihvitud Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt valmimata ja/või kriitjatest riisiteradest Tärklis 1.7.1 Rukis Secale cereale L. terad 1.7.2 Rukki peenkliid Jahutööstuse toode, mis saadakse rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kesta- ja teraosi Tärklis Toorkiud 1.7.3 Rukkisöödajahu Jahutööstuse toode, mis saadakse rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui rukkikliidel Tärklis Toorkiud 1.7.4 Rukkikliid Jahutööstuse toode, mis saadakse rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosadest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud Tärklis Toorkiud 1.8.1 Sorgo [Milo] Sorghum bicolor (L.) Moench) terad/seemned. 1.8.2 Valge sorgo Teatavate sorgokultivaride valge seemnekestaga terad 1.8.3 Sorgosööt Kuivatatud toode, mis saadakse sorgotärklise eraldamisel. Koosneb peamiselt kliidest. Toode võib sisaldada leotusvee kuivjääke ja sellele võib olla lisatud idusid Toorvalk 1.9.1 Speltanisu Liikide Triticum spelta L., Triticum dicoccum (Schrank) või Triticum monococcum L. terad 1.9.2 Speltanisukliid Speltanisujahu valmistamise saadus. Koosneb peamiselt väliskestadest ja sisaldab teataval määral idu- ja endospermiosi Toorkiud 1.9.3 Speltakestad Toode, mis saadakse speltanisuterade kroovimisel Toorkiud 1.9.4 Speltanisu peenkliid Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud speltanisu ümbertöötlemisel speltanisujahuks. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade sõelumisjääke Toorkiud Tärklis 1.10.1 Tritikale Hübriidi Triticum × Secale cereale L. terad 1.11.1 Nisu Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. ja muude nisukultivaride terad 1.11.2 Nisu juurealgmed Nisuidude linnastamisel ja linnaste puhastamisel saadav toode, mis koosneb juurealgmetest, teraviljaosakestest, kestadest ja väikestest purustatud linnastatud nisuteradest 1.11.3 Nisu, eelpaisutatud Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud nisust rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega Tärklis 1.11.4 Nisu peenkliid Jahutööstuse toode, mis saadakse nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade sõelumisjääke Toorkiud Tärklis 1.11.5 Nisuhelbed Toode, mis saadakse kroovitud nisuterade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses nisukesti Toorkiud Tärklis 1.11.6 Nisusöödajahu Jahutööstuse või linnastamise saadus, mis saadakse nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosadest, mille küljes on rohkem endospermi kui nisukliidel Toorkiud 1.11.7 Nisukliid (4) Jahutööstuse või linnastamise saadus, mis saadakse nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud Toorkiud 1.11.8 Linnastatud kääritatud nisuosised Toode, mis saadakse nisu ja nisukliide linnastamise ja kääritamise ühendamisel. Seejärel toode kuivatakse ja jahvatatakse Tärklis Toorkiud 1.11.10 Nisukiud Nisu töötlemisel ekstraheeritud kiud. Koosneb peamiselt kiust Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 80 % Kui niiskusesisaldus on < 60 %: — toorkiud 1.11.11 Nisuidud Jahutööstuse toode, koosneb peamiselt valtsimisel või muul töötlemisel eraldatud nisuidudest, mille küljes võib veel olla endospermi- ja kestaosakesi Toorvalk Toorrasv 1.11.12 Nisuidud, kääritatud Toode, mis saadakse nisuidude kääritamisel Toorvalk Toorrasv 1.11.13 Nisuidukook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse selliste nisuidude (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf.) ning muude nisusortide ja kroovitud speltanisu (Triticum spelta L., Triticum dicoccum (Schrank), Triticum monococcum L.) pressimisel, mille küljes võib olla endospermi- ja seemnekestaosakesi Toorvalk 1.11.15 Nisuvalk Nisuvalk, mis ekstraheeritakse tärklise- või etanoolitootmise käigus, võib olla osaliselt hüdrolüüsitud Toorvalk 1.11.16 Nisu gluteensööt Nisutärklise ja -gluteeni tootmise saadus. Koosneb kliidest, millelt võivad idud olla osaliselt eemaldatud. Tootele võib olla lisatud nisu lahustuvaid koostisosi, purustatud nisu ja muid tärklisest ja tärklisetoodete rafineerimisel või kääritamisel saadud tooteid Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — Toorvalk — Tärklis 1.11.18 Puhas nisugluteen Nisuvalk, mida iseloomustab suur viskoelastsus hüdraadina ja mille kuivaines on vähemalt 80 % valku (N × 6,25) ja tuhasisaldus kuni 2 % Toorvalk 1.11.19 Vedel nisutärklis Toode, mis saadakse tärklise/glükoosi ja gluteeni tootmisel nisust Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 85 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — Tärklis 1.11.20 Valku sisaldav nisutärklis, vähendatud suhkrusisaldusega Toode, mis saadakse nisutärklise tootmisel, koosneb osaliselt suhkrut sisaldavast tärklisest, lahustuvatest valkudest ja muudest endospermi lahustuvatest osadest Toorvalk Tärklis Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 1.11.21 Nisu lahustuvad koostisosad Nisutoode, mis saadakse pärast valgu ja tärklise ekstraheerimist märgtöötlemise käigus. Võib olla hüdrolüüsitud. Niiskusesisaldus, kui < 55 % või > 85 % Kui niiskusesisaldus on < 55 %: — toorvalk 1.11.22 Nisupärmi kontsentraat Alkoholitootmises nisutärklise kääritamise järel moodustuv märg kaassaadus Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 80 % Kui niiskusesisaldus on < 60 %: — toorvalk 1.11.23 Linnastatud nisu sõelumisjäägid Mehaanilisel sõelumisel (suuruse alusel eraldamisel) saadav toode, mis koosneb alamõõdulistest nisuteradest ja nisuteraosadest, mis on enne linnastamisprotsessi eraldatud Toorkiud 1.11.24 Linnastatud nisu ja linnaste peenosised Linnastamisprotsessi käigus eraldatud nisuteraosadest ja linnastest koosnev toode Toorkiud 1.11.25 Linnastatud nisu kestad Linnastatud nisu puhastamisel saadav toode, mis koosneb kestade ja peenosiste fraktsioonidest Toorkiud 1.11.26 Nisu aleuroon Toode, mis saadakse nisuklii aleuroonikihi lõhustumisel Toorvalk Toorkiud 1.12.2 Terajahu (2) Terade jahvatamisel saadav jahu Tärklis Toorkiud 1.12.3 Teraviljavalgu kontsentraat (2) Kuivatatud kontsentraat, mis saadakse viljast pärast tärklise eraldamist pärmiga kääritamise teel. Toorvalk 1.12.4 Viljaterade sõelumisjäägid (2) Mehaanilisel sõelumisel (suuruse alusel eraldamisel) saadav toode, mis koosneb väikestest teradest ja teraosadest (võivad olla idandatud), mis on enne terade edasist töötlemist eraldatud. Toode sisaldab rohkem toorkiudu (nt kesti) kui fraktsioneerimata teraviljad Toorkiud 1.12.5 Teraviljaidud (2) Jahu- ja tärklisetööstuse toode, koosneb peamiselt valtsimisel või muul töötlusel eraldatud teraviljaidudest, mille küljes võib veel olla endospermi- ja kestaosakesi Toorvalk Toorrasv 1.12.6 Pärmivaba virre teraviljast (2) Teraviljatoode, mis saadakse teraviljapiirituse tootmisel kasutatud terade kääritamisel ja destilleerimisel saadud pärmivaba virde kontsentraadi kokkuaurutamisel Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk 1.12.7 Piiritustööstuse tahked jäägid (2) Vähese vedelikusisaldusega toode, mis saadakse teraviljapiirituse tootmisel kasutatud terade kääritamisel ja destilleerimisel saadud pärmivaba virde tsentrifuugimisel ja/või filtrimisel tahkeks fraktsiooniks Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.8 Piiritustööstuse jääkide kontsentraat (2) Alkoholitootmises saadav vähese vedelikusisaldusega toode, mis saadakse nisumeski ja suhkrusiirupi kääritamisel ja destilleerimisel pärast kliide ja gluteeni eelnevat eraldamist. See võib sisaldada kääritamisel kasutatud mikroorganismide elutuid rakke või osi. Võib sisaldada kuni 4 % kaaliumit, mille niiskusesisaldus on 12 % Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: toorvalk, kui > 10 % 1.12.9 Piiritustööstuse jäägid ja jääklahused (2) Alkoholitootmise kõrvaltoode, mis saadakse teraviljameski ja/või muude tärkliserikaste ja suhkrut sisaldavate toodete kääritamisel ja destilleerimisel. Võib sisaldada kääritamisel kasutatud mikroorganismide elutuid rakke või osi. Võib sisaldada 2 % sulfaati ja/või kuni 2 % kaaliumit, mille niiskusesisaldus on 12 % Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 80 % Kui niiskusesisaldus on < 60 %: — toorvalk 1.12.10 Piiritustööstuse kuivjäägid (2) Toode, mis saadakse alkoholi väljadestilleerimisel kääritatud terade tahkete kaassaaduste kuivatamisel Võib sisaldada kuni 2 % kaaliumit, mille niiskusesisaldus on 12 % Toorvalk 1.12.11 Tumedad piiritustööstuse kuivjäägid (2) [Piiritustööstuse kuivjäägid ja lahustuvad koostisosad (2) Toode, mis saadakse kääritamispära siirupi või kokkuaurutatud pärmivaba virde lisamisel kääritatud terade tahketele kaassaadustele pärast alkoholi väljadestilleerimist ja saadud segu kuivatamisel. Võib sisaldada kuni 2 % kaaliumit, mille niiskusesisaldus on 12 % Toorvalk 1.12.12 Õlleraba (2) Õlletootmise saadus, mis koosneb linnastatud ja linnastamata teraviljast ja muudest tärkliserikaste toodete kaassaadustest, mis võivad sisaldada humalat. Turustatakse tavaliselt niiskena, võimalik on ka müük kuivtootena. Võib sisaldada kuni 0,3 % dimetüülpolüsiloksaani, kuni 1,5 % ensüüme, kuni 1,8 % bentoniiti Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.13 Raba (2) Teraviljast viski tootmisel saadav tahke toode. Koosneb linnastatud teravilja kuuma veega ekstraheerimisel tekkinud kaassaadustest. Turustatakse tavaliselt niiskena pärast seda, kui ekstrakt on raskusjõu abil eraldatud Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.14 Viljameski Õlle, linnaseekstrakti ja viski tootmisel saadav tahke toode. Koosneb jahvatatud linnaste ja muu suhkru- ja tärkliserikka linnastamata materjali kuuma veega ekstraheerimisel tekkinud kaassaadustest. Turustatakse tavaliselt niiskena pärast seda, kui ekstrakt on pressimise teel eraldatud Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.15 Kääritamispära Linnaste esimesel destilleerimisel destilleerimisnõusse jääv toode Toorvalk, kui > 10 % 1.12.16 Kääritamispära siirup Linnaste esimesel destilleerimisel saadav toode, mis saadakse destilleerimisnõusse jäänud kääritamispära kokkuaurutamisel Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk ( 1 ) Vajaduse korral võib nimetuse asendada nimetusega […] ( 2 ) Nimetusele võib lisada teraviljaliigi. ( 3 ) Inglise keeles võib nimetuse „maize” asemel kasutada ka nimetust „corn“. ( 4 ) Kui see toode on jahvatatud väga peeneks, võib nimetusele lisada sõna „peenjahvatatud“ või kasutada selle asemel vastavat teist nimetust.

2. Õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 2.1.1 Babassupalmi kook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse babassupalmi (Orbignya) sortide pähklite pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.2.1 Põldtudra seeme Camelina sativa L. Crantz seemned 2.2.2 Põldtudrakook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse põldtudra seemnete pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.2.3 Põldtudrasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse põldtudrakoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel Toorvalk 2.3.1 Kakaoseemne väliskestad Theobroma cacao L. kuivatatud ja röstitud seemnete integumendid Toorkiud 2.3.2 Kakaoseemne kestad Theobroma cacao L. seemnete töötlemisel saadav toode Toorkiud Toorvalk 2.3.3 Kakaosrott, osaliselt kooritud kakaoubadest Õlitööstuse toode, mis saadakse Theobroma cacao L. kuivatatud ja röstitud seemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures eelnevalt on osaliselt eemaldatud kestad. Toorvalk Toorkiud 2.4.1 Koprakook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse kookospalmi (Cocos nucifera L.) seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.4.2 Koprakook, hüdrolüüsitud (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse kookospalmi Cocos nucifera L. seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) pressimise ja ensümaatilise hüdrolüüsi abil Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.4.3 Koprasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse kookospalmi (Cocos nucifera L.) seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) ekstraheerimisel Toorvalk 2.5.1 Puuvillaseemned Gossypium ssp. seemned, mille küljest on kiud eemaldatud 2.5.2 Puuvillaseemnesrott, osaliselt kooritud puuvillaseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse selliste puuvillaseemnete ekstraheerimisel, millest on eemaldatud kiud ja osa kestadest (Toorkiu sisaldus kuivaines kuni 22,5 %) Toorvalk Toorkiud 2.5.3 Puuvillaseemnekook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse selliste puuvillaseemnete pressimisel, millest kiud on eemaldatud. Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.6.1 Maapähklikook (2) osaliselt kooritud maapähklitest (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse osaliselt kooritud hariliku maapähkli (Arachis hypogaea L.) ja muude perekonna Arachis liikidesse kuuluvate pähklite pressimisel.(Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %) Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.6.2 Maapähklisrott (2) osaliselt kooritud maapähklitest Õlitööstuse toode, mis saadakse osaliselt kooritud maapähklitest koogi ekstraheerimisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %) Toorvalk Toorkiud 2.6.3 Maapähklikook (2) (1) kooritud maapähklitest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud maapähklite pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.6.4 Maapähklisrott (2) kooritud maapähklitest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud maapähklitest koogi ekstraheerimisel Toorvalk Toorkiud 2.6.5 Maapähklid (2) Arachis hypogaea L. ja muud perekonna Arachis liikidesse kuuluvate pähklite seemned 2.7.1 Kapokikook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kapokipuu (Ceiba pentandra L. Gaertn.) seemnete pressimisel Toorvalk Toorkiud 2.8.1 Linaseemned Hariliku lina (Linum usitatissimum L.) seemned (botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) tervelt, pressituna või jahvatatuna 2.8.2 Linaseemnekook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnete pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.8.3 Linaseemnesrott Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel Toorvalk 2.8.4 Linaseemne söödakook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnete pressimisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.8.5 Linaseemne söödasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorvalk 2.9.1 Sinepikliid Sinepi (Brassica juncea L.) töötlemisel saadav toode. Koosneb kestaosakestest ja seemneosistest Toorkiud 2.9.2 Sinepiseemnesrott Toode, mis saadakse lenduva sinepiõli ekstraheerimisel sinepiseemnetest Toorvalk 2.10.1 Õliramtilla seemned Õliramtilla (Guizotia abyssinica (L. f.) Cass.) seemned 2.10.2 Õliramtillakook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse õliramtilla seemnete pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.11.1 Oliivipulp Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku õlipuu (Olea europea L.) pressitud viljade ekstraheerimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.11.2 Rasvatustatud söödasrott oliividest Oliiviõlitööstuse toode, mis saadakse oliivipulbikoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorvalk Toorkiud 2.11.3 Rasvatustatud oliivisrott Oliiviõlitööstuse toode, mis saadakse oliivipulbi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi Toorvalk Toorkiud 2.12.1 Palmituumakook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse palmide (Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey, Elaeis melanococca auct.) tuumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõvakesta Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.12.2 Palmituumasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse palmituumade ekstraheerimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõvakesta Toorvalk Toorkiud 2.13.1 Kõrvitsaseemned Hariliku kõrvitsa (Cucurbita pepo L.) ja perekonna Cucurbita taimede seemned 2.13.2 Kõrvitsaseemnekook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kõrvitsa (Cucurbita pepo L.) ja perekonna Cucurbita taimede seemnete pressimisel Toorvalk Toorrasv 2.14.1 Rapsiseemned (3) Järgmiste liikide seemned: raps (Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. kolmepesaline rüps (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.)) O.E. Schulz) ja suviraps (Brassica napus ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 % 2.14.2 Rapsiseemne (3) kook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnete pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.14.3 Rapsiseemnesrott (3) Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel Toorvalk 2.14.4 Rapsiseemned, (3) ekstrudeeritud Toode, mis saadakse tervest rapsiseemnest rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega, mis suurendab tärklise geelistumist Toorvalk Toorrasv 2.14.5 Rapsiseemnevalgu (3) kontsentraat Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnekoogi või rapsiseemne valgufraktsiooni eraldamisel Toorvalk 2.14.6 Rapsiseemne (3) söödakook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnete pressimisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.14.7 Rapsiseemne (3) söödasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorvalk 2.15.1 Saflooriseemned Värvisafloori (Carthamus tinctorius L.) seemned 2.15.2 Saflooriseemnesrott, osaliselt kooritud saflooriseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse osaliselt kooritud saflooriseemnete ekstraheerimisel Toorvalk Toorkiud 2.15.3 Saflooriseemnete kestad Toode, mis saadakse saflooriseemnete koorimisel Toorkiud 2.16.1 Seesamiseemned Sesamum indicum L. seemned 2.17.1 Seesamiseemned, osaliselt kooritud Õlitööstuse toode, mis saadakse osade kestade eemaldamisel Toorvalk Toorkiud 2.17.2 Seesamiseemnete kestad Toode, mis saadakse seesamiseemnete koorimisel Toorkiud 2.17.3 Seesamiseemnekook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku seesami seemnete pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %) Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.18.1 Põldsojaoad, röstitud Sobival viisil kuumtöödeldud põldsojaoad (Glycine max. L. Merr.) (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min) 2.18.2 Põldsojaoakook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse sojaubade pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.18.3 Põldsojaoasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min) Toorvalk Toorkiud kui > 8 % kuivainest 2.18.4 Põldsojaoasrott, kooritud põldsojaubadest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,5 mg N/g × min) Toorvalk 2.18.5 Põldsojaoakestad Toode, mis saadakse põldsojaubade koorimisel Toorkiud 2.18.6 Põldsojaoad, ekstrudeeritud Toode, mis saadakse põldsojaubadest rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega, mis suurendab tärklise geelistumist Toorvalk Toorrasv 2.18.7 Põldsojavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse kooritud põldsojaubadest, millest on rasv ekstraheeritud ja mida on kääritatud või teist korda ekstraheeritud, et langetada lämmastikuvabade ekstraktiivainete taset. Võib sisaldada inaktiveeritud ensüüme Toorvalk 2.18.8 Põldsojaoapulp [Põldsojaoapasta] Toode, mis saadakse põldsojaubade ekstraheerimisel toiduainete valmistamiseks Toorvalk 2.18.9 Põldsojaoamelass Sojaubade töötlemisel saadav toode Toorvalk Toorrasv 2.18.10 Põldsojaubade töötlemise kaassaadus Tooted, mis saadakse põldsojaubade töötlemisel põldsojaube sisaldavate toiduainete valmistamiseks Toorvalk 2.18.11 Põldsojaoad Põldsojaoad (Glycine max L. Merr.) (Ureaasi aktiivsus > 0,4 mg N/g × min) 2.18.12 Põldsojahelbed Toode, mis saadakse kooritud põldsojaoa aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min) Toorvalk 2.18.13 Põldsojaoa söödasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. Sobival viisil kuumtöödeldud sojaoad (Glycine max L. Merr.) (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min). Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 1,5 % seebirasvu Toorvalk Toorkiud kui > 8 % kuivainest 2.18.14 Põldsojaoa söödasrott, kooritud põldsojaubadest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. Sobival viisil kuumtöödeldud sojaoad (Glycine max L. Merr.). (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,5 mg N/g × min). Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 1,5 % seebirasvu Toorvalk 2.18.15 Kääritatud põldsojavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse kooritud põldsojaubadest, millest on rasv ekstraheeritud ja mida on kääritatud või teist korda ekstraheeritud, et langetada lämmastikuvabade ekstraktiivainete taset. Võib sisaldada kääritamisel kasutatud mikroorganismide elutuid rakke või nende osi Toorvalk 2.18.16 Põldsojaoajahu, röstitud või aurutatud Röstitud või aurutatud põldsojaoad, mis on jahuks jahvatatud. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min) 2.19.1 Päevalilleseemned Päevalille (Helianthus annuus L.) seemned 2.19.2 Päevalilleseemnekook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse päevalilleseemnete pressimisel Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.19.3 Päevalilleseemnesrott Õlitööstuse toode, mis saadakse päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel Toorvalk Toorkiud 2.19.4 Päevalilleseemnesrott, kooritud päevalilleseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse sellise päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel, millest on kõik kestad või osa nendest eemaldatud Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 27,5 % Toorvalk Toorkiud 2.19.5 Päevalilleseemne kestad Toode, mis saadakse päevalilleseemnete koorimisel Toorkiud 2.19.6 Päevalilleseemne söödasrott Õlitööstuse toode, mis saadakse päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorvalk 2.19.7 Päevalilleseemne söödasrott, kooritud päevalilleseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse sellise päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel, millest on kõik kestad või osa nendest eemaldatud Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu Toorkiu maksimumsisaldus: 27,5 % kuivainest Toorvalk Toorkiud 2.19.8 Päevalilleseemnejahu suure valgu- ja väikese tselluloosisaldusega fraktsioon Päevalilleseemnejahu töötlemise toode, mis saadakse kooritud päevalilleseemnetest jahu jahvatamisel ja fraktsioneerimisel (sõelumine ja tuulamine). Toorvalgu miinimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 45 %. Toorkiu maksimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 8 % Toorvalk Toorkiud 2.19.9 Päevalilleseemnejahu suure tselluloosisaldusega fraktsioon Päevalilleseemnejahu töötlemise toode, mis saadakse kooritud päevalilleseemnetest jahu jahvatamisel ja fraktsioneerimisel (sõelumine ja tuulamine). Toorkiu miinimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 38 % Toorvalgu miinimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 17 % Toorvalk Toorkiud 2.19.10 Päevalilleseemne söödajahu suure valgu- ja väikese tselluloosisaldusega fraktsioon Päevalilleseemnejahu töötlemise toode, mis saadakse kooritud päevalilleseemnetest jahu jahvatamisel ja fraktsioneerimisel (sõelumine ja tuulamine). Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni 1 % aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude). Toorvalgu miinimumsisaldus: 9,5 % niiskusesisaldusega jahus 45 % Toorkiu maksimumsisaldus: 10 % niiskusesisaldusega jahus 8 % Toorvalk, toorkiud 2.19.11 Päevalilleseemnejahu suure tselluloosisaldusega fraktsioon Päevalilleseemnejahu töötlemise toode, mis saadakse kooritud päevalilleseemnetest jahu jahvatamisel ja fraktsioneerimisel (sõelumine ja tuulamine). Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni 1 % aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude). Toorkiu miinimumsisaldus: 10 % niiskusesisaldusega jahus 38 %. Toorvalgu miinimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 17 % Toorvalk, toorkiud 2.20.1 Taimeõli ja -rasv (4) Õliseemnetest või õliviljadest pressimise ja/või ekstraheerimise teel saadud õli ja rasv (v.a riitsinusest saadav kastoorõli) Niiskusesisaldus, kui > 1 % 2.21.1 Toorletsitiinid Õliseemnetest ja viljadest saadud toorõlist fosfatiidide veega eraldamisel saadav toode. Fosfatiidide toorõlist eraldamise käigus võib olla lisatud sidrunhapet, fosforhapet või naatriumhüdroksiidi või ensüüme. 2.22.1 Kanepiseemned Cannabis sativa L. sortide seemned, mille < 0,2 % tetrahüdrokannabinoolisisaldus vastab määrusega (EL) nr 639/2014 (5)kehtestatud kvantitatiivse määramise meetodile 2.22.2 Kanepiseemnekook (1) Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kanepi (Cannabis sativa L.) sortide seemnete (mille < 0,2 % tetrahüdrokannabinoolisisaldus vastab määrusega (EL) nr 639/2014 kehtestatud kvantitatiivse määramise meetodile) pressimisel Toorvalk Toorkiud 2.22.3 Kanepiseemneõli Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kanepi (Cannabis sativa L.) sortide seemnete (mille < 0,2 % tetrahüdrokannabinoolisisaldus vastab määrusega (EL) nr 639/2014 kehtestatud kvantitatiivse määramise meetodile) pressimisel Niiskusesisaldus, kui > 1 % 2.23.1 Unimagunaseemned Papaver somniferum L. seemned 2.23.2 Unimagunaseemnesrott Õlitööstuse toode, mis saadakse unimagunaseemnekoogi ekstraheerimisel Toorvalk 2.24.1 Õlisalveiseemned Salvia hispanica L. seemned ( 1 ) Termini „kook” asemel võib kasutada terminit „kakk”. ( 2 ) Arachis hypogaea L. puhul võib nimetuse „maapähkel“ asendada nimetusega „arahhis“. ( 3 ) Vajaduse korral võib lisada märkuse „vähese glükosinolaadisisaldusega“, nagu see on määratletud ühenduse õigusaktides. ( 4 ) Vajaduse korral võib mõiste „taimeõli ja rasv“ asendada mõistega „taimeõli“ või „taimne rasv“. Mõistele tuleb lisada taimeliigi nimi ja vajaduse korral taimeosa nimetus. Tuleb täpsustada, kas õli(d) ja või rasv(ad) on toor- või rafineeritud toode/tooted. ( 5 ) Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT L 181, 20.6.2014, lk 1.).

3. Kaunviljade seemned ja nendest saadud tooted







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 3.1.1 Aedoad, röstitud Aedoa (Phaseolus spp.) või vigna (Vigna spp.) seemned, sobival viisil kuumtöödeldud 3.1.2 Aedoavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse tärklisevalmistamise käigus eraldatud aedoa mahlast Toorvalk 3.2.1 Jaanikaunad Hariliku jaanikaunapuu (Ceratonia siliqua L.) kuivatatud viljad, mis sisaldavad jaanikaunaseemneid Toorkiud 3.2.3 Jämejahvatatud jaanikaunad Toode, mis saadakse jaanikaunapuu kuivatatud viljade (kaunade) purustamisel, kusjuures enne on eraldatud seemned Toorkiud 3.2.4 Jaanikaunapulber [jaanikaunajahu] Toode, mis saadakse jaanikaunapuu kuivatatud viljade (kaunade) mikroniseerimisel, kusjuures enne on eraldatud seemned Toorkiud Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 3.2.5 Jaanikaunaidud Jaanikaunapuu seemneidud Toorvalk 3.2.6 Jaanikaunaidukook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse jaanikaunaidude pressimisel Toorvalk 3.2.7 Jaanikaunaseemned Jaanikaunadest saadud seemned, mis koosnevad endospermist, kestast ja idust. Toorkiud 3.2.8 Jaanikaunaseemnekest Jaanikaunaseemnekest, mis saadakse hariliku jaanikaunapuu seemnete koorimisel. Toorkiud 3.3.1 Kikerherned Cicer arietinum L. seemned 3.4.1 Lääts-hiirehernes Ervum ervilia L. seemned 3.5.1 Põld-lambaläätse seemned Põld-lambaläätse (Trigonella foenum-graecum L.) seemned 3.6.1 Guaarajahu Toode, mis saadakse taimeliimi ekstraheerimisel india guaaraoa (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) seemnetest Toorvalk 3.6.2 Guaaraidujahu Toode, mis saadakse taimeliimi ekstraheerimisel india guaaraoa seemneidudest Toorvalk 3.7.1 Põlduba Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers.) ja var. minuta (Alef.) Mansf.) seemned 3.7.2 Põldoahelbed Toode, mis saadakse kooritud põldubade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel Tärklis Toorvalk 3.7.3 Põldoa kelmed [Põldoa kestad] Toode, mis saadakse põldoaseemnete koorimisel, koosneb peamiselt väliskestadest Toorkiud Toorvalk 3.7.4 Põldoad, kooritud Toode, mis saadakse põldoaseemnete koorimisel, koosneb peamiselt põldoaseemnetest Toorvalk Toorkiud 3.7.5 Põldoavalk Toode, mis saadakse põldubade jahvatamisel ja tuulamisel Toorvalk 3.8.1 Läätsed Lens culinaris a.o. Medik. seemned. 3.8.2 Läätsekestad Toode, mis saadakse läätseseemnete koorimisel Toorkiud 3.9.1 Maguslupiin Lupinus spp. seemned, mille hulgas võib olla kuni 5 % mõruseemneid Toorvalk 3.9.2 Maguslupiin, kooritud Maguslupiini kooritud seemned Toorvalk 3.9.3 Lupiinikelmed [lupiinikestad] Toode, mis saadakse lupiiniseemnete koorimisel, koosneb peamiselt väliskestadest Toorvalk Toorkiud 3.9.4 Lupiinipulp Toode, mis saadakse maguslupiini koostisainete ekstraheerimisel Toorkiud 3.9.5 Lupiini peenkliid Toode, mis saadakse lupiinijahu valmistamisel maguslupiinist. Koosneb peamiselt iduleheosakestest ja väiksemal määral kestadest Toorvalk Toorkiud 3.9.6 Lupiinivalk Toode, mis saadakse tärklisevalmistamise käigus eraldatud maguslupiinimahlast, või jahvatamise ja tuulamise tulemusena. Toorvalk 3.9.7 Lupiinivalgujahu Toode, mis saadakse maguslupiini töötlemisel suure valgusisaldusega jahu tootmiseks Toorvalk 3.10.1 Mungoad Vigna radiata L. oad 3.11.1 Herned Pisum spp. seemned 3.11.2 Hernekliid Toode, mis saadakse hernejahu valmistamisel. Koosneb peamiselt herneste koorimisel ja puhastamisel eraldatud kestadest Toorkiud 3.11.3 Hernehelbed Toode, mis saadakse kooritud herneseemnete aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel Tärklis 3.11.4 Hernejahu Toode, mis saadakse herneste jahvatamisel Toorvalk 3.11.5 Hernekestad Toode, mis saadakse hernejahu valmistamisel. Koosneb peamiselt koorimisel ja puhastamisel eraldatud kestadest ja vähemal määral endospermist Toorkiud 3.11.6 Herned, kooritud Kooritud herneseemned Toorvalk Toorkiud 3.11.7 Herne peenkliid Toode, mis saadakse hernejahu valmistamisel. Koosneb peamiselt iduleheosakestest ja väiksemal määral kestadest Toorvalk Toorkiud 3.11.8 Herne sõelumisjäägid Mehaanilisel sõelumisel saadav toode, mis koosneb herneseemnete fraktsioonidest, mis eraldatakse enne täiendavat töötlemist Toorkiud 3.11.9 Hernevalk Toode, mis saadakse tärklisevalmistamise käigus eraldatud hernemahlast, või jahvatamise ja tuulamise tulemusena, võib olla osaliselt hüdrolüüsitud Toorvalk 3.11.10 Hernepulp [Herne sisekiud] Toode, mis saadakse hernestest tärklise ja valgu märgekstraheerimisel. Koosneb peamiselt sisekiududest ja tärklisest Niiskusesisaldus, kui < 70 % või > 85 % Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 3.11.11 Herne lahustuvad koostisained Toode, mis saadakse hernestest tärklise ja valgu märgekstraheerimisel. Koosneb peamiselt lahustuvatest valkudest ja oligosahhariididest. Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 85 % Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Toorvalk 3.11.12 Hernekiud Toode, mis saadakse kooritud herneste jahvatamise ja sõelumise järgsel ekstraheerimisel Toorkiud 3.11.13 Hernekreem Toode, mis saadakse hernestest tärklise ja valgu märgekstraheerimisel. Koosneb peamiselt lahustuvatest valkudest, sisekiust, tärklisest ja oligosahhariididest. Võib sisaldada kuni 1 % orgaanilisi happeid Niiskusesisaldus, kui < 50 % või > 85 % Toorvalk Toorkiud Tärklis 3.12.1 Vikk Vicia sativa L. var. sativa ja muude sortide seemned 3.13.1 Põld-seahernes Lathyrus sativus L. seemned, sobival viisil kuumtöödeldud Kuumtöötlemismeetod 3.14.1 Üheõieline hiirehernes Vicia monanthos Desf. seemned

4. Mugul- ja juurviljad ja nendest saadud tooted







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 4.1.1 Suhkrupeet Suhkrupeedi (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.) juur 4.1.2 Suhkrupeedi pealsed ja juured Suhkrutootmisest saadav värske toode, mis koosneb peamiselt puhastatud suhkrupeeditükkidest, mille küljes võib olla leheosi. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 50 % 4.1.3 Peedisuhkur [Sahharoos] Suhkrupeedist vee abil ekstraheeritud suhkur 4.1.4 Peedimelass Siirupitoode, mis saadakse peedisuhkru tootmisel või rafineerimisel. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid, 0,5 % veepehmendajaid, 2 % sulfaati ja 0,25 % sulfitit. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 28 % 4.1.5 Peedimelass, mille suhkru- ja/või betaiinisisaldust on osaliselt vähendatud Toode, mis saadakse sahharoosi ja/või betaiini täiendaval veega ekstraheerimisel peedimelassist. Võib sisaldada kuni 2 % sulfaati ja kuni 0,25 % sulfitit. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 28 % 4.1.6 Isomaltuloosi melass Kristallimata fraktsioon, mis saadakse suhkrupeedist isomaltuloosi tootmisel sahharoosi ensüümidega töötlemise abil Niiskusesisaldus, kui > 40 % 4.1.7 Märjad (suhkru)peedilõigud Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud. Niiskusesisaldus vähemalt 82 %. Suhkrusisaldus on väike ja läheneb (piimhappe)kääritamise tõttu nullile. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 82 % või > 92 % 4.1.8 Pressitud (suhkru)peedilõigud Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud ning mis on mehaaniliselt pressitud. Niiskusesisaldus kuni 82 %. Suhkrusisaldus on väike ja läheneb (piimhappe)kääritamise tõttu nullile. Võib sisaldada kuni 1 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 82 % 4.1.9 Pressitud (suhkru)peedilõigud, melassilisandiga Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud ning mis on mehaaniliselt pressitud ja millele on lisatud melassi. Niiskusesisaldus kuni 82 %. Suhkrusisaldus väheneb (piimhappe)kääritamise tõttu. Võib sisaldada kuni 1 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 82 % 4.1.10 Kuivatatud (suhkru)peedilõigud Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud ja mis on mehaaniliselt pressitud ning kuivatatud. Võib sisaldada kuni 2 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Sahharoosina väljendatud üldsuhkur, kui > 10,5 % 4.1.11 Kuivatatud (suhkru)peedilõigud, melassilisandiga Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud, mis on mehhaaniliselt pressitud ja kuivatatud ning millele on lisatud melassi. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid ja kuni 2 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 4.1.12 Suhkrusiirup Suhkru ja/või melassi töötlemisel saadav toode. Võib sisaldada kuni 0,5 % sulfaati ja kuni 0,25 % sulfitit. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 35 % 4.1.13 (Suhkru)peeditükid, keedetud Toode, mis saadakse toidusiirupi tootmisel suhkrupeedist. Kuivatatuna: soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Pressituna: soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 50 % 4.1.15 (Suhkru)peedimelass, betaiinirikas, vedel/kuivatatud (1) Toode, mis saadakse suhkru veega ekstraheerimisel ja suhkrupeedimelassi täiendaval filtrimisel. Sel viisil saadud toode sisaldab melassi koostisosi ja kuni 20 % looduslikku betaiini. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid, 0,5 % veepehmendajaid, 2 % sulfaati ja 0,25 % sulfitit. Betaiinisisaldus Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 14 % 4.1.16 Isomaltuloos Isomaltuloos on kristalne monohüdraat, mis saadakse suhkrupeedist sahharoosi ensüümidega töötlemise abil 4.2.1 Peedimahl Punapeedist (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) pressitud mahl, mis kontsentreeritakse ja pastöriseeritakse, on säilitanud tüüpilise juurviljamaitse ja -lõhna. Niiskusesisaldus, kui < 50 % või > 60 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.3.1 Porgandid Kollase või punase porgandi (Daucus carota L.) juured. 4.3.2 Porgandikoored, aurutatud Porgandi töötlemisel saadav niiske toode, mis koosneb porgandijuurtest auruga töötlemisel eemaldatud porgandikoortest, millele võib olla lisatud täiendavalt geeljat porganditärklist. Niiskusesisaldus kuni 97 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui > 97 % 4.3.3 Porgandikaaped Niiske toode, mis saadakse mehaanilise eraldamise abil porgandite ja porgandijääkide töötlemise käigus. Toode võib olla kuumtöödeldud. Niiskusesisaldus kuni 97 %. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui > 97 % 4.3.4 Porgandihelbed Toode, mis saadakse kollase või punase porgandi juurte helvestamise teel, seejärel toode kuivatakse 4.3.5 Porgand, kuivatatud Kollase või punase porgandi juured igal kujul, kuivatatuna. Toorkiud 4.3.6 Porgandisööt, kuivatatud Toode, mis koosneb kuivatatud porgandipulbist ja -koortest. Toorkiud 4.3.7 Porgandimahl Porgandijuurtest pressitud mahl, mis kontsentreeritakse ja pastöriseeritakse Niiskusesisaldus, kui < 40 % või > 60 % 4.4.1 Sigurijuured Cichorium intybus L. juured 4.4.2 Siguri pealsed ja juured Siguri töötlemisel saadav värske toode. Koosneb peamiselt puhastatud sigurijuuretükkidest ja leheosadest. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 50 % 4.4.3 Siguriseemned Cichorium intybus L. seemned 4.4.4 Pressitud siguripulp Cichorium intybus L. juurtest inuliini tootmisel saadav toode, koosneb ekstraheeritud ja mehaaniliselt pressitud siguriviiludest. Siguri (lahustuvad) süsivesikud ja vesi on osaliselt eemaldatud. Võib sisaldada kuni 1 % sulfaati ja kuni 0,2 % sulfitit Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 82 % 4.4.5 Kuivatatud siguripulp Cichorium intybus L. juurtest inuliini tootmisel saadav toode, koosneb ekstraheeritud ja mehaaniliselt pressitud siguriviiludest, mis seejärel kuivatatakse. Siguri (lahustuvad) süsivesikud on osaliselt ekstraheeritud. Võib sisaldada kuni 2 % sulfaati ja kuni 0,5 % sulfitit Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.4.6 Sigurijuurepulber Toode, mis saadakse sigurijuure tükeldamisel, kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada kuni 1 % paakumisvastaseid aineid Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.4.7 Sigurimelass Siguritöötlemise toode, mis saadakse inuliini ja oligofruktoosi tootmise käigus. Sigurimelass koosneb orgaanilisest taimsest materjalist ja mineraalidest. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid Toorvalk Toortuhk Niiskusesisaldus, kui < 20 % või > 30 % 4.4.8 Sigurimelassi raba Siguritöötlemise kaassaadus, mis saadakse pärast inuliini ja oligofruktoosi eraldamist ja ioonvahetiga elueerimist. Sigurimelassi raba koosneb orgaanilisest taimsest materjalist ja mineraalidest. Võib sisaldada kuni 1 % vahutamisvastaseid aineid Toorvalk Toortuhk Niiskusesisaldus, kui < 30 % või > 40 % 4.4.9 Inuliin (2) Inuliin on Cichorium intybus L., Inula helenium L. või Helianthus tuberosus juurtest ekstraheeritud fruktaan; toorinuliin võib sisaldada kuni 1 % sulfaati ja kuni 0,5 % sulfitit. 4.4.10 Oligofruktoosisiirup Toode, mis saadakse harilikust sigurist (Cichorium intybus L.) saadud inuliini osalisel hüdrolüüsimisel; tooroligofruktoosisiirup võib sisaldada kuni 1 % sulfaati ja kuni 0,5 % sulfitit Niiskusesisaldus, kui < 20 % või > 30 % 4.4.11 Oligofruktoos, kuivatatud Toode, mis saadakse harilikust sigurist (Cichorium intybus L.) saadud inuliini osalisel hüdrolüüsimisel ja kuivatamisel 4.5.1 Küüslauk, kuivatatud Puhta jahvatatud küüslaugu (Allium sativum L.) pulber, värvus valgest kollaseni 4.6.1 Maniokk [Tapiokk] [Kassaava] Manihot esculenta Crantz juuremugulad, igal kujul Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 70 % 4.6.2 Maniokk, kuivatatud [Tapiokk, kuivatatud] Manioki juuremugulad, igal kujul, kuivatatud Tärklis Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.7.1 Sibulapulp Niiske toode, mis saadakse sibulate (perekond Allium) töötlemisel, sisaldab nii kesti kui ka terveid sibulaid. Kui toode saadakse sibulaõli tootmisel, koosneb ta peamiselt kuumutatud sibulajääkidest Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.7.2 Sibulad, praetud Kooritud ja peenestatud sibulatükid, mis seejärel praetakse Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Toorrasv 4.7.3 Sibula ekstraktid, kuivatatud Kuiv toode, mis saadakse värskete sibulate töötlemisel. Toode saadakse alkoholi ja/või veega ekstraheerimisel, vee- või alkoholifraktsioon eraldatakse ja pihustuskuivatatakse. Koosneb peamiselt süsivesikutest Toorkiud 4.8.1 Kartulid Solanum tuberosum L. mugulad Niiskusesisaldus, kui < 72 % või > 88 % 4.8.2 Kartulid, kooritud Kartulid, millelt on auruga töötlemisel eemaldatud kest Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.3 Kartulikoored, aurutatud Kartuli töötlemisel saadav niiske toode, mis koosneb auruga töötlemisel eemaldatud kartulikoortest, millele võib olla lisatud täiendavalt geeljat kartulitärklist Niiskusesisaldus, kui > 93 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.4 Kartulilõigud, toored Toode, mis saadakse inimtoiduks ettenähtud kartulitoodete valmistamisel, kartulid võivad olla kooritud Niiskusesisaldus, kui > 88 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.5 Kartulikaaped Toode, mis saadakse mehaanilise eraldamise abil kartulite ja kartulijääkide töötlemise käigus. Toode võib olla kuumtöödeldud Niiskusesisaldus, kui > 93 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.6 Kartul, püreena Blanšeeritud või keedetud ja seejärel püreestatud kartulitoode Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.7 Kartulihelbed Toode, mis saadakse pestud, kooritud või koorimata ning aurutatud kartulite rotatsioonkuivatamisel Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.8 Kartulipulp Toode, mis saadakse kartulitärklise tootmisel, koosneb ekstraheeritud jahvatatud kartulist Niiskusesisaldus, kui < 77 % või > 88 % 4.8.9 Kartulipulp, kuivatatud Kuivatatud toode, mis saadakse kartulitärklise tootmisel, koosneb ekstraheeritud jahvatatud kartulist 4.8.10 Kartulivalk Toode, mis saadakse tärklisetootmisel, koosneb peamiselt valgust, mis on järele jäänud pärast tärklise eraldamist. Toorvalk 4.8.11 Kartulivalk, hüdrolüüsitud Valk, mis saadakse kartulivalgu kontrollitud ensümaatilise hüdrolüüsi abil Toorvalk 4.8.12 Kartulivalk, kääritatud Toode, mis saadakse kartulivalgu kääritamise ja pihustuskuivatamise tulemusena. Toorvalk 4.8.13 Kartulivalk, kääritatud, vedel Vedel toode, mis saadakse kartulivalgu kääritamisel Toorvalk 4.8.14 Kartulimahl, kontsentreeritud Kontsentreeritud toode, mis saadakse kartulitärklise tootmisel, koosneb ainetest, mis jäävad järele pärast seda, kui kartulipulbist on eemaldatud osa kiudu, valku ja tärklist ning osa veest on aurustunud Niiskusesisaldus, kui < 50 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 50 %: — Toorvalk — Toortuhk 4.8.15 Kartuligraanulid Kartulid, mis on pestud, kooritud, mille suurust on vähendatud (lõikamine, helvestamine jne) ja mis on kuivatatud 4.9.1 Maguskartul ehk bataat Ipomoea batatas L. mugulad, igal kujul Niiskusesisaldus, kui < 57 % või > 78 % 4.10.1 Maapirn [Topinambur] Helianthus tuberosus L. mugulad, igal kujul Niiskusesisaldus, kui < 75 % või > 80 % 4.11.1 Aedrõika mahl Aedrõika juurtest (Raphanus sativus L.) pressitud mahl, kuivatatud ja pastöriseeritud Niiskusesisaldus, kui < 30 % või > 50 % ( 1 ) Mõisted erinevad eeskätt niiskusesisalduse poolest. Kasutada tuleb asjakohast mõistet. ( 2 ) Nimetusele tuleb lisada taimeliigi nimi.

5. Muud seemned ja viljad ning nendest saadud tooted







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 5.1.1 Tammetõrud Hariliku tamme (Quercus robur L.), kivitamme (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), korgitamme (Quercus suber L.) või muude perekonna Quercus liikide terved viljad 5.1.2 Tammetõrud, kooritud Toode, mis saadakse tammetõrude koorimisel Toorvalk Toorkiud 5.2.1 Mandlid Hariliku mandlipuu (Prunus dulcis) terved või purustatud viljad, kooritud või koorimata 5.2.2 Mandlikestad Mandlikestad, mis saadakse kooritud mandlituumadest füüsilise eraldamise ja jahvatamise teel Toorkiud 5.2.3 Mandlituumakook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse mandlituumade pressimisel Toorvalk Toorkiud 5.3.1 Aniisiseemned Hariliku aniisi (Pimpinella anisum) seemned 5.4.1 Õunapulp, kuivatatud [õunte pressimisjäägid, kuivatatud] Toode, mis saadakse aed-õunapuu (Malus domestica) viljadest mahla või siidri tootmisel. Koosneb peamiselt õuna kuivatatud pulbist ja koortest Toorkiud 5.4.2 Õunapulp, pressitud [õunte pressimisjäägid, pressitud] Niiske toode, mis saadakse õunamahla või -siidri tootmisel. Koosneb peamiselt õuna pressitud viljalihast ja koortest Toorkiud 5.4.3 Õunamelass Toode, mis saadakse pärast õunapulbist pektiini valmistamist Toorvalk Toorkiud Toorõlid ja -rasvad, kui > 10 % 5.5.1 Suhkrupeediseemned Suhkrupeediseemned 5.6.1 Tatar Hariliku tatra (Fagopyrum esculentum) seemned 5.6.2 Tatra jämekliid ja kliid Toode, mis saadakse tatraterade jahvatamisel Toorkiud 5.6.3 Tatra peenkliid Jahutööstuse toode, mis saadakse tatra sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade eri osi. Ei tohi sisaldada rohkem kui 10 % toorkiudu Toorkiud Tärklis 5.7.1 Punase peakapsa seemned Punase peakapsa (Brassica oleracea var. capitata f. Rubra) seemned 5.8.1 Kanaari paelrohu seemned Phalaris canariensis seemned 5.9.1 Hariliku köömne seemned Carum carvi L. seemned 5.12.1 Terved või purustatud kastanid Toode, mis saadakse kastanijahu valmistamisel, koosneb peamiselt endospermiosakestest, väikestest kestaosistest ja väikesest hulgast kastani (Castanea spp.) jääkidest Toorvalk Toorkiud 5.13.1 Tsitruspulp (1) Toode, mis saadakse tsitruse (Citrus (L.) ssp.) viljadest mahla pressimise käigus. Võib sisaldada kokku kuni 1 % metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli, veevabale kujule arvutatult Toorkiud 5.13.2 Tsitruspulp, (1) kuivatatud Toode, mis saadakse mahla pressimisel tsitrusviljadest, kuivatatud. Võib sisaldada kokku kuni 1 % metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli, veevabale kujule arvutatult Toorkiud 5.14.1 Aasristiku seemned Trifolium pratense L. seemned 5.14.2 Valge ristiku seemned Trifolium repens L. seemned 5.15.1 Kohvioakestad Toode, mis saadakse kohvipuu (Coffea L.) kooritud seemnetest Toorkiud 5.16.1 Rukkililleseemned Centaurea cyanus L. seemned 5.17.1 Kurgiseemned Cucumis sativus L. seemned 5.18.1 Küpressiseemned Cupressus L. seemned 5.19.1 Datlid Phoenix dactylifera L. viljad 5.19.2 Datliseemned Phoenix dactylifera L. terved seemned Toorkiud 5.20.1 Apteegitilli seemned Foeniculum vulgare Mill. seemned 5.21.1 Viigimarjad Ficus carica L. viljad 5.22.1 Puuviljatuumad (2) Toode koosneb pähkli või luuviljakivi sees olevatest söödavatest seemnetest 5.22.2 Puuviljapulp (2) Toode, mis saadakse puuviljamahla ja -püree valmistamisel Toorkiud 5.22.3 Puuviljapulp, kuivatatud (2) Toode, mis saadakse puuviljamahla ja -püree valmistamisel ja mis seejärel kuivatatakse Toorkiud 5.23.1 Salatkress Lepidium sativum L. seemned Toorkiud 5.24.1 Kõrreliste heintaimede seemned Sugukondadesse Poaceae, Cyperaceae ja Juncaceae kuuluvate kõrreliste seemned 5.25.1 Viinamarjaseemned Viinamarjapulbist eraldatud viinapuu (Vitis L.) marjade seemned, millest õli ei ole ekstraheeritud Toorrasv Toorkiud 5.25.2 Viinamarjaseemnejahu Toode, mis saadakse õli ekstraheerimisel viinamarjaseemnetest Toorkiud 5.25.3 Viinamarjapulp [viinamarjade pressimisjääk] Viinamarjapulp, mida on pärast alkoholi eraldamist kuivatatud ja millest on eemaldatud võimlaikult palju rootsusid ja seemneid Toorkiud 5.25.4 Viinamarjaseemnete lahustuvad koostisosad Toode, mis saadakse viinamarjaseemnetest pärast viinamarjamahla tootmist. Sisaldab peamiselt süsivesikuid Toorkiud 5.26.1 Sarapuupähkel Corylus (L.) spp. terved või purustatud viljad, kooritud või koorimata 5.26.2 Sarapuupähklikook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse sarapuupähklituumade pressimisel Toorvalk Toorkiud 5.27.1 Pektiin Pektiin saadakse sobiva taimse materjali, tavaliselt tsitrusviljade ja õunte (looduslike liinide) vesiekstraktsioonil. Orgaanilise sadestina võib kasutada ainult metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli. Võib sisaldada kokku kuni 1 % metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli, veevabale kujule arvutatult. Pektiin koosneb peamiselt polügalakturoonhappe metüülosaestritest ja nende ammooniumi-, naatriumi-, kaaliumi- ning kaltsiumisooladest 5.28.1 Pronks-lutiklille seemned Perilla frutescens L. seemned ja nende jahvatamisel saadud tooted 5.29.1 Männipähklid Pinus (L.) spp. seemned 5.30.1 Pistaatsiapähklid Pistacia vera L. viljad 5.31.1 Teeleheseemned Plantago (L.) spp. seemned 5.32.1 Rediseseemned Raphanus sativus L. seemned 5.33.1 Spinatiseemned Spinacia oleracea L. seemned 5.34.1 Ohakaseemned Carduus marianum L. seemned 5.35.1 Tomatipulp [Tomati pressimisjäägid] Toode, mis saadakse harilikust tomatist (Solanum lycopersicum L.) mahla pressimisel. Koosneb peamiselt tomatikestadest ja seemnetest Toorkiud 5.36.1 Hariliku raudrohu seemned Achillea millefolium L. seemned 5.37.1 Aprikoosituumakook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku aprikoosipuu (Prunus armeniaca L.) viljatuumade pressimisel. Võib sisaldada vesiniktsüaniidhapet Toorvalk Toorkiud 5.38.1 Pärsia haukaputke kook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse pärsia haukaputke (Bunium persicum L.) seemnete pressimisel Toorvalk Toorkiud 5.39.1 Hariliku kurgirohu seemne kook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kurgirohu (Borago officinalis L.) seemnete pressimisel Toorvalk Toorkiud 5.40.1 Kuningakepiseemnekook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse kuningakepi (Oenothera L.) seemnete pressimisel Toorvalk Toorkiud 5.41.1 Granaatõunaseemnekook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku granaadipuu (Punica granatum L.) viljaseemnete pressimisel Toorvalk Toorkiud 5.42.1 Kreeka pähkli kook (5) Õlitööstuse toode, mis saadakse kreeka pähklipuu (Juglans regia L.) pähklituumade pressimisel Toorvalk Toorkiud ( 1 ) Sõna „tsitrus“ asendatakse tsitruseliigi nimetusega. ( 2 ) Sõna „puuvili“ asendatakse vajaduse korral puuvilja- või taimeliigi nimetusega.

6. Tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 6.1.1 Peedilehed Beta spp. lehed 6.2.1 Teraviljad (11) Teraviljaliigi taim tervikuna või selle osad. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.3.1 Põhk (11) Teraviljadest saadud põhk 6.3.2 Põhk, töödeldud (11) Toode, mis saadakse teraviljapõhu töötlemisel sobiva meetodiga Naatrium, kui toodet on töödeldud NaOH-ga 6.4.1 Ristikujahu Toode, mis saadakse ristiku (Trifolium ssp.) kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada ka kuni 20 % harilikku lutserni (Medicago sativa L.) ja hübriidlutserni (Medicago var. Martyn) või muid söödakultuure, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos ristikuga Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.5.1 Söödakultuuride jahu (1) [rohujahu (1)] [rohujahu (1)] Toode, mis saadakse söödakultuuride kuivatamisel ja jahvatamisel ning mõnel juhul kokkupressimisel (2) Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.1 Hein Mis tahes rohttaime või liblikõielise taime või ürdi liigid, looduslikult või tehiskuivatatud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.2 Rohi; ürdid; liblikõielised taimed; kuivatatud Mis tahes rohttaime, ürdi või liblikõielise taime liigist saadud toode, mis on tehiskuivatatud (igal kujul). Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.3 Rohi; ürdid; liblikõielised taimed; [haljassööt] Värske biomass, mis koosneb rohttaimedest, liblikõielistest taimedest või ürtidest Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.4 Rohusilo Põllu- ja rohumaalt saadud sileeritud biomass, mis koosneb mis tahes rohttaimedest, liblikõielistest taimedest või ürtidest Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.5 Kuivsilo Sileeritud või kuivatatud põllukultuurid (rohttaimed, liblikõielised taimed või ürdid), mille kuivainesisaldus on vähemalt 50 %, pallidesse mässitud või tornhoidlas ladustatavad Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.7.1 Kanepijahu Jahu, mis saadakse hariliku kanepi (Cannabis sativa L.) sortide (mille < 0,2 % tetrahüdrokannabinoolisisaldus vastab määrusega (EL) nr 639/2014 kehtestatud kvantitatiivse määramise meetodile) varte jahvatamisel Toorvalk 6.7.2 Kanepikiud Toode, mis saadakse hariliku kanepi (Cannabis sativa L.) sortide (mille < 0,2 % tetrahüdrokannabinoolisisaldus vastab määrusega (EL) nr 639/2014 kehtestatud kvantitatiivse määramise meetodile) varte mehaanilise pressimise käigus Toorkiud 6.8.1 Põldoapõhk Põldoa (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers.) ja (var. minuta (Alef.) Mansf.) põhk 6.9.1 Linapõhk Hariliku lina (Linum usitatissimum L.) põhk 6.10.1 Lutsern Medicago sativa L. ja Medicago var. Martyn taimed või nende osad Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.2 Lutsern, looduslikult kuivatatud Lutsern, looduslikult kuivatatud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.3 Lutsern, kõrgel temperatuuril kuivatatud [Tehiskuivatatud lutsern] Tehiskuivatatud lutsern, mis tahes kujul Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.4 Lutsern, ekstrudeeritud Ekstrudeeritud lutsernigraanulid 6.10.5 Lutsernijahu (3)(16) Toode, mis saadakse lutserni kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada ka kuni 20 % ristikut või muid söödakultuure, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos lutserniga Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.6 Lutserni pressimisjäägid Kuivatatud toode, mis saadakse lutsernist mahla pressimisel Toorvalk Toorkiud 6.10.7 Lutsernivalgu kontsentraat Toode, mis tehnilise kuivatamise abil saadakse pressitud lutsernimahla fraktsioonidest, mis on valgu sadestamiseks eelnevalt tsentrifuugimise teel eraldatud ja kuumtöödeldud Toorvalk Karoteen 6.10.8 Lutserni lahustuvad koostisained Toode, mis saadakse valgu ekstraheerimisel lutsernimahlast Toorvalk 6.11.1 Maisisilo Zea mays L. ssp. mays sileeritud taimed või nende osad 6.12.1 Hernepõhk Pisum spp. saadud põhk 6.13.1 Rapsiseemne (7) põhk Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.), kolmepesalise rüpsi (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz) ja rüpsi (Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) põhk ( 1 ) Nimetusele lisaks võib märkida ka taimeliigi nimetuse. ( 2 ) Välja arvatud harilik kanep (Cannabis sativa L.) ( 3 ) Termini „jahu“ asemel võib kasutada terminit „graanulid“. Nimetusele lisaks võib märkida kuivatamisviisi.

7. Muud taimed, vetikad, seened, ja nendest saadud tooted







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 7.1.1 Vetikad (1) Vetikad, elusad või töödeldud, sh värsked, jahutatud või külmutatud vetikad. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid Toorvalk Toorrasv Toortuhk Jood, kui > 100 ppm 7.1.2 Vetikad, (1) kuivatatud Toode, mis saadakse vetikate kuivatamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähendamiseks; vetikad on inaktiveeritud. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid Toorvalk Toorrasv Toortuhk Jood, kui > 100 ppm 7.1.3 Vetikasrott (1) Toode, mis saadakse vetikaõli valmistamisel vetikate ekstraheerimisel. Vetikad on inaktiveeritud. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid Toorvalk Toorrasv Toortuhk Jood, kui > 100 ppm 7.1.4 Vetikaõli (1) Vetikate ekstraheerimisel saadud õli. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid Toorrasv Niiskusesisaldus, kui > 1 % 7.1.6 Merevetikajahu (1) Toode, mis saadakse makrovetikate, eelkõige puna-, pruun- ja rohevetikate kuivatamisel ja jahvatamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähendamiseks. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid Toorvalk Toorrasv Toortuhk Jood, kui > 100 ppm 7.1.7 Punavetikatest (Asparagopsis) saadud vetikajahu Toode, mis saadakse makrovetikate, eelkõige punavetikate (Asparagopsis) kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib olla pestud joodi- ja broomisisalduse vähendamiseks Toorvalk Toorrasv Toortuhk Jood, kui > 100 ppm 7.2.1 Seened, (1) kuivatatud Kuivatatud seened ja/või seeneniidistik, mis saadakse suure kiudaine, aminohapete ja polüsahhariidide sisaldusega söögiseentest Toorkiud Toorvalk 7.3.1 Puukoored (1) Puude või põõsaste puhastatud ja kuivatatud koored Toorkiud 7.4.1 Õied, (15) (1) , kuivatatud Söödavate taimede kuivatatud õite kõik osad ja nende fraktsioonid Toorkiud 7.5.1 Brokoli, kuivatatud Toode, mis saadakse brokoli (Brassica oleracea var. italica Plenck) kuivatamisel pärast pesemist, suuruse vähendamist (lõikamist, helvestamist jne) ja vee eraldamist 7.6.1 Suhkruroomelass Siirupine toode, mis saadakse suhkruroost (Saccharum L.) suhkru tootmisel või rafineerimisel. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid, 0,5 % veepehmendajaid, 3,5 % sulfaati ja 0,25 % sulfitit Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 30 % 7.6.2 Suhkruroomelass, vähendatud suhkrusisaldusega Toode, mis saadakse sahharoosi täiendaval vee abil ekstraheerimisel suhkruroomelassist Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 28 % 7.6.3 Roosuhkur [sahharoos] Suhkruroost vee abil ekstraheeritud suhkur 7.6.4 Suhkruroo pressimisjäägid Toode, mis saadakse suhkru vee abil ekstraheerimisel suhkruroost. Koosneb peamiselt kiududest. Toorkiud 7.7.1 Lehed, (15) (1) , uivatatud Söödavate taimede kuivatatud lehed ja nende fraktsioonid Toorkiud 7.8.1 Lignotselluloos Toode, mis saadakse looduslikult kuivanud toorpuidu mehaanilisel töötlemisel, koosneb peamiselt lignotselluloosist 7.8.2 Pulbertselluloos Toode saadakse ligniini lagunemisel ja eraldumisel ning töötlemata puidu taimsest kiust (15) tselluloosina täiendava puhastamisega. Seda muudetakse üksnes mehaanilisel töötlemisel. Neutraalset detergendikiudu (NDF) vähemalt 87 % 7.9.1 Magusjuure juured Glycyrrhiza L. juured 7.10.1 Münt Toode, mis saadakse Mentha spicata L., Mentha × piperita L. või Mentha viridis L. maapealsete osade kuivatamisel, igal kujul 7.11.1 Spinat, kuivatatud Spinacia oleracea L. kuivatamisel saadav toode, igal kujul 7.12.1 Mohaave tääkliilia Yucca schidigera Roezl. vartest saadud pulber Toorkiud 7.12.2 Mohaave tääkliilia mahl Toode, mis saadakse Yucca schidigera varte lõikamisel ja pressimisel, koosneb peamiselt süsivesikutest 7.13.1 Taimne süsi [Puusüsi] Toode, mis saadakse orgaanilise taimematerjali söestamisel 7.14.1 Puit (1) Keemiliselt töötlemata puit või puidukiud Toorkiud 7.14.2 Puidumelass (1) Toode, mis saadakse töötlemata toorpuidu kuumtöötlemisel ja pressimisel, koosneb peamiselt ksüloosist Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 7.15.1 Maavitsalise jahu Toode, mis saadakse maavitsaliste sugukonda kuuluva taime (Solanum glaucophyllum) lehtede kuivatamisel ja jahvatamisel Toorkiud Vitamiin D3 ( 1 ) Nimetusele lisatakse vajaduse korral taime-, seene- või vetikaliigi nimi. Kui saadud söödamaterjal sisaldab üle 5 % muid liike, tuleb need ka märkida.

8. Piimatooted ja nendest saadud tooted

Käesolevas peatükis esitatud söödamaterjalid peavad vastama määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud nõuetele ja määruse (EL) nr 142/2011 X lisas esitatud erinõuetele piima, ternespiima ning muude teatavate piimasaaduste kohta







Number Nimetus (1) Kirjeldus Kohustuslik teave 8.1.1 Või ja võitooted Või ja või tootmisel või töötlemisel saadavad tooted (nt vadak), kui neid ei ole eraldi loetletud Toorvalk Toorrasv Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 6 % 8.2.1 Petipiim/petipiimapulber (1) Toode, mis saadakse või valmistamisel koorest või samalaadsel töötlusel. Spetsiaalselt söödamaterjalina valmistamise puhul võib sisaldada: — kuni 0,5 % fosfaate, nt polüfosfaate (nt naatriumheksametafosfaat), difosfaate (nt tetranaatriumpürofosfaat), mida kasutatakse viskoossuse vähendamiseks ja valgu stabiliseerimiseks töötlemise käigus; — kuni 0,3 % anorgaanilisi happeid: väävelhape, soolhape, fosforhape, mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 0,5 % leeliseid (naatrium-, kaalium-, kaltsium-, magneesiumhüdroksiid), mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 2 % voolavust parandavaid aineid (nt ränidioksiid, pentanaatriumtrifosfaat, trikaltsiumfosfaat), mida kasutatakse pulbri voolamisomaduste parandamiseks Toorvalk Toorrasv Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 6 % 8.3.1 Kaseiin Toode, mis saadakse lõssist või petipiimast happe või laabiga väljasadestatud kaseiini kuivatamisel Toorvalk Niiskusesisaldus, kui > 10 % 8.4.1 Kaseinaat Toode, mis eraldatakse kohupiimast või kaseiinist kasutades neutraliseerivaid aineid ja kuivatamist Toorvalk Niiskusesisaldus, kui > 10 % 8.5.1 Juust ja juustutooted Juust ning juustust ja piimapõhistest toodetest saadud tooted Toorvalk Toorrasv 8.6.1 Ternespiim/ternespiimapulber (1) Kuni viis päeva pärast poegimist piimalooma piimanäärmetest erituv vedelik Toorvalk 8.7.1 Piimatootmise kõrvalsaadused Tooted, mis saadakse piimatoodete tootmisel, sh tsentrifuugimis- või separeerimissete, piimavesi, piimas leiduvad mineraalained. Spetsiaalselt söödamaterjalina valmistamise puhul võib sisaldada: — kuni 0,5 % fosfaate, nt polüfosfaate (nt naatriumheksametafosfaat), difosfaate (nt tetranaatriumpürofosfaat), mida kasutatakse viskoossuse vähendamiseks ja valgu stabiliseerimiseks töötlemise käigus; — kuni 0,3 % anorgaanilisi happeid: väävelhape, soolhape, fosforhape, mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 0,5 % leeliseid (naatrium-, kaalium-, kaltsium-, magneesiumhüdroksiid), mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 2 % voolavust parandavaid aineid (nt ränidioksiid, pentanaatriumtrifosfaat, trikaltsiumfosfaat), mida kasutatakse pulbri voolamisomaduste parandamiseks Niiskus Toorvalk Toorrasv Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 8.8.1 Kääritatud piimatooted Piima kääritamisel saadavad tooted (nt jogurt jne) Toorvalk Toorrasv 8.9.1 Laktoos Piimast või vadakust saadud suhkur, mida on puhastatud ja kuivatatud Niiskusesisaldus, kui > 5 % 8.10.1 Piim/piimapulber (18) Ühe või mitme lüpsmise tulemusena udarast eritunud sekreet Toorvalk Toorrasv Niiskusesisaldus, kui > 5 % 8.11.1 Lõss/lõssipulber (1) Piim, mille rasvasisaldust on koore eraldamise abil vähend