1992R2913 — ET — 11.05.2005 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, p.1)

Muudetud:





Muudetud:







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2913/92,

12. oktoober 1992,

millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 28, 100a ja 113, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) koostöös Euroopa Parlamendiga, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühendus rajaneb tolliliidul; nii ühenduse kaubandusringkondade kui ka tolli huvides on soovitatav tollialaste õigusaktide sätted, mis praegu sisalduvad ühenduse arvukates määrustes ja direktiivides, ühte seadustikku koondada; siseturu seisukohalt on see keskne ülesanne; selline ühenduse tolliseadustik (edaspidi “seadustik”) peab inkorporeerima kehtivad tollialased õigusaktid; sellest olenemata on soovitatav teha kehtivatesse õigusaktidesse muudatusi, et muuta need ühtsemaks, neid lihtsustada ja kõrvaldada neis esinevad teatavad puudused, eesmärgiga võtta selles valdkonnas vastu terviklik ühenduse õigusaktide kogum; lähtudes siseturu kontseptsioonist, peab seadustik sisaldama üldeeskirju ja -protseduure, mis tagavad tariifsete ja muude ühenduse tasandil seoses ühenduse ja kolmandate riikide vahelise kaubavahetusega kasutusele võetud meetmete rakendamise; seadustik peab muuhulgas hõlmama ühise põllumajandus- ja kaubanduspoliitika meetmete rakendamist, võttes arvesse mõlema ühise poliitika nõudeid; soovitatav oleks täpsustada, et käesolevat seadustikku kohaldatakse, ilma et see piiraks teistes valdkondades kehtivate erinormide kohaldamist; sellised erinormid võivad eksisteerida või neid võib kehtestada muuhulgas põllumajanduse, statistika, kaubanduspoliitika või omavahenditega seotud õigusaktide raames; tagamaks et oleks tasakaalus ühelt poolt tollipoolsed tollialaste õigusaktide korrektse kohaldamisega seotud vajadused ja teiselt poolt kaubandusringkondade õigus õiglasele kohtlemisele, tuleb tollile anda muuhulgas ulatuslikud kontrollivolitused ja kaubandusringkondadele kaebuse esitamise õigus; tolli otsuste peale kaebuste esitamise süsteemi tingimuseks on, et Ühendkuningriik kehtestab uued haldusmenetlused, mida ei ole võimalik jõustada enne 1. jaanuari 1995; võttes arvesse väliskaubanduse ülimat tähtsust ühenduse jaoks, tuleks tolliformaalsused ja -kontroll tühistada või vähemalt neid võimalikult suurel määral piirata; tähtis on tagada käesoleva seadustiku ühtne kohaldamine ja näha selleks ette ühenduse menetlus, mis võimaldab seadustiku rakendamise korra sobiva aja jooksul vastu võtta; asutada tuleks tolliseadustiku komitee, et tagada selles valdkonnas liikmesriikide ja komisjoni tihe ja tõhus koostöö; käes-oleva seadustiku rakendamiseks vajalikke meetmeid vastu võttes tuleb võimalikult suurt tähelepanu pöörata pettuste või eeskirjade eiramise tõkestamisele, mis võivad Euroopa ühenduste üldeelarvet negatiivselt mõjutada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED







1.

PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA PÕHIMÕISTED

Artikkel 1

Tollieeskirjad koosnevad käesolevast seadustikust ja ühenduse tasandil või siseriiklikult nende eeskirjade rakendamiseks vastuvõetud sätetest. Käesolevat seadustikku kohaldatakse, ilma et see piiraks teistes valdkondades ettenähtud erinormide kohaldamist:

— ühenduse ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse suhtes,

— Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingus, Euroopa Majandusühenduse asutamislepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus hõlmatud kaupade suhtes.

Artikkel 2

1. Kui rahvusvahelistest konventsioonidest, piiratud geograafilise ja majandusliku ulatusega tavadest või ühenduse autonoomsetest meetmetest ei tulene teisiti, kohaldatakse tollieeskirju ühtselt ühenduse tolliterritooriumi kõikides osades.

2. Teatavaid tollieeskirjade sätteid võib kohaldada ka väljaspool ühenduse tolliterritooriumi kas konkreetseid valdkondi reguleerivate eeskirjade või rahvusvaheliste konventsioonide raames.

Artikkel 3

▼A1

1. Ühenduse tolliterritooriumi moodustavad:

— Belgia Kuningriigi territoorium,

— Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa,

— Saksa Liitvabariigi territoorium, välja arvatud Helgolandi saar ja Büsingeni territoorium ( 23. novembril 1964. aastal Saksa Liitvabariigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud leping),

— Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla,

▼M1

— Prantsuse Vabariigi territoorium, välja arvatud ülemereterritooriumid, Saint-Pierre ja Miquelon ning Mayotte,

▼A1

— Kreeka Vabariigi territoorium,

— Iirimaa territoorium,

— Itaalia Vabariigi territoorium, välja arvatud Livigno ja Campione d'Italia kommuunid ning Lugano järve Itaaliale kuuluv veeala, mis jääb Ponte Tresa ja Porto Ceresio vahelise maa-ala kalda ja riigipiiri vahele,

— Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium,

— Madalmaade Kuningriigi Euroopas asuv territoorium,

— Austria Vabariigi territoorium,

— Portugali Vabariigi territoorium,

▼M1

— Soome Vabariigi territoorium,

▼A1

— Rootsi Kuningriigi territoorium,

— Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Kanalisaarte ja Mani saare territoorium,

▼A2

— Tšehhi Vabariigi territoorium,

— Eesti Vabariigi territoorium,

— Küprose Vabariigi territoorium,

— Läti Vabariigi territoorium,

— Leedu Vabariigi territoorium,

— Ungari Vabariigi territoorium,

— Malta Vabariigi territoorium,

— Poola Vabariigi territoorium,

— Sloveenia Vabariigi territoorium,

— Slovaki Vabariigi territoorium.

▼M1

2. Monaco Vürstiriigi territoorium, nagu on määratletud 18. mail 1963. aastal Pariisis alla kirjutatud tollikonventsioonis (27. septembri 1963. aasta “Journal Officiel de la République Française”, lk 8679), on kõnealuse konventsiooni alusel samuti ühenduse tolliterritooriumi osa, kuigi see asub väljaspool Prantsuse Vabariigi territooriumi.

▼B

3. Ühenduse tolliterritoorium hõlmab ka liikmesriikide territoriaalveed, sisemere ja õhuruumi ning lõikes 2 nimetatud territooriumid, välja arvatud nende territooriumide territoriaalveed, sisemeri ja õhuruum, mis vastavalt lõikele 1 ei kuulu ühenduse tolliterritooriumi alla.

Artikkel 4

Käesolevas seadustikus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) isik: — füüsiline isik, — juriidiline isik, — kui kehtivad eeskirjad seda ette näevad, isikute ühendus, kes saab teha õigustoiminguid, kuid kellel puudub juriidilise isiku õiguslik seisund;

2) ühenduse isik: — füüsilise isiku puhul isik, kelle alaline ja peamine elukoht on ühenduses, — juriidilise isiku või isikute ühenduse puhul isik, kelle registrijärgne asukoht, peakontor või püsiv tegevuskoht asub ühenduses;

3) toll – pädevad ametiasutused, kes vastutavad muuhulgas tollieeskirjade kohaldamise eest;

4) tolliasutus – asutus, kus võib täita kõiki või osa tollieeskirjades ettenähtud formaalsusi;

▼M4

4a.) sisenemistolliasutus – tolli poolt vastavalt tollieeskirjadele määratud tolliasutus, kuhu ühenduse tolliterritooriumile toodud kaup tuleb viivitamata toimetada ja kus selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid riskipõhiseid sisenemise kontrollimeetmeid;

4b.) imporditolliasutus – tolli poolt vastavalt tollieeskirjadele määratud tolliasutus, kus teostatakse formaalsused ühenduse tolliterritooriumile toodud kaubale tollikäitlusviisi määramiseks, sealhulgas asjakohased riskipõhised kontrollimeetmed;

4c.) eksporditolliasutus – tolli poolt vastavalt tollieeskirjadele määratud tolliasutus, kus viiakse lõpule formaalsused ühenduse tolliterritooriumilt väljaviidavale kaubale tollikäitlusviisi määramiseks, sealhulgas asjakohased riskipõhised kontrollimeetmed;

4d.) väljumistolliasutus – tolli poolt vastavalt tollieeskirjadele määratud tolliasutus, kuhu kaup tuleb esitada enne selle ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimist ja kus selle suhtes kohaldatakse ekspordiformaalsustega seotud tollikontrolli ning asjakohaseid riskipõhiseid kontrollimeetmeid;

▼B

5) otsus – tolli poolt tollialaste õigusaktide alusel tehtud ametlik toiming, millega tehakse otsus üksikjuhu suhtes ning millel on õiguslikud tagajärjed ühe või mitme määratletud või määratletava isiku jaoks; ►M1 mõiste hõlmab muuhulgas ka siduva informatsiooni artikli 12 tähenduses; ◄

6) tollistaatus – kauba ühenduse kauba või ühendusevälise kauba staatus;

7) ühenduse kaup: ▼M1 — artiklis 23 nimetatud tingimustel täielikult ühenduse tolliterritooriumil saadud või toodetud kaup, mis ei sisalda imporditud kaupa riikidest või territooriumidelt, mis ei moodusta ühenduse tolliterritooriumi osa. Sellisest kaubast, millele on kohaldatud peatamismenetlust, saadud kaubal ei ole ühenduse kauba staatust erilise majandusliku tähtsusega juhtudel, mis määratakse kooskõlas komiteemenetlusega, ▼B — vabasse ringlusse lubatud kaup, mis on imporditud riikidest või territooriumidelt, mis ei moodusta ühenduse tolliterritooriumi osa, — ainult teises alapunktis nimetatud kaupadest või esimeses ja teises alapunktis nimetatud kaupadest täielikult ühenduse tolliterritooriumil saadud või toodetud kaup;

8) ühenduseväline kaup – punktis 7 nimetamata kaup. Ilma et see piiraks artiklite 163 ja 164 kohaldamist, kaotavad ühenduse kaubad oma tollistaatuse, kui need ühenduse tolliterritooriumilt tegelikult välja viiakse;

9) tollivõlg – isiku kohustus tasuda imporditollimaksu (tollivõlg impordil) või eksporditollimaksu (tollivõlg ekspordil) summa, mis kehtivate ühenduse õigusaktide alusel tuleb konkreetsetelt kaupadelt tasuda;

10) imporditollimaks: — tollimaks ja samaväärse toimega maks, mis tuleb tasuda seoses kauba impordiga, — ►M1 ————— ◄ impordimaks, mis on kehtestatud ühise põllumajanduspoliitika raames või teatavate põllumajandustoodete töötlemisel saadud kauba suhtes kohaldatava erikorra alusel;

11) eksporditollimaks: — tollimaks ja samaväärse toimega maks, mis tuleb tasuda seoses kauba ekspordiga, — ►M1 ————— ◄ ekspordimaks, mis on kehtestatud ühise põllumajanduspoliitika raames või teatavate põllumajandustoodete töötlemisel saadud kauba suhtes kohaldatava erikorra alusel;

12) võlgnik – isik, kellel lasub tollivõlast tuleneva maksusumma tasumise kohustus;

13) tollijärelevalve – tolli poolt rakendatavad meetmed üldiselt, mille eesmärk on tagada tollieeskirjade ja kui see on asjakohane, tollijärelevalve all oleva kauba suhtes kohaldatavate muude normide jälgimine;

▼M4

14) tollikontroll – tolli konkreetsed toimingud tollieeskirjade ning teiste ühenduse ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemist, väljumist, transiiti, edasitoimetamist ja eesmärgipärast kasutamist ning ühenduse staatust mitteomavate kaupade olemasolu reguleerivate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks; sellised toimingud võivad hõlmata kauba läbivaatamist, deklareerimisandmete kontrolli ning elektrooniliste või kirjalike dokumentide olemasolu ja autentsuse kontrolli, ettevõtjate raamatupidamis- ja muude dokumentide läbivaatamist, transpordivahendite läbivaatamist, pagasi ja muu isikuga kaasas liikuva või tema juures oleva kauba läbivaatamist, ametlikke järelepärimisi ja muid samalaadseid toiminguid;

▼B

15) tollikäitlus: a) kauba suunamine tolliprotseduurile; b) kauba paigutamine vabatsooni või vabalattu; c) kauba reeksport ühenduse tolliterritooriumilt; d) kauba hävitamine; e) kauba loovutamine riigile;

16) tolliprotseduur: a) vabasse ringlusse lubamine; b) transiit; c) tolliladustamine; d) seestöötlemine; e) töötlemine tollikontrolli all; f) ajutine import; g) välistöötlemine; h) eksport;

17) tollideklaratsioon – toiming, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja korras soovi suunata kaup teatavale tolliprotseduurile;

18) deklarant – isik, kes esitab tollideklaratsiooni enda nimel, või isik, kelle nimel tollideklaratsioon esitatakse;

19) kauba esitamine tollile – ettenähtud korras tollile teatamine kaupade saabumisest tolliasutusse või mis tahes muusse kohta, mille toll on selleks määranud või heaks kiitnud;

20) kauba vabastamine – toiming, millega toll teeb kauba kättesaadavaks eesmärkide jaoks, mis tulenevad tolliprotseduurist, millele kaup on suunatud;

21) tolliprotseduuri haldaja – isik, kelle eest tollideklaratsioon esitati, või isik, kellele on antud üle eespool mainitud isiku õigused ja kohustused seoses tolliprotseduuriga;

22) loa omanik – isik, kellele on antud luba;

23) kehtivad õigusaktid – ühenduse või siseriiklikud õigusaktid;

▼M3

24) komiteemenetlus – artiklites 247 ja 247a või artiklites 248 ja 248a nimetatud menetlus;

▼M4

25) risk – konkreetse sündmuse ilmnemise tõenäosus ühenduse ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise ja eesmärgipärase kasutamise ning ühenduse staatust mitteomavate kaupade olemasolu suhtes, mis — takistab ühenduse või siseriiklike meetmete nõuetekohast kohaldamist või — seab ohtu ühenduse ja liikmesriikide finantshuvid või — ohustab ühenduse turvalisust ja julgeolekut, rahvatervist, keskkonda või tarbijaid.

26) riskijuhtimine – korrapärane riski tuvastamine ja kõigi riskiga kokkupuute piiramiseks vajalike meetmete rakendamine. See sisaldab rahvusvahelistel, ühenduse ja siseriiklikel allikatel ning strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja informatsiooni kogumine, riski analüüsimine ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine.

▼B







2.

PEATÜKK

MITMESUGUSED ÜLDSÄTTED, MIS ON EELKÕIGE SEOTUD ISIKUTE ÕIGUSTE JA KOHUSTUSTEGA TOLLIEESKIRJADE SUHTES







1.

jagu

Esindamine

Artikkel 5

1. Artikli 64 lõikes 2 sätestatud tingimustel ja vastavalt artikli 243 lõike 2 punkti b raames vastuvõetud sätetele võib iga isik määrata tolliga suhtlemiseks oma esindaja, kes teeb tollieeskirjades ettenähtud toiminguid ja täidab tollieeskirjades ettenähtud formaalsusi.

2. Selline esindamine võib olla:

— otsene, millisel juhul esindaja tegutseb teise isiku nimel ja tema eest, või

— kaudne, millisel juhul esindaja tegutseb enda nimel, aga teise isiku eest.

Liikmesriik võib piiritleda õiguse esitada tollideklaratsioone:

— otsese esindamisena või

— kaudse esindamisena,

selliselt et esindaja peab olema tolliagent, kes tegutseb selle riigi territooriumil.

3. Välja arvatud artikli 64 lõike 2 punktis b ja lõikes 3 nimetatud juhtudel peab esindaja asukoht olema ühenduses.

4. Esindaja peab teatama, et ta tegutseb esindatava isiku eest, täpsustama, kas esindamine on otsene või kaudne, ja olema volitatud esindajana tegutsema.

Isikut, kes ei teata, et ta tegutseb teise isiku nimel või eest, või kes teatab, et ta tegutseb teise isiku nimel või eest, ilma et ta oleks volitatud seda tegema, loetakse enda nimel ja enda eest tegutsevaks.

5. Toll võib nõuda igalt isikult, kes teatab, et ta tegutseb teise isiku nimel või eest, et ta oma volitusi tõendaks.

▼M4







1A jagu

Volitatud ettevõtjad

Artikkel 5a

1. Pärast vajaduse korral teiste pädevate asutustega konsulteerimist annab toll vastavalt lõikes 2 sätestatud kriteeriumitele volitatud ettevõtja staatuse igale ühenduse tolliterritooriumil asutatud ettevõtjale.

Volitatud ettevõtja saab hõlbustusi turvalisus- ja julgeolekualase tollikontrolli suhtes ja/või tollieeskirjadega ette nähtud lihtsustusi.

Ilma, et see piiraks tollikontrolli, tunnustavad liikmesriikide tollid vastavalt lõikes 2 sätestatud eeskirjadele ja tingimustele volitatud ettevõtja staatust. Volitatud ettevõtja staatuse tunnustamise alusel ja tingimusel, et ühenduse tollialastes õigusaktides sätestatud konkreetset tüüpi lihtsustusega seotud nõuded on täidetud, lubab toll ettevõtjal saada lihtsustusi.

2. Volitatud ettevõtja staatuse andmise kriteeriumid sisaldavad:

— asjakohaseid andmeid tollieeskirjadele vastavuse kohta;

— asjakohast tollikontrolli võimaldavat rahuldavat äri- ja kohasel juhu ka transpordiandmete haldamise süsteemi;

— kui see on asjakohane, siis tõestatud finantsilist maksejõulisust; ja

— kui vajalik, siis asjakohaseid julgeoleku- ja turvalisusstandardeid.

Komiteemenetluse korras määratakse kindlaks eeskirjad

— volitatud ettevõtja staatuse andmiseks;

— lihtsustuste kasutamise lubade andmiseks;

— millega sätestatakse, milline toll on sellise staatuse ja lubade andmiseks pädev;

— turvalisuse ja julgeolekuga seotud tollikontrolli suhtes antavate hõlbustuste tüübile ja ulatusele, arvestades ühise riskijuhtimise eeskirju;

— teiste tolliametitega konsulteerimiseks ja neile informatsiooni andmiseks;

ja tingimused, mille alusel

— luba võib piirduda ühe või enama liikmesriigiga;

— peatatakse või võetakse ära volitatud ettevõtja staatus; ja

— võidakse ühenduse territooriumil asutamise nõuet mitte kohaldada konkreetset tüüpi volitatud ettevõtjatele, arvestades eriti rahvusvahelisi lepinguid.

▼B







2.

jagu

Otsused tollieeskirjade rakendamisel

Artikkel 6

1. Isik, kes taotleb, et toll teeks tollieeskirjade rakendamisel otsuse, peab tollile esitama sellise otsuse tegemiseks vajaliku teabe ja vajalikud dokumendid.

2. Selline otsus tehakse ja sellest teatatakse taotlejale esimesel võimalusel.

Kui taotlus esitatakse kirjalikult, tehakse otsus vastavalt kehtivatele õigusaktidele kindlaksmääratud tähtaja möödumisel kuupäevast, mil toll taotluse sai. Selline otsus tuleb taotlejale teatavaks teha kirjalikult.

Kõnealust tähtaega võib pikendada, kui tollil ei ole võimalik sellest kinni pidada. Sellisel juhul teatab toll pikendamisest taotlejale enne eespool nimetatud tähtaja lõppu, esitab põhjendused ja teatab täiendava tähtaja, mis on vajalik taotluse lahendamiseks.

3. Tolli kirjalikult vormistatud otsustes, millega taotlus tagasi lükatakse või millel on negatiivseid tagajärgi isikute suhtes, kellele need on suunatud, tuleb esitada põhjendused. Otsustes tuleb viidata artiklis 243 sätestatud õigusele esitada otsuse peale kaebus.

4. Ette võib näha, et lõike 3 esimeses lauses sätestatu kehtib ka teiste otsuste kohta.

Artikkel 7

Välja arvatud artikli 244 teises lõigus sätestatud juhtudel on tollil õigus tehtud otsust viivitamata rakendada.

Artikkel 8

1. Asjaomase isiku jaoks soodne otsus tühistatakse, kui see on tehtud ebaõige või mittetäieliku teabe alusel ja kui:

— taotleja teadis või oleks pidanud teadma, et teave oli ebaõige või mittetäielik, ja

— sellist otsust ei oleks saanud teha õige või täieliku teabe alusel.

2. Isikutele, kellele otsus oli suunatud, teatatakse selle tühistamisest.

3. Otsus loetakse tühiseks selle tegemise kuupäevast.

Artikkel 9

1. Asjaomase isiku jaoks soodne otsus tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse, kui üks või mitu sellise otsuse tegemiseks ettenähtud tingimustest olid täitmata või neid enam ei täideta, välja arvatud artiklis 8 nimetatud juhtudel.

2. Asjaomase isiku jaoks soodsa otsuse võib kehtetuks tunnistada, kui isik, kellele see on suunatud, ei täida kõnealuse otsusega talle pandud kohustust.

3. Isikule, kellele otsus on suunatud, teatatakse selle kehtetuks tunnistamisest või muutmisest.

4. Otsuse kehtetuks tunnistamine või selles tehtud muudatus jõustub selle teatavakstegemise kuupäeval. Kui see on isiku õigustatud huvi, kellele otsus suunatud on, võib toll erandjuhtudel kehtetuks tunnistamise otsuse või tehtud muudatuse jõustumise tähtpäeva edasi lükata.

Artikkel 10

Artiklitega 8 ja 9 ei piirata siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mille kohaselt otsus on tühine või selle võib kehtetuks tunnistada põhjustel, mis ei ole seotud tollialaste õigusaktidega.







3.

jagu

Teave

Artikkel 11

1. Iga isik võib taotleda tollilt teavet tollialaste õigusaktide kohaldamise kohta.

Sellise taotluse võib tagasi lükata, kui see ei ole seotud tegelikult kavandatud impordi- või eksporditoiminguga.

2. Taotlejale antakse teavet tasuta. Kui toll on eelkõige seoses kauba kohta tehtud analüüside või koostatud eksperdiaruannetega või kauba taotlejale tagastamisega teinud erikulutusi, võib vastava summa tasumist nõuda taotlejalt.

▼M1

Artikkel 12

1. Toll annab siduvat tariifiinformatsiooni või siduvat päritoluinformatsiooni kirjaliku taotluse alusel komiteemenetlusega kindlaksmääratud korras.

2. Siduv tariifiinformatsioon või siduv päritoluinformatsioon on tollile suhetes informatsiooni pidajaga siduv ainult kauba tariifse klassifikatsiooni või kauba päritolu määramise osas.

Siduv tariifiinformatsioon või siduv päritoluinformatsioon on tollile siduv ainult kauba puhul, millega seotud tolliformaalsused täidetakse pärast kuupäeva, kui toll selle informatsiooni andis.

Päritolu puudutavates küsimustes on täidetavad formaalsused artiklite 22 ja 27 kohaldamisega seotud formaalsused.

3. Sellise informatsiooni pidaja peab tõestama, et:

— tariifi osas vastavad deklareeritud kaubad igakülgselt informatsioonis kirjeldatud kaupadele,

— päritolu osas vastavad asjaomased kaubad ja päritolu määramisel aluseks olevad asjaolud igakülgselt informatsioonis kirjeldatud kaupadele ja asjaoludele.

4. Siduv informatsioon kehtib tariifide puhul kuus aastat ja päritolu puhul kolm aastat alates informatsiooni väljaandmise kuupäevast. Erandina artiklist 8 tühistatakse informatsioon, kui see põhineb taotlejalt saadud ebaõigel või mittetäielikul teabel.

5. Siduv informatsioon kaotab kehtivuse:

a) tariifiinformatsiooni puhul, kui: i) võetakse vastu uus määrus ja informatsioon ei vasta enam selles ettenähtud nõuetele; ii) informatsioon ei vasta enam ühe artikli 20 lõikes 6 nimetatud nomenklatuuri tõlgendusele: — ühenduse tasandil kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste muutmise või Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse tõttu, — rahvusvahelisel tasandil liigitusarvamuse või 1952. aastal “tollikoostöö nõukogu” nime all moodustatud maailma tolliorganisatsiooni poolt vastu võetud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri selgitavate märkuste muutmise tõttu; iii) informatsioon tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse kooskõlas artikliga 9, tingimusel et informatsiooni pidajale kehtetuks tunnistamisest või muutmisest teatatakse. Alapunktides i ja ii nimetatud juhtudel kaotab siduv informatsioon kehtivuse nimetatud meetmete avaldamise kuupäeval või rahvusvaheliste meetmete puhul, kui komisjoni teatis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias;

b) päritoluinformatsiooni puhul, kui: i) võetakse vastu uus määrus või ühendus sõlmib uue lepingu ja informatsioon ei vasta enam ettenähtud nõuetele; ii) informatsioon ei ole enam kooskõlas: — ühenduse tasandil eeskirjade tõlgendamiseks vastu võetud selgitavate märkuste või Euroopa Ühenduste Kohtu otsusega, — rahvusvahelisel tasandil Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) sõlmitud päritolureeglite lepingu või selle lepingu tõlgendamiseks vastu võetud selgitavate märkuste või päritoluarvamusega; iii) informatsioon tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse kooskõlas artikliga 9, tingimusel et informatsiooni pidajale on sellest eelnevalt teatatud. Alapunktides i ja ii nimetatud juhtudel kaotab siduv informatsioon kehtivuse eespool nimetatud meetmete avaldamise kuupäeval või rahvusvaheliste meetmete puhul, kui komisjoni teatis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias.

6. Lõike 5 punkti a alapunktide ii või iii või punkti b alapunktide ii või iii alusel kehtetu siduva informatsiooni pidaja võib seda informatsiooni kasutada kuue kuu jooksul alates meetme avaldamise või talle teatamise kuupäevast, tingimusel et ta on enne meetme vastuvõtmist sõlminud siduva informatsiooni alusel kõnealuste kaupade osas siduvad ostu-müügilepingud. Toodete puhul, millega seotud tolliformaalsusi täites tuleb esitada impordi-, ekspordi- või eelkinnitussertifikaat, asendub kuuekuuline tähtaeg sertifikaadi kehtivusajaga.

Lõike 5 punkti a alapunktis i ja punkti b alapunktis i nimetatud juhtudel võib määrusega või lepinguga ette näha tähtaja, mille jooksul esimest lõiku kohaldatakse.

7. Siduva informatsiooni kohast kauba tariifset klassifikatsiooni või päritolu määratlust võib lõikes 6 ettenähtud tingimustel kohaldada ainult:

— impordi- või eksporditollimaksude kindlaksmääramisel,

— eksporditoetuste ja muude ühise põllumajanduspoliitika raames impordil või ekspordil makstavate toetuste arvestamisel,

— impordi-, ekspordi- või eelkinnitussertifikaatide kasutamisel, mis esitatakse kõnealuste kaupade tollideklaratsiooni aktsepteerimisega seotud formaalsuste täitmisel, tingimusel et sellised sertifikaadid anti välja siduva informatsiooni alusel.

Kui on ohus ühise põllumajanduspoliitika alusel ettenähtud korra tõrgeteta toimimine, võib erandjuhtudel teha erandeid lõikes 6 sätestatust nõukogu 22. septembri 1966. aasta määruse nr 136/66/EMÜ (õli- ja rasvaturu ühise korralduse kohta) ( 4 ) artiklis 38 ja teiste ühist turukorraldust käsitlevate määruste vastavates artiklites sätestatud korras.

▼B







4.

jagu

Muud sätted

▼M4

Artikkel 13

1. Toll võib vastavalt kehtivates õigusaktides ettenähtud tingimustele teha mis tahes vajalikke kontrolle, et tagada tollieeskirjade ning teiste ühenduse ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemist, väljumist, transiiti, edasitoimetamist ja eesmärgipärast kasutamist ning ühenduse staatust mitteomavate kaupade olemasolu reguleerivate õigusaktide nõuetekohane kohaldamine. Ühenduse õigusaktide nõuetekohase kohaldamise eesmärgil võib tollikontrolli läbi viia kolmandas riigis, kui rahvusvaheline leping näeb nii ette.

2. Tollikontroll, välja arvatud pisteline kontroll, põhineb riskianalüüsil ja kasutab automatiseeritud andmetöötluse meetodit eesmärgiga teha kindlaks ja määratleda risk ning arendada vajalikud meetmed selle hindamiseks siseriiklikul, ühenduse ja kus võimalik, rahvusvahelisel tasandil arendatud kriteeriumite põhjal.

Ühise riskijuhtimise raamistiku kindlaks määramiseks ning ühiste kriteeriumite ja esmatähtsate kontrollitavate piirkondade kehtestamiseks kasutatakse komiteemenetlust.

Liikmesriigid kehtestavad koostöös komisjoniga elektroonilise süsteemi riskijuhtimise rakendamiseks.

3. Kui kontrolle teevad peale tolli ka teised asutused, tuleb neid teha tihedas koostöös tolliga, võimaluse korral samal ajal ja samas kohas.

4. Käesolevas artiklis ettenähtud kontrollide raames võivad toll ja muud pädevad asutused, näiteks veterinaar- ja politseiasutused, vahetada ühenduse ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise ja eesmärgipärase kasutamise ning ühenduse staatust mitteomavate kaupade olemasolu kontekstis saadud andmeid omavahel, liikmesriikide tolliametite vahel ja edastada neid komisjonile, kui see on nõutav riski minimeerimise eesmärgil.

Konfidentsiaalsete andmete edastamine kolmandate riikide tollile ja teistele asutusele (nt julgeolekuasutused) on lubatud ainult rahvusvahelise lepingu raames tingimusel, et järgitakse kehtivaid andmekaitsealaseid sätteid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ( 5 ) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. ( 6 )

▼B

Artikkel 14

Selleks et kohaldada tollialaseid õigusakte, esitab kaubavahetusega otseselt või kaudselt seotud isik tollile viimase taotluse korral ja ettenähtud tähtaja jooksul sõltumata esitamise viisist kõik vajalikud dokumendid ja kogu vajaliku teabe ning osutab tollile vajalikku abi.

▼M4

Artikkel 15

Kogu konfidentsiaalse sisuga või konfidentsiaalselt antud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Pädevad asutused ei avalda teavet ilma seda andnud isiku või ameti otsese loata. Teabe edastamine on siiski lubatud, kui pädevad asutused on kohustatud seda tegema vastavalt kehtivatele õigusaktidele, eriti seoses kohtumenetlustega. Teabe avaldamine või edastamine toimub täielikult arvestades kehtivaid andmekaitsealaseid sätteid, eriti direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001.

▼B

Artikkel 16

Tollikontrolli otstarbeks säilitavad asjaomased isikud artiklis 14 nimetatud dokumente kehtivates õigusaktides ettenähtud tähtaja jooksul, kuid vähemalt kolm kalendriaastat. Kõnealust tähtaega arvestatakse:

a) muudel kui punktis b nimetatud asjaoludel vabasse ringlusse lubatud kauba või ekspordiks deklareeritud kauba puhul selle aasta lõpust, mil vabasse ringlusse lubamise või ekspordideklaratsioonid aktsepteeritakse;

b) kauba puhul, mis selle eesmärgipärase kasutuse tõttu lubatakse vabasse ringlusse imporditollimaksu vähendatud või nullmääraga, selle aasta lõpust, kui tollijärelevalve selle üle lõpetatakse;

c) kauba puhul, mis on suunatud mis tahes muule tolliprotseduurile, selle aasta lõpust, kui kõnealune protseduur lõpule viiakse;

d) kauba puhul, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu, selle aasta lõpust, kui neid sealt välja viiakse.

Kui tolli poolt tollivõlaga seoses läbiviidud kontrolli põhjal ilmneb, et vastavas arvestuskandes tuleb parandus teha, säilitatakse dokumente üle esimeses lõigus ettenähtud tähtaja piisava aja jooksul, mis võimaldab paranduse tegemist ja selle kontrollimist, ilma et eeltoodu piiraks artikli 221 lõike 3 teise lause kohaldamist.

Artikkel 17

Kui vastavalt tollialastele õigusaktidele on õigusaktide kohaldamiseks ette nähtud tähtaeg, kuupäev võitähtpäev, võib sellist tähtaega pikendada või kuupäeva või tähtpäeva edasi lükata ainult juhul, kui kõnealuste õigusaktidega on see otseselt lubatud.

▼M1

Artikkel 18

1. Kauba tariifse klassifikatsiooni ja imporditollimaksude määramisel kohaldatav eküü väärtus omavääringus fikseeritakse kord kuus. Vahetuskursina kasutatakse kuu eelviimasel tööpäeval Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud kursse. Neid kursse kohaldatakse kogu järgneva kuu jooksul.

Kui kuu alguses kohaldatav kurss erineb rohkem kui 5 % võrra sellest kursist, mis avaldati eelviimasel tööpäeval enne sama kuu 15. kuupäeva, kehtib viimati nimetatud kurss alates sama kuu 15. kuupäevast kuni kuu lõpuni.

2. Muudel kui lõikes 1 nimetatud juhtudel tollialaste õigusaktide raames kohaldatav eküü väärtus omavääringus fikseeritakse kord aastas. Vahetuskursina kasutatakse Euroopa Ühenduste Teatajas oktoobri esimesel tööpäeval avaldatud kursse ja fikseeritud väärtus jõustub järgmise aasta 1. jaanuaril. Kui mõne omavääringu kurss ei ole kättesaadav, kasutatakse selle omavääringu puhul seda päevakurssi, mis viimasena avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas.

3. Toll võib eküüdes väljendatud summa omavääringusse ümberarvestamise tulemusel saadud summat suurenemise või vähenemise suunas ümardada muul kui kauba tariifse klassifikatsiooni või impordi- või eksporditollimaksude määramise eesmärgil.

Ümardatud summa ei tohi algsest summast erineda rohkem kui 5 % võrra.

Toll võib eküüdes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 2 ettenähtud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa ümberarvestamise tulemusena enne eelnimetatud ümardamist summa, mis erineb omavääringus väljendatud summast vähem kui 5 % ega vähenda seda summat.

▼B

Artikkel 19

Tollialaste õigusaktide kohaldamise lihtsustatud juhud ja tingimused määratakse kindlaks komiteemenetluse korras.







II

JAOTIS

TEGURID, MILLE ALUSEL KOHALDATAKSE IMPORDI- VÕI EKSPORDIMAKSU JA MUID SEOSES KAUBAVAHETUSEGA ETTENÄHTUD MEETMEID







1.

PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE TOLLITARIIFISTIK JA KAUPADE TARIIFNE KLASSIFITSEERIMINE

Artikkel 20

1. Tollivõla tekkimisel seaduse alusel tasumisele kuuluvad tollimaksud põhinevad Euroopa ühenduste tollitariifistikul.

2. Muid ühenduse õigusaktidega ettenähtud meetmeid, mis reguleerivad konkreetseid kaubavahetusega seotud valdkondi, kohaldatakse vajaduse korral vastavalt kõnealuste kaupade tariifne klassifikatsioon.

3. Euroopa Ühenduste tollitariifistiku moodustavad:

a) kauba koondnomenklatuur;

b) mis tahes muu nomenklatuur, mis täielikult või osaliselt põhineb koondnomenklatuuril või lisab sellele alajaotisi ja on kehtestatud konkreetseid valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega, selleks et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifseid meetmeid;

c) koondnomenklatuuris hõlmatud toodete suhtes tavaliselt kohaldatavad maksumäärad ja muud maksustamiselemendid: — tollimaksud ja — ►M1 ————— ◄ impordimaksud, mis on ette nähtud ühise põllumajanduspoliitika raames või erikorra alusel, mida kohaldatakse teatava põllumajandustoodete töötlemisel saadud kauba suhtes;

d) tariifsed soodusmeetmed lepingutes, mis ühendus on sõlminud teatavate riikide või riikide rühmadega ja milles nähakse ette tariifne sooduskohtlemine;

e) tariifsed soodusmeetmed, mille ühendus on teatavate riikide, riikide rühmade või territooriumide suhtes ühepoolselt kehtestanud;

f) ühepoolsed peatamismeetmed, millega nähakse ette teatavatelt kaupadelt tasumisele kuuluvate imporditollimaksude vähendamine või nendest vabastamine;

g) muud tariifsed meetmed, mis on ette nähtud ühenduse muude õigusaktidega.

4. Ilma et see piiraks ühtse määraga makse käsitlevate sätete kohaldamist, kohaldatakse deklarandi taotlusel lõike 3 punktis c ettenähtud meetmete asemel punktides d, e ja f nimetatud meetmeid, kui asjaomased tooted vastavad viimati mainitud meetmetega ettenähtud tingimustele. Taotluse võib esitada tagantjärele, tingimusel et asjakohased nõuded on täidetud.

5. Kui lõike 3 punktides d, e ja f nimetatud meetmete kohaldamine on piiratud teatava impordimahuga, lõpetatakse kohaldamine:

a) tariifikvootide puhul niipea kui ettenähtud impordimaht on saavutatud;

b) tariifilagede puhul komisjoni otsusega.

6. Kaupade klassifitseerimisel määratakse vastavalt kehtivatele eeskirjadele kindlaks:

a) koondnomenklatuuri alamrubriik või mõne muu lõike 3 punktis b nimetatud nomenklatuuri alamrubriik või

b) mis tahes muu alamrubriik nomenklatuuris, mis põhineb täielikult või osaliselt koondnomenklatuuril või lisab sellele alajaotisi ja on kehtestatud konkreetseid valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega,

selleks et kohaldada kaubavahetuse suhtes muid kui tariifseid meetmeid.

Artikkel 21

1. Soodustatud tariifimenetluse puhul, mida kohaldatakse teatavale kaubale selle laadi või eesmärgipärase kasutuse tõttu, kehtivad kooskõlas komiteemenetlusega kehtestatud tingimused. Kui on nõutav loa olemasolu, kohaldatakse artikleid 86 ja 87.

2. Lõike 1 kohaldamisel tähendab soodustatud tariifimenetlus artikli 4 lõikes 10 nimetatud imporditollimaksu vähendamist või selle tasumise peatamist, ka tariifikvootide raames.







2.

PEATÜKK

KAUBA PÄRITOLU







1.

jagu

Mittesooduspäritolu

Artikkel 22

Artiklites 23—26 määratletakse kaupade mittesooduspäritolu, selleks et:

a) kohaldada Euroopa Ühenduste tollitariifistikku, välja arvatud artikli 20 lõike 3 punktides d ja e nimetatud meetmed;

b) kohaldada peale tariifsete meetmete muid meetmeid, mis on kehtestatud konkreetseid kaubavahetusega seotud valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega;

c) valmistada ette ja anda välja päritolusertifikaate.

Artikkel 23

1. Täielikult ühes riigis saadud või toodetud kaupa käsitatakse sellest riigist pärinevana.

2. Täielikult ühes riigis saadud või toodetud kauba all mõeldakse:

a) selle riigi territooriumil kaevandatud mineraalseid maavarasid;

b) seal koristatud taimekasvatussaadusi;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomi;

d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooteid;

e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadusi;

f) merekalapüügi- ja muid meresaadusi, mis on merest püütud väljaspool riigi territoriaalvett selles riigis registreeritud või laevaregistrisse kantud ja selle riigi lippu kandvate aluste poolt;

g) kalatöötlemislaevade pardal, punktis f nimetatud sellest riigist pärinevatest saadustest saadud või toodetud kaupa, kui sellised kalatöötlemislaevad on selles riigis registreeritud või laevaregistrisse kantud ja kannavad selle riigi lippu;

h) väljaspool territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadusi, kui kõnesoleval riigil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

i) tootmistegevuse ja kasutatud toodete jäätmeid ja jääke, kui need koguti selles riigis ja sobivad ainult tooraine taaskasutamiseks;

j) punktides a–i nimetatud selle riigi saadustest või toodetest ja omakorda nendest toodetud kaupu mis tahes tootmisetapis.

3. Lõike 2 kohaldamisel hõlmab mõiste “riik” ka selle riigi territoriaalvett.

Artikkel 24

Kaupa, mille tootmine on toimunud rohkem kui ühes riigis, loetakse pärinevaks riigist, kus toimus selle viimane oluline majanduslikult põhjendatud töötlemine või toiming selleks seadmestatud ettevõttes, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp.

Artikkel 25

Kui on kindlaks tehtud või kui tuvastatud faktid toetavad oletust, et mis tahes töötlemise või toimingu ainsaks eesmärgiks oli teatavatest riikidest pärineva kauba suhtes ühenduses kohaldatavatest normidest kõrvale hoida, siis ei käsitata sel viisil toodetud kaupa mingil juhul artikli 24 alusel pärinevana riigist, kus töötlemine või toiming toimus.

Artikkel 26

1. Tollialaste õigusaktide või muude konkreetseid valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega võidakse ette näha, et kauba päritolu tõendamiseks tuleb esitada dokument.

2. Hoolimata nimetatud dokumendi esitamisest võib toll tõsise kahtluse korral nõuda lisatõendeid tagamaks, et päritolu on näidatud kooskõlas ühenduse asjaomaste õigusaktidega ettenähtud eeskirjadega.







2.

jagu

Kauba sooduspäritolu

Artikkel 27

Sooduspäritolureeglitega nähakse ette päritolu määramise tingimused, millele kaup peab vastama, et selle suhtes saaks kohaldada artikli 20 lõike 3 punktides d või e nimetatud meetmeid.

Need reeglid määratakse:

a) kauba puhul, mida hõlmavad artikli 20 lõike 3 punktis d nimetatud lepingud, kõnealustes lepingutes;

b) kauba puhul, mille suhtes kehtivad artikli 20 lõike 3 punktis e nimetatud tariifsed soodusmeetmed, kooskõlas komiteemenetlusega.







3.

PEATÜKK

KAUBA TOLLIVÄÄRTUS

Artikkel 28

Käesoleva peatüki sätetega määratakse kauba tolliväärtus, mida kasutatakse Euroopa ühenduste tollitariifistiku ja konkreetseid kaubavahetusega seotud valdkondi reguleerivate ühenduse sätetega ettenähtud mittetariifsete meetmete kohaldamisel.

Artikkel 29

1. Imporditud kauba tolliväärtus on tehinguväärtus ehk ekspordiks ühenduse tolliterritooriumile müüdud kauba eest tegelikult makstud või makstav hind, mida on vajaduse korral korrigeeritud vastavalt artiklitele 32 ja 33, tingimusel et:

a) ostjal ei ole kauba käsutamisel või kasutamisel muid piiranguid peale nende piirangute, mis: — on ühenduse piires ette nähtud õigusaktidega või millest kinnipidamist nõuab riigiasutus, — piiritlevad geograafilist ala, kus kaupa võib edasi müüa — või — ei mõjuta oluliselt kauba väärtust;

b) kauba müük ega hind ei sõltu mis tahes tingimusest ega lepingutasust, mille väärtust kauba väärtuse määramisel ei ole võimalik määrata;

c) ostja poolt kauba hilisemast edasimüügist, käsutamisest või kasutamisest saadud tulud ei laeku osaliseltki otseselt või kaudselt müüjale, välja arvatud juhul, kui hinda on võimalik vastavalt artiklile 32 sobivalt korrigeerida;

d) ostja ja müüja ei ole teineteisega seotud või kui ostja ja müüja on seotud, siis on tehinguväärtus tolliväärtusena aktsepteeritav lõike 2 alusel.

2.

a) Lõike 1 kohaldamisel tehinguväärtuse aktsepteeritavust kindlaks määrates ei ole asjaolu, et ostja ja müüja on teineteisega seotud, iseenesest piisav põhjus tehinguväärtuse aktsepteerimata jätmiseks. Vajaduse korral uuritakse müügiga seotud asjaolusid ja tehinguväärtus aktsepteeritakse, kui ostja ja müüja seotus ei ole mõjutanud hinda. Kui tollil on deklarandi poolt antud või mõnel muul viisil saadud teabe põhjal alust arvata, et ostja ja müüja seotus on avaldanud mõju kauba hinnale, peab toll esitama oma väited deklarandile, kellele antakse vastuväidete esitamiseks piisav võimalus. Deklarandi taotlusel esitab toll oma väited kirjalikult.

b) Seotud isikute vahelise müügitehingu korral aktsepteeritakse tehinguväärtus ning kauba väärtus määratakse vastavalt lõikele 1, kui deklarant tõendab, et see väärtus on väga lähedane ühele samal ajal või ligikaudu samal ajal määratud järgmistest väärtustest: i) tehinguväärtusele ühendusse eksporditud identsete või sarnaste kaupade müügil ostja ja müüja vahel, kes ei ole ühelgi juhul seotud; ii) identsete või sarnaste kaupade tolliväärtusele, nagu on määratud artikli 30 lõike 2 punktis c; iii) identsete või sarnaste kaupade tolliväärtusele, nagu on määratud artikli 30 lõike 2 punktis d. Eespool nimetatud kriteeriumide rakendamisel tuleb asjakohaselt arvestada tõendatud erinevusi kaubanduslikus tasemes, koguses, artiklis 32 loetletud elementides ja kuludes, mida müüja kannab seoses müügitehingutega, mille puhul ta ei ole ostjaga seotud, kui ta selliseid kulusid ei kannaks seoses müügitehingutega, mille puhul ta on ostjaga seotud.

c) Punktis b esitatud kriteeriume kasutatakse deklarandi algatusel ja üksnes võrdluseks. Nimetatud punkti alusel ei või määrata tuletatud väärtust.

3.

a) Tegelikult makstud või makstav hind on kogu tasu, mida ostja on maksnud või maksab imporditud kauba eest müüjale või tema kasuks ja mis hõlmab kõiki tegelikult makstud või makstavaid tasusid, mida ostja on maksnud või maksab müüjale imporditud kauba müügi eeldusena või mida ostja on maksnud või maksab kolmandale isikule müüja kohustuse täitmiseks. Makse ei tarvitse olla tehtud rahaülekandena. Makse võib olla tehtud akreditiivi või vabalt kaubeldava maksevahendiga, otseselt või kaudselt.

b) Toiminguid, sealhulgas turustamine, mida ostja on teinud omal kulul, välja arvatud need, mille puhul on ette nähtud tolliväärtuse korrigeerimine artikli 32 alusel, ei loeta müüjale tehtud kaudseks makseks, kuigi neid võib pidada müüjale kasutoovaks või need võivad olla tehtud kokkuleppel müüjaga, ning imporditud kauba tolliväärtuse määramisel kõnealuste toimingute kulusid tegelikult makstud või makstavale hinnale ei lisata.

Artikkel 30

1. Kui tolliväärtust ei ole võimalik määrata artikli 29 alusel, siis tuleb selle määramiseks kohaldada lõike 2 punktidest a, b, c ja d järjestuses esimest punkti, mille alusel saab tolliväärtust määrata, arvestades et deklarandi taotluse korral muudetakse punktide c ja d kohaldamise järjekorda; ainult sel juhul, kui teatava punkti alusel ei saa tolliväärtust määrata, võib kohaldada käesolevas lõikes kindlaksmääratud järjekorras järgmist punkti.

2. Käesoleva artikli alusel määratud tolliväärtus on:

a) identse kauba tehinguväärtus, mis on ühendusse eksportimiseks müüdud ja eksporditud samal ajal või ligikaudu samal ajal, kui see kaup, mille väärtust määratakse;

b) sarnase kauba tehinguväärtus, mis on ühendusse eksportimiseks müüdud ja eksporditud samal ajal või ligikaudu samal ajal, kui see kaup, mille väärtust määratakse;

c) väärtus, mis põhineb ühikuhinnal, millega imporditud kaupa või identset või sarnast imporditud kaupa on müüdud ühenduse piires kõige suuremas üldkoguses isikule, kes ei ole müüjaga seotud;

d) arvutatud väärtus, mis koosneb järgmistest elementidest: — imporditud kauba tootmisel kasutatud materjalide ning kauba tootmise ja muu töötlemise kulud või väärtus; — kasum ja üldkulud summa ulatuses, mis tavaliselt kujuneb ekspordiriigi tootjate poolt ühendusse eksportimiseks toodetud ning hinnatava kaubaga samasse klassi või liiki kuuluva kauba müügil; — artikli 32 lõike 1 punktis e nimetatud kulud või väärtus.

3. Lõike 2 rakendamise kord ja täiendavad tingimused määratakse vastavalt komiteemenetlusele.

Artikkel 31

1. Kui imporditud kauba tolliväärtust ei ole võimalik määrata artiklite 29 või 30 alusel, määratakse see ühenduses kättesaadavate andmete alusel, kasutades meetodeid, mis on kooskõlas järgmiste põhimõtete ja üldsätetega:

— üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli VII rakendamise leping ►M1 1994. aastal sõlmitud ◄ ,

— üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikkel VII ►M1 1994. aastal sõlmitud ◄ ,

— käesolev peatükk.

2. Tolliväärtuse määramisel lõike 1 alusel ei tohi lähtuda:

a) ühenduses toodetud kauba müügihinnast ühenduses;

b) süsteemist, mis näeb ette kõrgema tolliväärtuse valiku kahest võimalikust väärtusest;

c) kauba hinnast ekspordiriigi siseturul;

d) muudest tootmiskuludest peale arvutatud väärtuste, mis on määratud identsele või sarnasele kaubale kooskõlas artikli 30 lõike 2 punktiga d;

e) kauba hinnast eksportimisel riiki, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa;

f) minimaalsest tolliväärtusest;

g) suvalisest või fiktiivsest väärtusest.

Artikkel 32

1. Tolliväärtuse määramisel artikli 29 alusel lisatakse imporditud kauba eest tegelikult makstud või makstavale hinnale:

a) järgmised kuluelemendid tingimusel, et nendega seotud kulud kannab ostja, kuid neid ei arvata kauba eest tegelikult makstud või makstava hinna sisse: i) komisjoni- ja vahendustasu, välja arvatud ostukomisjonitasu; ii) kulud, mida tehakse pakenditele, mida tollieeskirjade kohaldamisel ei eristata kõnealusest kaubast; iii) pakkimiskulud töö ja materjali osas;

b) järgmiste kaupade ja teenuste vastavalt jaotatud väärtus, kui see ei ole osa tegelikult makstud või makstavast hinnast ning kui ostja on neid kaupu tarninud või teenuseid osutanud otse või kaudselt, tasuta või alandatud hinnaga selleks, et imporditud kaupa toota ja ekspordiks müüa: i) materjalid, komponendid, osad jms, millest imporditud kaup koosneb; ii) imporditud kauba tootmisel kasutatud tööriistad, stantsid, valuvormid jms; iii) imporditud kauba tootmisel tarvitatud materjal; iv) inseneri-, arendus-, kunstniku- ja disaineritööd ning kavandid ja visandid, mis on tehtud väljaspool ühendust ja mis on vajalikud imporditud kauba tootmiseks;

c) autori- ja litsentsitasu, mis on seotud selle kaubaga, mille väärtust määratakse, ja mida ostja peab selle kauba müügi tingimusena otseselt või kaudselt maksma, kui selline tasu ei ole arvestatud tegelikult makstud või makstava hinna sisse;

d) tulu see osa, mis imporditud kauba igast järgnevast edasimüügist, käsutamisest või kasutamisest laekub otseselt või kaudselt müüjale;

i) imporditud kauba veo- ja kindlustuskulud ning ii) laadimis- ja käitlemiskulud, mis on seotud imporditud kauba veoga e) kohani, kus kaup tuuakse ühenduse tolliterritooriumile.

2. Vastavalt käesolevale artiklile lisatakse tegelikult makstud või makstavale hinnale ainult tõeste ja täpselt määratletavaid koguseid puudutavate andmete alusel määratud kulud.

3. Tolliväärtuse määramisel ei tohi tegelikult makstud või makstavale hinnale lisada käesolevas artiklis loetlemata kulusid.

4. Käesolevas peatükis tähendab ostukomisjonitasu tasu, mida importija maksab esindajale enda esindamise eest kauba ostmisel, mille väärtust määratakse.

5. Olenemata lõike 1 punktist c:

a) ei lisata tolliväärtuse kindlaksmääramisel imporditud kauba eest tegelikult makstud või makstavale hinnale tasu, mida makstakse imporditud kauba reprodutseerimise õiguse eest ühenduses, ja

b) ei lisata imporditud kauba eest tegelikult makstud või makstavale hinnale tasu, mida ostja maksab imporditud kauba turustamise või edasimüügi õiguse eest, kui see tasu ei ole kauba ühendusse eksportimiseks müümise tingimus.

Artikkel 33

1. Tolliväärtus ei sisalda järgmisi tasusid ega kulusid tingimusel, et need on näidatud eraldi imporditud kauba eest tegelikult makstud või makstavast hinnast:

a) kauba veokulud pärast selle ühenduse tolliterritooriumile toomist;

b) ehitus-, paigaldus-, kooste-, hooldus- või tehnoabikulud, kui neid teenuseid osutati pärast selliste kaupade importimist nagu tööstuslik sisseseade, masinad ja seadmed;

c) intressid rahastamiskokkuleppe alusel, mille ostja on sõlminud ja mis on seotud imporditud kauba ostmisega, sõltumata sellest, kas rahastajaks on müüja või mõni muu isik, tingimusel et rahastamiskokkulepe on sõlmitud kirjalikult ja vajaduse korral saab ostja tõendada, et: — sellist kaupa müüakse tõepoolest hinnaga, mis on deklareeritud kui tegelikult makstud või makstav hind, ja — nõutav intressimäär ei ületa taset, mida kõnealuse rahastamise ajal kohaldatakse selliste tehingute suhtes riigis, kus rahastamine toimub;

d) tasu imporditud kauba reprodutseerimise õiguse eest ühenduses;

e) ostukomisjonitasud;

f) imporditolli- ja muud impordi või müügi tõttu ühenduses makstavad maksud.

Artikkel 34

Kooskõlas komiteemenetlusega võib ette näha erieeskirjad andmetöötlussüsteemides kasutamiseks mõeldud ning andmeid või juhiseid sisaldavate andmekandjate tolliväärtuse kindlaksmääramiseks.

Artikkel 35

▼M3

Kui kauba tolliväärtuse määramise aluseks olevad elemendid on väljendatud mõnes muus vääringus kui selle liikmesriigi vääring, kus väärtuse määramine toimus, kasutatakse konverteerimisel asjaomases küsimuses pädevate asutuste poolt nõuetekohaselt avaldatud vahetuskurssi.

▼B

Nimetatud vahetuskurss peab võimalikult täpselt peegeldama kõnealuse vääringu äritehingutes kasutatavat väärtust liikmesriigi vääringus väljendatuna ja see kehtib tähtaja jooksul, mis määratakse kooskõlas komiteemenetlusega.

Kui selline kurss puudub, määratakse kasutatav vahetuskurss kooskõlas komiteemenetlusega.

Artikkel 36

1. Käesoleva peatüki sätete kohaldamine ei piira erisätete kohaldamist, mis käsitlevad tolliväärtuse määramist kaubale, mis on lubatud vabasse ringlusse pärast seda, kui sellele on määratud muu tollikäitlusviis.

2. Erandina artiklitest 29, 30 ja 31 võib deklarandi taotluse korral määrata tavaliselt komisjonimüügiks sissetoodava rikneva kauba tolliväärtust lihtsustatud eeskirjade alusel, mis on kehtestatud kogu ühenduse jaoks kooskõlas komiteemenetlusega.







III

JAOTIS

SÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILE TOODUD KAUBA SUHTES, KUNI SELLELE MÄÄRATAKSE TOLLIKÄITLUSVIIS







1.

PEATÜKK

KAUBA TOOMINE ÜHENDUSE TOLLITERRITOORIUMILE

▼M4

Artikkel 36a

1. Ühenduse tolliterritooriumile toodud kauba kohta peab esitama ülddeklaratsiooni, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvett või õhuruumi läbivatel sellel territooriumil mittepeatuvatel transpordivahenditel veetava kauba kohta.

2. Ülddeklaratsioon esitatakse sisenemistolliasutuses.

Toll võib võimaldada ülddeklaratsiooni esitamist teises tolliasutuses tingimusel, et see asutus edastab viivitamata sisenemistolliasutusele vajalikud andmed elektrooniliselt või teeb need elektrooniliselt kättesaadavaks.

Toll võib lubada, et ülddeklaratsiooni esitamise asemel esitatakse teade ja ülddeklaratsiooni andmetega võimaldatakse tutvuda ettevõtja elektroonilise süsteemi vahendusel.

3. Ülddeklaratsioon esitatakse enne kauba ühenduse tolliterritooriumile toomist.

4. Komiteemenetluse korras kehtestatakse

— tähtaeg, mille jooksul ülddeklaratsioon esitatakse enne kauba ühenduse tolliterritooriumile toomist;

— eeskirjad esimeses taandes märgitud tähtaja osas tehtavate erandite ja sellest tähtajast kõrvalekallete kohta; ja

— tingimused, mille puhul ülddeklaratsiooni nõudest võib loobuda või seda nõuet võib kohandada,

vastavalt eriasjaoludele ja teatavatele kaubavedude, transpordiliikide ja ettevõtjate suhtes või kui rahvusvaheline leping näeb ette erilisi julgeolekukorraldusi.

Artikkel 36b

1. Kasutades vajadusel rahvusvahelisi standardeid ja kaubandustavasid, luuakse komiteemenetluse korras ühine andmekogum ja ülddeklaratsiooni vorm, mis sisaldavad, peamiselt turvalisuse ja julgeoleku eesmärgil, riskianalüüsiks ja tollikontrolli nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalikke andmeid.

2. Ülddeklaratsioonid esitatakse andmetöötluse meetodit kasutades. Kaubanduslikku, sadama- või transpordialast teavet võib kasutada tingimusel, et see sisaldab vajalikke andmeid.

Toll võib erandlikel asjaoludel võtta ülddeklaratsiooni vastu paberkandjal tingimusel, et selle suhtes kohaldatakse riskijuhtimise sama taset nagu andmetöötluse meetodit kasutades esitatud ülddeklaratsioonide suhtes.

3. Ülddeklaratsiooni esitab isik, kes toob kauba või on võtnud vastutuse kauba veo eest ühenduse tolliterritooriumile.

4. Olenemata lõikes 3 osutatud isiku kohustusest võib ülddeklaratsiooni esitada:

a) isik, kelle nimel lõikes 3 märgitud isik tegutseb; või

b) iga isik, kes suudab kõnealust kaupa pädevale tollile esitada või esitada lasta; või

c) ühe lõikes 3 või punktis a või b märgitud isiku esindaja.

5. Lõigetes 3 ja 4 märgitud isikut võib tema taotluse korral volitada muutma ühte või mitut ülddeklaratsiooni üksikasjadest pärast selle esitamist. Muudatused ei ole siiski võimalikud pärast seda, kui toll

a) on teatanud ülddeklaratsiooni esitanud isikule, et ta kavatseb kaupa kontrollida; või

b) on tuvastanud, et kõnealused andmed on ebaõiged; või

c) on lubanud kauba ära viia.

Artikkel 36c

1. Sisenemistolliasutus võib ülddeklaratsiooni esitamist mitte kohaldada kauba suhtes, mille kohta on enne artikli 36a lõigetes 3 või 4 märgitud tähtaja möödumist esitatud tollideklaratsioon. Sellisel juhul sisaldab tollideklaratsioon vähemalt ülddeklaratsiooni jaoks vajalikke andmeid ja tal on ülddeklaratsiooni staatus, kuni ta aktsepteeritakse vastavalt artiklile 63.

Toll võib võimaldada tollideklaratsiooni esitamist imporditolliasutuses, mis ei ole sisenemistolliasutus, tingimusel, et see asutus edastab viivitamata sisenemistolliasutusele vajalikud üksikasjad elektrooniliselt või teeb need elektrooniliselt kättesaadavaks.

2. Kui tollideklaratsioon esitatakse muul moel kui andmetöötluse meetodit kasutades, kohaldab toll andmete suhtes riskijuhtimise sama taset nagu andmetöötluse meetodi abil tehtud tollideklaratsioonide suhtes.

▼B

Artikkel 37

1. Ühenduse tolliterritooriumile toodud kaup kuulub tollijärelevalve alla selle saabumisest alates. Toll võib seda kontrollida kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

2. Kaup jääb tollijärelevalve alla nii kauaks, kui on vajalik selle tollistaatuse määramiseks, ühendusevälise kauba puhul kuni kauba tollistaatus muutub või kaup paigutatakse vabatsooni või -lattu, reeksporditakse või hävitatakse vastavalt artiklile 182, ilma et see piiraks artikli 82 lõike 1 kohaldamist.

Artikkel 38

1. Isik, kes kauba ühenduse tolliterritooriumile toob, toimetab selle viivitamata ja tolli määratud trassi mööda kooskõlas tolli juhistega:

a) tolli määratud tolliasutusse või mis tahes muusse tolli määratud või heakskiidetud kohta või

b) vabatsooni, kui kaup tuleb tuua otse sellesse vabatsooni: — meritsi või õhuteed pidi või — maitsi, ilma ühenduse tolliterritooriumi mõnd muud osa läbimata, kui vabatsoon külgneb liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise maismaapiiriga.

2. Isik, kes on võtnud vastutuse kauba veo eest pärast kauba ühenduse tolliterritooriumile toomist, muuhulgas ümberlaadimise tulemusel, vastutab ka lõikes 1 ettenähtud kohustuse täitmise eest.

3. Veel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi olevat kaupa, mis võib sellest hoolimata kehtivate õigusaktide alusel kuuluda liikmesriigi tollikontrolli alla, muuhulgas liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud lepingu tõttu, koheldakse samamoodi nagu ühenduse tolliterritooriumile toodud kaupa.

4. Lõike 1 punktiga a ei välistata turistide liikumist, piiriliiklust, postiliiklust või majanduslikult ebaolulist liiklust puudutavate sätete rakendamist, tingimusel et seeläbi ei takistata tollijärelevalvet ja võimalusi tollikontrolliks.

▼M4

5. Lõikeid 1 — 4 ning artikleid 36a — 36c ja 39 — 53 ei kohaldata kauba suhtes, mis on kahe ühenduse tolliterritooriumil asuva punkti vahel mere või õhu teel transportimise käigus ajutiselt ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud, tingimusel, et kaupa veetakse regulaarlennu- või laevaliini otsetrassi mööda, väljaspool ühenduse tolliterritooriumi peatumata.

▼B

6. Lõiget 1 ei kohaldata kauba suhtes, mis läbib liikmesriikide territoriaalvett või õhuruumi laevade või õhusõidukite pardal, ilma et kauba sihtkoht oleks mõni nendes liikmesriikides asuv sadam või lennujaam.

Artikkel 39

1. Kui ettenägematu olukorra või vääramatu jõu tagajärjel ei ole artikli 38 lõikes 1 ettenähtud kohustust võimalik täita, teatab kohustatud isik või tema poolt volitatud isik olukorrast viivitamata tollile. Kui kaup ei ole ettenägematu olukorra või vääramatu jõu tagajärjel täielikult hävinud, teatatakse tollile ka selle täpne asukoht.

2. Kui artikli 38 lõikes 6 nimetatud laev või õhusõiduk on ettenägematu olukorra või vääramatu jõu tagajärjel sunnitud ajutiselt maabuma või maanduma ühenduse tolliterritooriumil ja artikli 38 lõikes 1 ettenähtud kohustuse täitmine ei ole võimalik, teatab selle laeva või õhusõiduki ühenduse tolliterritooriumile toonud isik või tema asemel tegutsev isik olukorrast viivitamata tollile.

3. Toll määrab, millised meetmed võetakse, et võimaldada tollijärelevalvet lõikes 1 nimetatud kauba ja lõikes 2 nimetatud olukorras laeva või õhusõiduki pardal oleva kauba üle ning et tagada, kui see on asjakohane, selle toimetamine edasi tolliasutusse või muusse tolli poolt määratud või heakskiidetud kohta.







2.

PEATÜKK

KAUBA ESITAMINE TOLLILE

▼M4

Artikkel 40

Tolliterritooriumile toodud kauba esitab tollile isik, kes tõi selle kõnealusele territooriumile, või kui see on asjakohane, siis isik, kes võtab vastutuse kauba tolliterritooriumile toomisele järgneva veo eest, välja arvatud ühenduse territoriaalvett või tolliterritooriumi õhuruumi läbivatel sellel territooriumil mittepeatuvatel transpordivahenditel veetavate kaupade korral. Kaupu esitav isik viitab kauba suhtes eelnevalt esitatud üld- või tollideklaratsioonile.

▼B

Artikkel 41

Artikliga 40 ei välistata kehtivate eeskirjade rakendamist, mis on seotud järgmiste kaupadega:

a) reisijatega kaasas olev kaup;

b) kaup, millele on kohaldatud tolliprotseduuri, kuid mis on tollile esitamata.

Artikkel 42

Pärast kauba esitamist tollile võib tollikäitlusviisi määramiseks seda tolli loal kontrollida ning sellest proove ja näidiseid võtta. Selline luba antakse taotluse korral isikule, kellel on õigus kaubale tollikäitlusviisi määrata.







3.

PEATÜKK

▼M4

TOLLILE ESITATUD KAUBA MAHALAADIMINE

▼M4 —————

▼B

Artikkel 46

1. Kaubad laaditakse transpordivahendilt maha või teisele transpordivahendile ainult tolli loal tolli poolt määratud või heakskiidetud kohas.

Sellist luba ei nõuta otsese ohu korral, mis nõuab kogu või osa kauba viivitamatut mahalaadimist. Sellisest olukorrast teatatakse viivitamata tollile.

2. Kauba ja transpordivahendite kontrollimiseks võib toll igal ajal nõuda kauba mahalaadimist ja pakendite avamist.

Artikkel 47

Kaupa ei tohi tolli loata algsest tolliterritooriumile toomise kohast ära viia.







4.

PEATÜKK

TOLLILE ESITATUD KAUBALE TOLLIKÄITLUSVIISI MÄÄRAMISE KOHUSTUS

Artikkel 48

Tollile esitatud ühendusevälisele kaubale määratakse ühendusevälisele kaubale ettenähtud tollikäitlusviis.

Artikkel 49

1. Kui kauba kohta on esitatud ülddeklaratsioon, tuleb kaubale tollikäitlusviisi määramiseks vajalikud formaalsused täita:

a) meritsi veetava kauba puhul 45 päeva jooksul alates ülddeklaratsiooni esitamise kuupäevast;

b) muul viisil kui meritsi veetava kauba puhul 20 päeva jooksul alates ülddeklaratsiooni esitamise kuupäevast.

2. Kui olukord seda nõuab, võib toll määrata lühema tähtaja või lubada lõikes 1 nimetatud tähtaegade pikendamist. Sellist tähtaega ei või pikendada rohkem, kui olukorrast tulenev tegelik vajadus seda nõuab.







5.

PEATÜKK

KAUBA AJUTINE LADUSTAMINE

Artikkel 50

Tollile esitatud kaubal on esitamise järgselt ajutiselt ladustatud kauba staatus, kuni sellele määratakse tollikäitlusviis. Sellist kaupa nimetatakse edaspidi “ajutiselt ladustatud kaubaks”.

Artikkel 51

1. Ajutiselt ladustatud kaupa ladustatakse ainult tolli poolt heakskiidetud kohtades ja tolli poolt ettenähtud tingimustel.

2. Toll võib kaupa valdavalt isikult nõuda tagatist, et kindlustada artiklite 203 või 204 alusel tekkida võiva tollivõla tasumine.

Artikkel 52

Ajutiselt ladustatud kaubaga võib teha ainult selliseid toiminguid, mis on vajalikud kauba muutmata kujul säilitamiseks, muutmata selle välimust või tehnilisi näitajaid, ilma et eelöeldu piiraks artikli 42 kohaldamist.

Artikkel 53

1. Kui kaubale tollikäitlusviisi määramiseks vajalikke formaalsusi ei ole asutud täitma artiklis 49 määratud tähtaja jooksul, võtab toll viivitamata kõik kauba olukorra lahendamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas kauba müük.

2. Kuni olukorra lahendamiseni võib toll kauba valdaja vastutusel ja kulul korraldada kõnealuse kauba toimetamise teatavasse tollijärelevalve all olevasse kohta.







6.

PEATÜKK

TRANSIIDIPROTSEDUURILE SUUNATUD ÜHENDUSEVÄLISE KAUBA SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 54

Artiklit 38, välja arvatud selle lõike 1 punkti a, ja artikleid 39—53 ei kohaldata, kui ühenduse tolliterritooriumile tuuakse kaup, mis on juba suunatud transiidiprotseduurile.

Artikkel 55

Kui ühendusevälised kaubad, mida on veetud transiidiprotseduuri alusel, on saabunud oma sihtkohta ühenduse tolliterritooriumil ja need on esitatud tollile transiiti reguleerivate eeskirjade kohaselt, kohaldatakse artikleid ►M1 42 ◄ —53.







7.

PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 56

Kui olukord seda nõuab, võib toll lasta tollile esitatud kauba hävitada. Toll teatab sellest kauba valdajale. Kauba hävitamise kulud kannab valdaja.

Artikkel 57

Kui toll teeb kindlaks, et kaup on ühenduse tolliterritooriumile toodud ilma loata või seda on tollijärelevalve eest varjatud, võtab ta kauba olukorra lahendamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas kauba müük.







IV

JAOTIS

TOLLIKÄITLUSVIISID







1.

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 58

1. Kui ei ole teisiti ette nähtud, võib kaubale igal ajal vastavalt ettenähtud tingimustele määrata tollikäitlusviisi, sõltumata kauba laadist või kogusest või päritolu-, lähte- või sihtkohariigist.

2. Lõikega 1 ei välistata keelde või piiranguid, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohalt, inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsmiseks, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks.







2.

PEATÜKK

TOLLIPROTSEDUURID







1.

jagu

Kauba tolliprotseduurile suunamine

Artikkel 59

1. Kõigi kaupade kohta, mis soovitakse tolliprotseduurile suunata, tuleb esitada kõnealusele tolliprotseduurile vastav tollideklaratsioon.

2. Ekspordiks, välistöötlemiseks, transiidiks või tolliladustamiseks deklareeritud ühenduse kaup kuulub tollijärelevalve alla alates tollideklaratsiooni aktsepteerimisest kuni kauba väljaviimiseni ühenduse tolliterritooriumilt, selle hävitamiseni või tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamiseni.

Artikkel 60

Selles ulatuses, kui puuduvad kõnealust küsimust reguleerivad ühenduse tollialased õigusaktid, määravad liikmesriigid oma territooriumil asuvate eri tolliasutuste pädevuse, võttes vajaduse korral arvesse kauba laadi ja tolliprotseduuri, millele see suunatakse.

Artikkel 61

Tollideklaratsioon esitatakse:

a) kirjalikult;

b) automaatse andmetöötlussüsteemi abil, kui see on ette nähtud kooskõlas komiteemenetlusega vastuvõetud eeskirjades või kui toll seda lubab;

c) suulise tollideklaratsiooni või muu toimingu abil, millega kauba valdaja väljendab oma soovi suunata kaup tolliprotseduurile, kui selline võimalus on kooskõlas komiteemenetlusega vastuvõetud eeskirjades ette nähtud.







A.

Kirjalikud tollideklaratsioonid







I.

Tavaline kord

Artikkel 62

1. Kirjalikud tollideklaratsioonid esitatakse vormis, mis vastab selleks ettenähtud ametlikule näidisele. Tollideklaratsioonid peavad olema allkirjastatud ja sisaldama kõiki vajalikke andmeid seda tolliprotseduuri reguleerivate sätete rakendamiseks, millele kaup on deklareeritud.

2. Tollideklaratsioonile tuleb lisada kõik vajalikud dokumendid seda tolliprotseduuri reguleerivate sätete rakendamiseks, millele kaup on deklareeritud.

Artikkel 63

Toll aktsepteerib viivitamata tollideklaratsioonid, mis vastavad artiklis 62 sätestatud tingimustele, kui kaup, mille kohta tollideklaratsioon on tehtud, esitatakse tollile.

Artikkel 64

1. Vastavalt artiklile 5 võib tollideklaratsiooni esitada iga isik, kellel on võimalik kõnealust kaupa pädevale tolliasutusele esitada või esitada lasta koos kõigi vajalike dokumentidega seda tolliprotseduuri reguleerivate sätete rakendamiseks, millele kaup on deklareeritud.

2. Siiski,

a) kui tollideklaratsiooni aktsepteerimisega kaasnevad teatava isiku jaoks erikohustused, peab tollideklaratsiooni esitama kõnealune isik või tuleb see esitada tema eest;

b) deklarandi asukoht peab olema ühenduses. Tingimust omada asukohta ühenduses ei kohaldata isikute suhtes, kes: — esitavad transiidi- või ajutise impordi deklaratsiooni, — deklareerivad kaupa juhuti, tingimusel et toll peab seda põhjendatuks.

3. Lõike 2 punktis b sätestatu ei takista liikmesriikidel kohaldada kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolseid lepinguid või samaväärse toimega tava, mille kohaselt kolmandate riikide kodanikud võivad vastastikkuse põhimõtte alusel tollideklaratsioone esitada kõnealuse liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 65

Taotluse korral on deklarandil lubatud muuta tollideklaratsiooni kandeid pärast seda, kui toll on tollideklaratsiooni aktsepteerinud. Muudatus ei tohi tollideklaratsiooni laiendada muudele kaupadele, kui need, mille kohta see algselt tehti.

Muudatust ei lubata teha, kui seda taotletakse pärast seda, kui toll on:

a) teatanud deklarandile, et ta kavatseb kaupa kontrollida;

b) tuvastanud, et kõnealused andmed on ebaõiged;

c) kauba vabastanud.

Artikkel 66

1. Toll tunnistab deklarandi taotluse korral juba aktsepteeritud tollideklaratsiooni kehtetuks, kui deklarant tõendab, et kaup deklareeriti kõnealuses tollideklaratsioonis nimetatud tolliprotseduurile ekslikult või et erakordsete asjaolude tõttu ei ole kauba suunamine sellele tolliprotseduurile, millele see kaup oli deklareeritud, enam põhjendatud.

Kui toll on deklarandile teatanud oma kavatsusest kaupa kontrollida, ei võeta tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamise taotlust vastu enne kontrolli lõpetamist.

2. Pärast kauba vabastamist saab tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistada ainult kooskõlas komiteemenetlusega määratletud juhtudel.

3. Tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamine ei mõjuta kehtivate karistussätete kohaldamist.

Artikkel 67

Kui ei ole otseselt teisiti sätestatud, siis kuupäev, mida arvestatakse tolliprotseduuri, millele kaup on deklareeritud, kõiki sätteid kohaldades, on see kuupäev, kui toll tollideklaratsiooni aktsepteerib.

Artikkel 68

Et aktsepteeritud tollideklaratsioone kontrollida, võib toll:

a) vaadata läbi tollideklaratsiooni ja selle lisaks olevad dokumendid. Toll võib nõuda, et deklarant esitaks tollideklaratsiooni andmete õigsuse kontrollimiseks muid dokumente;

b) vaadata läbi kauba ja võtta sellest analüüsiks või üksikasjalikuks läbivaatamiseks proove ja näidiseid.

Artikkel 69

1. Deklarant toimetab kauba ise või korraldab selle toimetamise kohta, kus seda kontrollitakse ning sellest proove ja näidiseid võetakse, ning korraldab vajalikud toimingud selliseks kontrollimiseks ning proovide ja näidiste võtmiseks. Kulud kannab deklarant.

2. Deklarandil on õigus viibida kauba kontrollimise ning proovide ja näidiste võtmise juures. Kui toll seda vajalikuks peab, nõuab ta deklarandi või tema esindaja juuresolekut kauba kontrollimisel või proovide ja näidiste võtmisel, et nimetatud isikud osutaksid tollile kontrollimise või proovide ja näidiste võtmise hõlbustamiseks vajalikku abi.

3. Kui proove ja näidiseid võetakse vastavalt kehtivatele õigusaktidele, ei pea toll seda hüvitama, kuid tasub proovide ja näidiste analüüside ja kontrolli kulud.

Artikkel 70

1. Kui kontrollitakse ainult osa tollideklaratsioonis nimetatud kaupa, kehtivad osalise kontrolli tulemused kogu kõnealuses tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes.

Kui deklarant leiab, et osalise kontrolli tulemused deklareeritud kauba ülejäänud osa kohta ei kehti, võib ta taotleda kauba täiendavat kontrolli.

2. Kui tollideklaratsiooni vorm hõlmab kaht või enamat kaubaartiklit, loetakse lõike 1 kohaldamisel, et iga kaubaartikliga seotud andmed moodustavad eraldi tollideklaratsiooni.

Artikkel 71

1. Tollideklaratsiooni kontrollimise tulemusi kasutatakse, kohaldades sätteid, millega reguleeritakse tolliprotseduuri, millele kaup on suunatud.

2. Kui tollideklaratsiooni ei kontrollita, kohaldatakse lõikes 1 nimetatud sätteid kõnealuse tollideklaratsiooni andmete alusel.

Artikkel 72

1. Toll võtab vajalikud meetmed kauba identifitseerimiseks, kui identifitseerimine on vajalik, et tagada nende tingimuste täitmine, millega reguleeritakse tolliprotseduuri, millele nimetatud kaup on deklareeritud.

2. Kaubale või transpordivahendile kinnitatud identifitseerimisvahendid võib eemaldada või hävitada ainult toll või tehakse seda tema loal, kui neid ei ole vaja eemaldada või hävitada ettenägematu olukorra või vääramatu jõu tõttu, et kaitsta kaupa või transpordivahendit.

Artikkel 73

1. Kui tingimused kauba kõnealusele protseduurile suunamiseks on täidetud ja kauba suhtes ei kehti mingid keelud ega piirangud, vabastab toll kauba niipea kui tollideklaratsiooni andmed on kontrollitud või ilma kontrollimata aktsepteeritud, ilma et eelöeldu piiraks artikli 74 kohaldamist. Sama kehtib juhul, kui mõistliku tähtaja jooksul ei ole sellist kontrolli võimalik lõpule viia ja kaup ei pea enam kontrolli otstarbel kohal olema.

2. Kõik ühes tollideklaratsioonis nimetatud kaubad vabastatakse ühel ajal.

Kui tollideklaratsiooni vorm hõlmab kahte või enamat kaubaartiklit, loetakse käesoleva lõike kohaldamisel, et iga kaubaartikliga seotud andmed moodustavad eraldi tollideklaratsiooni.

Artikkel 74

1. Kui tollideklaratsiooni aktsepteerimise tulemusel tekib tollivõlg, vabastatakse tollideklaratsioonis nimetatud kaup ainult juhul, kui tollivõlg on tasutud või selle tasumine tagatud. Seda sätet ei kohaldata ajutise impordi protseduuri suhtes osalise imporditollimaksudest vabastamisega, ilma et eelöeldu piiraks lõike 2 kohaldamist.

2. Kui toll nõuab tagatise esitamist vastavalt sätetele, millega reguleeritakse tolliprotseduuri, millele kaup on deklareeritud, ei lubata nimetatud kaubale kõnealust tolliprotseduuri kohaldada enne tagatise esitamist.

Artikkel 75

Järgmiste kaupade suhtes võetakse kõik vajalikud meetmed, sealhulgas konfiskeerimine ja müük:

a) kaup, mida ei saa vabastada, sellepärast et: — kauba kontrolli ei ole tolli poolt ettenähtud tähtaja jooksul saadud läbi viia või jätkata deklarandist johtuvatel põhjustel, — dokumente, mis tuleb esitada enne kauba tolliprotseduurile suunamist, ei ole esitatud, — seoses impordi- või eksporditollimaksudega tasutavaid makseid või esitatavat tagatist ei ole ettenähtud tähtaja jooksul tasutud ega esitatud, — kauba suhtes kehtivad keelud või piirangud;

b) kaup, mida ei ole pärast selle vabastamist mõistliku tähtaja jooksul ära viidud.







II.

Lihtsustatud kord

Artikkel 76

1. Selleks et formaalsuste ja protseduuride täitmist võimalikult lihtsustada ning tagada toimingute vastavus nõuetele, lubab toll kooskõlas komiteemenetlusega ettenähtud tingimuste alusel:

a) välja jätta artiklis 62 nimetatud tollideklaratsioonist mõned nimetatud artikli lõikes 1 viidatud andmed või mitte lisada sellele tollideklaratsioonile mõnd nimetatud artikli lõikes 2 viidatud dokumenti;

b) esitada artiklis 62 nimetatud tollideklaratsiooni asemel äri- või haldusdokument, millega kaasneb taotlus suunata kaup kõnealusele tolliprotseduurile;

c) esitada kaubad kõnealusele tolliprotseduurile arvestuskande tegemise kaudu; sel juhul võib toll loobuda nõudest, et deklarant esitaks kauba tollile.

Lihtsustatud tollideklaratsioon, äri- või haldusdokument või arvestuskanne peab sisaldama vähemalt kauba identifitseerimiseks vajalikke andmeid. Kui kaup on laoarvestusse kantud, tuleb lisada kande tegemise kuupäev.

2. Deklarant esitab üldise, perioodilise või kokkuvõtliku lisadeklaratsiooni, välja arvatud kooskõlas komiteemenetlusega määratletud juhtudel.

3. Lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud lihtsustatud tollideklaratsioone ja lisadeklaratsioone loetakse ühtseks jagamatuks dokumendiks, mille kuupäev on lihtsustatud tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev; lõike 1 punktis c nimetatud juhtudel on arvestuskandel artiklis 62 nimetatud tollideklaratsiooni aktsepteerimisega võrdne õigusjõud.

4. Ühenduse transiidiprotseduuri lihtsustatud protseduur nähakse ette kooskõlas komiteemenetlusega.







B.

Muud tollideklaratsioonid

Artikkel 77

►M3 1. ◄ Kui tollideklaratsioon esitatakse artikli 61 punktis b määratletud automaatse andmetöötlussüsteemi abil või artikli 61 punktis c määratletud suulise tollideklaratsioonina või mis tahes muu toimingu abil, kohaldatakse artikleid 62—76 mutatis mutandis, ilma et see piiraks nimetatud artiklites sätestatud põhimõtete kohaldamist.

▼M3

2. Kui tollideklaratsioon esitatakse automaatse andmetöötluse meetodeid kasutades, võib toll lubada, et deklaratsiooniga ei pea kaasnema artikli 62 lõikes 2 nimetatud dokumendid. Sellisel juhul tuleb dokumente hoida tollile kättesaadavatena.

▼B







C.

Tollideklaratsioonide tollivormistusjärgne läbivaatamine

Artikkel 78

1. Toll võib omal algatusel või deklarandi taotluse korral teha tollideklaratsioonis pärast kauba vabastamist muudatusi.

2. Toll võib pärast kauba vabastamist selleks, et teha kindlaks tollideklaratsioonis esitatud andmete õigsust, kontrollida äridokumente ja asjaomase kaubaga seotud impordi- või eksporditoimingute või selle kaubaga seotud järgnevate äritoimingute andmeid. Selline kontroll võib toimuda deklarandi valdustes, mõne muu nimetatud toimingutega otseselt või kaudselt seotud isiku valdustes või isiku valdustes, kelle valduses seoses äritegevusega on nimetatud dokument või vajalikud andmed. Toll võib läbi vaadata ka kaupa, kui selle esitamine on veel võimalik.

3. Kui tollideklaratsiooni kontrollimine või tollivormistusjärgne läbivaatamine näitab, et asjaomaseid tolliprotseduure reguleerivaid sätteid on kohaldatud ebaõige või mittetäieliku teabe alusel, võtab toll kooskõlas ettenähtud sätetega olukorra lahendamiseks vajalikud meetmed, arvestades tema käsutuses olevat uut teavet.







2.

jagu

Lubamine vabasse ringlusse

Artikkel 79

Vabasse ringlusse lubamine annab ühendusevälisele kaubale ühenduse kauba tollistaatuse.

Vabasse ringlusse lubamine hõlmab kaubanduspoliitiliste meetmete rakendamist, muude kauba impordiga seotud formaalsuste täitmist ja seaduse alusel tasumisele kuuluvate maksude sissenõudmist.

Artikkel 80

1. Erandina artiklist 67 võib deklarant taotleda soodsama maksumäära kohaldamist, tingimusel et kaubalt sissenõutav imporditollimaks on üks artikli 4 lõike 10 esimeses alapunktis nimetatud maksudest jaet tollimaksumäära on vähendatud pärast vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimist, kuid enne kauba vabastamist.

2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui kaupa ei ole olnud võimalik vabastada üksnes deklarandist johtuvatel põhjustel.

Artikkel 81

Kui saadetis koosneb eri tariifse klassifikatsiooni alla kuuluvatest kaupadest ja kui iga kauba käsitlemine vastavalt selle tariifsele klassifikatsioonile tekitab tollideklaratsiooni koostades ebaproportsionaalselt palju tööd ja kulutusi sissenõutavate imporditollimaksudega võrreldes, võib toll deklarandi taotluse korral nõustuda, et imporditollimaksud tasutakse kogu saadetiselt, võttes aluseks kõrgeima imporditollimaksumääraga maksustava kauba tariifse klassifikatsiooni.

Artikkel 82

1. Kui kaup lubatakse vabasse ringlusse imporditollimaksu vähendatud või nullmääraga kauba eesmärgipärase kasutuse tõttu, jääb see tollijärelevalve alla. Tollijärelevalve lõpetatakse, kui tingimused imporditollimaksu vähendatud või nullmäära kohaldamiseks ei ole enam täidetud, kui kaup eksporditakse või hävitatakse või kui tasumisele kuuluvate tollimaksude maksmise korral lubatakse kaupa kasutada muul eesmärgil kui see, mis oli imporditollimaksu vähendatud või nullmäära kohaldamise tingimuseks.

2. Artiklid 88 ja 90 kehtivad mutatis mutandis lõikes 1 nimetatud kauba suhtes.

Artikkel 83

Vabasse ringlusse lubatud kaup kaotab ühenduse kauba tollistaatuse, kui:

a) vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon tunnistatakse kehtetuks pärast kauba vabastamist ►M1 ————— ◄ või

b) kaubalt tasutavad imporditollimaksud makstakse tagasi või neid vähendatakse: — seestöötlemise protseduuri raames tagasimaksesüsteemi vormis, — defektse kauba või kauba puhul, mis ei vasta lepingu tingimustele artiklist 238 alusel, — artiklis 239 nimetatud juhtudel, kui tagasimaksmise või vähendamise tingimuseks on, et kaup eksporditakse või reeksporditakse või sellele määratakse muu samaväärne tollikäitlusviis.







3.

jagu

Peatamismenetlus ja majandusliku mõjuga tolliprotseduurid







A.

Mitmeid protseduure hõlmavad ühised sätted

Artikkel 84

1. Artiklites 85—90 tähendab:

a) protseduur ühendusevälise kauba puhul järgmisi protseduure: — välistransiit, — tolliladustamine, — seestöötlemine peatamissüsteemi vormis, — töötlemine tollikontrolli all, — ajutine import;

b) majandusliku mõjuga tolliprotseduur järgmisi protseduure: — tolliladustamine, — seestöötlemine, — töötlemine tollikontrolli all, — ajutine import, — välistöötlemine.

2. Importkaup tähendab peatamismenetlusele suunatud kaupa ja kaupa, mis seestöötlemise protseduuri raames tagasimaksesüsteemi vormis on läbinud vabasse ringlusse lubamise formaalsused ja artiklis 125 nimetatud formaalsused.

3. Muutmata kujul kaup tähendab importkaupa, mida seestöötlemise protseduuri või tollikontrolli all töötlemise protseduuri raames ei ole mingil viisil töödeldud.

Artikkel 85

Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kohaldamiseks peab olema tolli luba.

Artikkel 86

Ilma et see piiraks kõnealust protseduuri reguleerivate täiendavate eritingimuste kohaldamist, antakse artiklis 85 ja artikli 100 lõikes 1 nimetatud luba ainult:

— isikutele, kes esitavad toimingute nõuetekohaseks läbiviimiseks vajalikud tagatised,

— siis, kui toll saab protseduuri üle järelevalvet teostada ja seda kontrollida, ilma et oleks vaja rakendada asjassepuutuvatele majanduslikele vajadustele mittevastavaid meetmeid.

Artikkel 87

1. Kõnealuse protseduuri kasutamise tingimused nähakse ette vastavas loas.

2. Loa omanik teatab tollile kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast loa andmist ja võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.

▼M1

Artikkel 87a

Artikli 4 punkti 7 esimese alapunkti teises lauses nimetatud juhtudel loetakse, et kõikidele toodetele või kaupadele, mis on saadud kaupadest, millele kohaldatakse peatamismenetlust, kohaldatakse sedasama menetlust.

▼B

Artikkel 88

Toll võib kauba peatamismenetlusele suunamise tingimuseks seada tagatise esitamise, et kindlustada seoses kõnealuse kaubaga tekkida võiva tollivõla tasumine.

Erisätted tagatise esitamise kohta võib ette näha konkreetse peatamismenetluse raames.

Artikkel 89

1. Majandusliku mõjuga peatamismenetlus lõpetatakse, kui sellele menetlusele suunatud kaubale või kompensatsiooni- või töödeldud toodetele määratakse uus tollikäitlusviis.

2. Toll võtab kõik vajalikud meetmed, et lahendada nende kaupade olukord, mille puhul ei ole protseduur ettenähtud tingimustel lõpetatud.

Artikkel 90

Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri haldaja õigused ja kohustused võib tolli poolt ettenähtud tingimustel üle kanda teistele isikutele, kes vastavad kõikidele kõnealuse protseduuri kasutamiseks ettenähtud tingimustele.







B.

Välistransiit







I.

Üldsätted

Artikkel 91

1. Välistransiidiprotseduur võimaldab ühenduse tolliterritooriumil ühest punktist teise liikuda järgmistel kaupadel:

a) ühenduseväline kaup, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimaksu ja muid makse või kaubanduspoliitilisi meetmeid;

▼M2

b) komiteemenetlusega määratletud juhtudel ja tingimustel ühenduse kaup, mille suhtes kehtivad ekspordimeetmed või mis saavad nendest meetmetest kasu, vältides nendest meetmetest hoidumist või õigustamatult kasusaamist.

▼B

2. Lõikes 1 nimetatud kaupade liikumine toimub:

a) ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel;

b) TIR-märkmiku (TIR-konventsioon) alusel, tingimusel et liikumine: 1) algas või lõpeb väljaspool ühendust; 2) on seotud kaubasaadetistega, mis tuleb maha laadida ühenduse tolliterritooriumil ja mida transporditakse koos kolmandas riigis mahalaaditava kaubaga; 3) toimub kahe ühenduses asuva punkti vahel kolmanda riigi territooriumi kaudu;

c) ATA-märkmiku ►M1 ————— ◄ alusel, mida kasutatakse transiididokumendina;

d) Reini manifesti alusel (Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikkel 9);

e) vormi 302 alusel, mis on ette nähtud Põhja-Atlandi lepingu liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsioonis, mis on alla kirjutatud 19. juunil 1951 Londonis;

f) posti teel (sealhulgas postipakiga).

3. Välistransiidiprotseduuri kohaldatakse, ilma et see piiraks majandusliku mõjuga tolliprotseduurile suunatud kaupade liikumise suhtes kehtivate erisätete kohaldamist.

▼M2

Artikkel 92

1. Välistransiidiprotseduur lõpetatakse ja tolliprotseduuri haldaja kohustused loetakse täidetuks, kui protseduurile suunatud kaup ja nõutavad dokumendid esitatakse sihtkoha tolliasutuses kooskõlas kõnealust protseduuri reguleerivate sätetega.

2. Toll lõpetab protseduuri, kui tolliametnikud saavad lähtetolliasutuses ja sihttolliasutuses olevate andmete võrdlemise põhjal kinnitada, et protseduur on nõuetekohaselt lõppenud.

▼B







II.

Erisätted ühenduse välistransiidi kohta

Artikkel 93

Ühenduse välistransiidiprotseduuri kohaldatakse kolmanda riigi territooriumi läbiva kauba suhtes ainult juhul, kui:

a) see võimalus on ette nähtud rahvusvahelise lepinguga või

b) vedu nimetatud riigi kaudu toimub üheainsa veodokumendi alusel, mis on koostatud ü hendusetolliterritooriumil; sellisel juhul kolmanda riigi territooriumil kõnealuse protseduuri kohaldamine peatatakse.

▼M2

Artikkel 94

1. Printsipaal esitab tagatise, et kindlustada seoses kõnealuse kaubaga tekkida võiva tollivõla tasumine.

2. Tagatis on:

a) üht transiitvedu hõlmav üksiktagatis; või

b) mitut transiitvedu hõlmav üldtagatis, kui printsipaal on saanud loa seda tagatist kasutada selle liikmesriigi tollilt, kus on tema asukoht.

3. Lõike 2 punktis b osutatud luba antakse välja ainult isikutele:

a) kelle asukoht on ühenduses;

b) kes kasutavad korrapäraselt ühenduse transiidiprotseduure või kelle kohta toll teab, et ta on suuteline täitma nende protseduuridega seotud kohustused, ja

c) kes ei ole oluliselt ega korduvalt rikkunud tolli- või maksuseadusi.

4. Isikud, kes tõendavad tollile, et nad vastavad kõrgematele usaldusnormidele, võivad saada tollilt loa kasutada vähendatud summaga üldtagatist või nad võib tagatise esitamisest vabastada. Nimetatud loa lisakriteeriumid on järgmised:

a) ühenduse transiidiprotseduuride nõuetekohane kasutamine teataval ajavahemikul;

b) koostöö tolliga; ja

c) tagatise esitamisest vabastamise puhul usaldusväärne finantsolukord, mis võimaldab nimetatud isikul neid kohustusi täita.

Käesoleva lõike kohase loa väljaandmise üksikasjalikud eeskirjad määratakse kindlaks kooskõlas komiteemenetlusega.

5. Lõike 4 kohaselt tagatise esitamisest vabastamine ei kehti nende kaupade ühenduse välistransiitvedude suhtes, millega kaasneb komiteemenetluse otsuse kohaselt suurenenud risk.

6. Kooskõlas lõikes 4 sätestatud põhimõtetega võib eritingimustes erakorralise meetmena komiteemenetlusega ajutiselt keelata vähendatud üldtagatise kasutamise ühenduse välistransiidi puhul.

7. Kooskõlas lõikes 4 sätestatud põhimõtetega võib komiteemenetlusega ajutiselt keelata üldtagatise kasutamise ühenduse välistransiidi puhul kauba suhtes, mille puhul on üldtagatise kasutamisel kindlaks tehtud, et see on seotud ulatusliku pettusega.

Artikkel 95

1. Välja arvatud kooskõlas komiteemenetlusega määratavatel juhtudel ei tarvitse tagatist esitada järgmiste vedude puhul:

a) vedu õhuteed pidi;

b) kauba vedu Reini jõel ja selle veeteedel;

c) torutransport;

d) liikmesriikide raudtee-ettevõtjate poolt teostatud vedu.

2. Juhud, kui tagatist ei tarvitse esitada muude kui lõikes b nimetatud veeteedel veetavate kaupade puhul, määratakse kooskõlas komiteemenetlusega.

▼B

Artikkel 96

1. Printsipaal on ühenduse välistransiidiprotseduuri haldaja. Printsipaal vastutab:

a) kauba puutumatul kujul esitamise eest sihtkohariigi tolliasutusele ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu meetmetele, mis toll on võtnud kauba identifitseeritavuse tagamiseks;

b) ühenduse transiidiprotseduuriga seotud sätete järgmise eest.

2. Kauba vedaja või saaja, kes võtab kauba vastu teades, et see liigub ühenduse transiidiprotseduuri alusel, vastutab samuti kauba puutumatul kujul esitamise eest sihtkohariigi tolliasutusele ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu meetmetele, mis toll on võtnud kauba identifitseeritavuse tagamiseks, olenemata printsipaali lõikes 1 nimetatud kohustustest.

▼M2

Artikkel 97

1. Protseduuri läbiviimise üksikasjalikud eeskirjad ja erandid määratakse kooskõlas komiteemenetlusega.

2. Tingimusel et tagatakse kauba suhtes kohaldatavate ühenduse meetmete rakendamine:

a) on liikmesriikidel õigus kehtestada omavahel kahe- või mitmepoolse lepinguga lihtsustatud protseduurid, mis on kooskõlas vastavalt olukorrale kindlaksmääratavate kriteeriumidega ja mida kohaldatakse teatavate kaubavedude või konkreetsete ettevõtete suhtes;

b) on igal liikmesriigil õigus kehtestada lihtsustatud protseduurid, mida teatavates olukordades kohaldatakse kauba suhtes, mis ei ole määratud liikuma teise liikmesriigi territooriumil.

3. Lõike 2 kohaselt kehtestatud lihtsustatud protseduuridest teatatakse komisjonile.

▼B







C.

Tollilaod

Artikkel 98

1. Tolliladustamisprotseduur võimaldab tollilaos hoida:

a) ühendusevälist kaupa, ilma et sellelt tuleks tasuda imporditollimaksu või sellele kohaldataks kaubanduspoliitilisi meetmeid;

b) ühenduse kaupa, kui konkreetseid valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega nähakse ette, et kauba tollilattu paigutamine toob kaasa selliste meetmete rakendamise, mida peamiselt rakendatakse sellise kauba ekspordil.

2. Tolliladu on mis tahes tolli poolt heakskiidetud ja tollijärelevalve all olev koht, kus võib ettenähtud tingimustel kaupa hoida.

3. Juhud, kui lõikes 1 nimetatud kaubad võib suunata tolliladustamisprotseduurile ilma neid tollilaos hoidmata, määratakse kooskõlas komiteemenetlusega.

Artikkel 99

Tolliladu võib olla kas era- või avalik tolliladu.

– Avalik tolliladu on tolliladu, mida igal isikul on võimalik kauba ladustamiseks kasutada;

– eratolliladu on tolliladu, mida võib kauba ladustamiseks kasutada ainult laopidaja.

Laopidaja on isik, kellel on luba tolliladu pidada.

Ladustaja on isik, kellel on seoses kauba tolliladustamisprotseduurile suunamise deklaratsiooniga tekkinud kohustused, või isik, kellele sellise isiku õigused ja kohustused on üle läinud.

Artikkel 100

1. Tollilao pidamiseks on vaja tolli luba, kui tollilao pidaja ei ole toll.

2. Isik, kes soovib tolliladu pidada, peab esitama kirjaliku taotluse, mis sisaldab loa andmiseks vajalikku teavet ja eelkõige tõestab majanduslikku vajadust tolliladustamise järele. Loas nähakse ette tollilao pidamise tingimused.

3. Luba antakse ainult ühenduse isikutele.

Artikkel 101

Laopidaja tagab, et:

a) tollilaos hoidmise ajal kaupa tollijärelevalve alt välja ei viida;

b) täidetakse tolliladustamisprotseduurile suunatud kauba ladustamisest tulenevaid kohustusi;

c) järgitakse loas ettenähtud eritingimusi.

Artikkel 102

1. Erandina artiklist 101 võib avaliku tollilao puhul loas ette näha, et artikli 101 punktides a ja/või b nimetatud juhtudel vastutab ainult ladustaja.

2. Ladustaja vastutab alati nende kohustuste täitmise eest, mis tulenevad kauba suunamisest tolliladustamisprotseduurile.

Artikkel 103

Laopidaja õigusi ja kohustusi võib tolli nõusolekul üle anda teisele isikule.

Artikkel 104

Ilma et see piiraks artikli 88 kohaldamist, võib toll nõuda laopidajalt artiklis 101 nimetatud kohustustega seoses tagatise esitamist.

Artikkel 105

Tolli määratud isik peab tolli poolt heakskiidetud vormis laoarvestust kõigi kaupade kohta, mis on suunatud tolliladustamisprotseduurile. Kui avalikku tolliladu peab toll, ei ole laoarvestuse pidamine vajalik.

Kui artiklist 86 ei tulene teisiti, ei tarvitse toll laoarvestuse pidamist nõuda, kui artikli 101 punktides a ja/või b nimetatud juhtudel vastutab ainult ladustaja ja kaup suunatakse kõnealusele protseduurile kirjaliku tollideklaratsiooni alusel tavalise korra raames või haldusdokumendi alusel vastavalt artikli 76 lõike 1 punktile b.

Artikkel 106

1. Kui selle järele on majanduslik vajadus ja see tollijärelevalvet ei kahjusta, võib toll lubada:

a) hoida tollilaos muid kui artikli 98 lõike 1 punktis b nimetatud ühenduse kaupu;

b) töödelda tollilaos seestöötlemise protseduuri alusel ühenduseväliseid kaupu vastavalt kõnealuse protseduuri tingimustele. Formaalsused, mille täitmisest tollilaos võib vabastada, määratakse kooskõlas komiteemenetlusega;

c) töödelda tollilaos tollikontrolli all töötlemise protseduuri alusel ühenduseväliseid kaupu vastavalt kõnealuse protseduuri tingimustele. Formaalsused, mille täitmisest tollilaos võib vabastada, määratakse kooskõlas komiteemenetlusega.

2. Lõikes 1 nimetatud juhtudel kaupu tolliladustamisprotseduurile ei suunata.

3. Toll võib nõuda, et lõikes 1 nimetatud kaubad kantaks artiklis 105 ettenähtud laoarvestusse.

Artikkel 107

Tolliladustamisprotseduurile suunatud kaup kantakse artikliga 105 ettenähtud laoarvestusse kohe pärast selle tollilattu paigutamist.

Artikkel 108

1. Tähtaeg, mille jooksul kauba suhtes võib tolliladustamisprotseduuri kohaldada, ei ole piiratud.

Erandjuhtudel võib toll kehtestada tähtaja, mille jooksul ladustaja peab kaubale uue tollikäitlusviisi määrama.

2. Teatavale artikli 98 lõike 1 punktis b nimetatud kaubale, mis kuulub ühise põllumajanduspoliitika alla, võib kooskõlas komiteemenetlusega ette näha eri tähtajad.

Artikkel 109

1. Importkaubaga võib teha tavalisi toiminguid, mille eesmärk on kauba säilitamine, selle välimuse või turustuskvaliteedi parandamine või selle turustamiseks või edasimüügiks ette valmistamine.

Juhtudest, kui sellised toimingud on ühise põllumajanduspoliitika alla kuuluva kauba puhul keelatud, võib koostada nimekirja, kui see on vajalik, et tagada ühise turukorralduse tõrgeteta toimimine.

2. Artikli 98 lõike 1 punktis b nimetatud ühenduse kaubaga, mis on suunatud tolliladustamisprotseduurile ja mis kuulub ühise põllumajanduspoliitika alla, võib teha ainult sellise kauba jaoks otseselt määratud toiminguid.

3. Toll peab lõike 1 esimeses lõigus ja lõikes 2 nimetatud toiminguteks andma eelneva loa, millega nähakse ette toimingute tegemise tingimused.

4. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud toimingute nimekirjad koostatakse kooskõlas komiteemenetlusega.

Artikkel 110

Kui erandlik olukord seda nõuab, võib tolliladustamisprotseduurile suunatud kauba ajutiselt tollilaost välja viia. Selleks peab olema tolli eelnev luba, milles on määratud väljaviimise tingimused.

Väljaspool tolliladu oleva kaubaga võib teha artiklis 109 viidatud toiminguid samas sätestatud tingimustel.

Artikkel 111

Toll võib lubada tolliladustamisprotseduurile suunatud kaupa ühest tollilaost teise üle viia.

Artikkel 112

1. Kui importkauba suhtes tekib tollivõlg ja sellise kauba tolliväärtus põhineb tegelikult makstud või makstaval hinnal, mis hõlmab kauba ladustamis- ja hoiukulusid laos hoidmise aja eest, ei arvestata selliseid kulusid tolliväärtuse määramisel, kui need on näidatud kauba eest tegelikult makstud või makstavast hinnast eraldi.

2. Kui nimetatud kaubaga on tehtud tavalisi toiminguid artikli 109 tähenduses, on deklarandi taotlusel imporditollimaksude määramisel arvessevõetav kauba laad, tolliväärtus ja kogus seesama, mida võetaks arvesse artiklis 214 nimetatud ajal, kui kaubaga ei oleks selliseid toiminguid tehtud. Käesolevast sättest võib kooskõlas komiteemenetlusega erandeid teha.

▼M1

3. Kui vastavalt artikli 76 lõike 1 punktile c lubatakse importkaup vabasse ringlusse, on artikli 214 kohaldamisel arvesse võetav kauba laad, tolliväärtus ja kogus seesama, mida oleks võetud arvesse ajal, kui kaup suunati tolliladustamisprotseduurile.

Esimest lõiku kohaldatakse tingimusel, et kõnealuse kaubaga seotud maksu määramise eeskirjad on selleks ajaks, kui kaup suunati tolliladustamisprotseduurile kinnitatud või aktsepteeritud, juhul kui deklarant ei taotle nimetatud eeskirjade kohaldamist tollivõla tekkimise ajal.

Esimest lõiku kohaldatakse, ilma et see takistaks artiklis 78 osutatud tollivormistusjärgset läbivaatust.

▼B

Artikkel 113

Artikli 98 lõike 1 punktis b nimetatud ühise põllumajanduspoliitika alla kuuluv ja tolliladustamisprotseduurile suunatud ühenduse kaup tuleb eksportida või sellele tuleb määrata tollikäitlusviis, mis on ette nähtud kõnealuses artiklis nimetatud konkreetseid valdkondi reguleerivate ühenduse õigusaktidega.







D.

Seestöötlemine







I.

Üldsätted

Artikkel 114

1. Ilma et see piiraks artikli 115 kohaldamist, võimaldab seestöötlemise protseduur kasutada ühenduse tolliterritooriumil ühe või mitme töötlemistoimingu käigus järgmisi kaupu:

a) ühenduseväline kaup, mis on määratud ühenduse tolliterritooriumilt reekspordiks kompensatsioonitoodete kujul, ilma et sellise kauba suhtes kohaldataks imporditollimaksu või kaubanduspoliitilisi meetmeid;

b) vabasse ringlusse lubatud kaup, millelt tasutavad imporditollimaksud makstakse tagasi või neid makse vähendatakse, kui selline kaup eksporditakse ühenduse tolliterritooriumilt kompensatsioonitoodete kujul.

2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) peatamissüsteem – lõike 1 punktis a osutatud seestöötlemisega seotud soodustuste süsteem;

b) tagasimaksesüsteem – lõike 1 punktis b osutatud seestöötlemisega seotud soodustuste süsteem;

c) töötlemistoimingud: — toimingud kaupadega, sealhulgas selle paigaldamine, kooste või sobitamine teiste kaupadega, — kauba töötlemine, — kauba parandamine, sealhulgas selle ennistamine ja korrastamine, — vastavalt komiteemenetlusele määratletud teatava kauba kasutamine, mis ei sisaldu kompensatsioonitoodetes, aga mis võimaldab või hõlbustab kompensatsioonitoodete tootmist, isegi kui see kaup täielikult või osaliselt töötlemise käigus ära kasutatakse;

d) kompensatsioonitooted – kõik töötlemistoimingute tulemusel saadud tooted;

e) ekvivalentkaup – ühenduse kaup, mida kasutatakse kompensatsioonitoodete valmistamisel importkauba asemel;

f) tulemimäär – teatava koguse importkaupade töötlemisel saadud kompensatsioonitoodete kogus või osakaal.

Artikkel 115

1. Kui lõikes 2 nimetatud tingimused on täidetud, lubab toll vastavalt lõikele 4:

a) valmistada kompensatsioonitooteid ekvivalentkaupadest;

b) eksportida ühendusest ekvivalentkaupadest saadud kompensatsioonitooteid enne importkaupade importimist.

2. Ekvivalentkaubal peab olema importkaubaga võrdne kvaliteet ja samad näitajad. Kooskõlas komiteemenetlusega määratletud erandjuhtudel võib ekvivalentkaup olla kõrgema töötlusastmega kui importkaup.

3. Kui kohaldatakse lõiget 1, loetakse importkaupa tolli seisukohast ekvivalentkaubaks ja ekvivalentkaup importkaubaks.

▼M3

4. Kooskõlas komiteemenetlusega võib võtta meetmeid, et lõike 1 kohaldamist keelata, sellele teatavaid tingimusi seada või seda hõlbustada.

▼B

5. Kui lõike 1 punkti b kohaldamisel tuleks kompensatsioonitoodetelt tasuda eksporditollimaks, juhul kui neid ei ekspordita ega reekspordita seestöötlemise protseduuri alusel, peab loa omanik juhuks, kui importkaup ei ole ettenähtud tähtaja jooksul imporditud, esitama tollimaksude tasumise kindlustamiseks tagatise.







II.

Loa andmine

Artikkel 116

Luba antakse töötlemistoiminguid läbiviiva või nende läbiviimist korraldava isiku taotluse korral.

Artikkel 117

Luba antakse ainult:

a) ühenduse isikutele. Mitteärilisel eesmärgil impordi puhul võib loa anda ka väljaspool ühendust asuvatele isikutele;

b) kui importkaup on kompensatsioonitoodetes identifitseeritav, ilma et see piiraks artikli 114 lõike 2 punkti c viimases alapunktis nimetatud kauba kasutamist, või artiklis 115 osutatud juhul, kui ekvivalentkauba suhtes ettenähtud tingimuste järgimine on kontrollitav;

c) kui seestöötlemise protseduur aitab kompensatsioonitoodete ekspordiks või reekspordiks luua kõige soodsamaid tingimusi, kahjustamata sealjuures ühenduse tootjate olulisi huve (majanduslikud tingimused). ►M3 Kooskõlas komiteemenetlusega võib määrata juhud, kus majanduslikud tingimused loetakse täidetuks. ◄







III.

Protseduuri läbiviimine

Artikkel 118

1. Toll määrab tähtaja, mille jooksul tuleb kompensatsioonitooted eksportida, reeksportida või neile tollikäitlusviis määrata. Tähtaja määramisel võetakse arvesse töötlemistoiminguteks ja kompensatsioonitoodete müügiks vajalikku aega.

2. Tähtaega arvestatakse kuupäevast, kui ühenduseväline kaup seestöötlemise protseduurile suunatakse. Loapidaja piisavalt põhjendatud taotluse korral võib toll tähtaega pikendada.

Protseduuri lihtsustamiseks võidakse otsustada, et kalendrikuu või kvartali jooksul algav tähtaeg lõpeb vastavalt järgmise kalendrikuu või kvartali viimasel päeval.

3. Kui kohaldatakse artikli 115 lõike 1 punkti b, määrab toll tähtaja, mille jooksul ühenduseväline kaup tuleb protseduurile deklareerida. Nimetatud tähtaeg algab kuupäevast, kui vastavatest ekvivalentkaupadest saadud kompensatsioonitoodete ekspordideklaratsioon aktsepteeritakse.

4. Teatavate töötlemistoimingute või teatava importkauba puhul võib kooskõlas komiteemenetlusega ette näha konkreetsed tähtajad.

Artikkel 119

1. Toll määrab toimingu tulemimäära või vajaduse korral selle määramise viisi. Tulemimäära määrates võetakse aluseks tegelik olukord, milles töötlemistoiming läbi viiakse.

2. Kui olukord seda nõuab ja eriti sellise töötlemistoimingu puhul, mis viiakse tavakohaselt läbi täpselt määratletud tehnilistel tingimustel ja mis hõlmavad ühesuguste oluliste näitajatega kaupu ning mille tulemusel saadakse võrdse kvaliteediga kompensatsioonitooted, võib eelnevalt kontrollitud tegelike andmete alusel kooskõlas komiteemenetlusega kehtestada ühtsed tulemimäärad.

Artikkel 120

Juhud ja tingimused, mille puhul muutmata kujul kaup või kompensatsioonitooted loetakse vabasse ringlusse lubatuks, võib määrata kooskõlas komiteemenetlusega.

Artikkel 121

1. Kui artiklist 122 ei tulene teisiti, määratakse tekkinud tollivõlast tulenev tasumisele kuuluv maksusumma, võttes aluseks importkauba suhtes selle seestöötlemise protseduurile suunamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal kohaldatavad maksustamiselemendid.

2. Kui lõikes 1 nimetatud ajal vastab importkaup tingimustele, mille alusel võib selle suhtes tariifikvootide või tariifilagede raames kohaldada tariifset sooduskohtlemist, võib selle suhtes kohaldada mis tahes sooduskohtlemist, mis on ette nähtud identse kauba puhul vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal.

Artikkel 122

Erandina artiklist 121:

a) tuleb kompensatsioonitoodetelt tasuda asjakohased imporditollimaksud, kui: — kompensatsioonitooted lubatakse vabasse ringlusse ja need esinevad kooskõlas komiteemenetlusega vastuvõetud nimekirjas, tingimusel et neid on proportsionaalselt eksporditud kompensatsioonitoodetega, mida nimekirjas ei esine. Loa omanik võib taotleda, et nendelt toodetelt tasumisele kuuluv tollimaks määratakse vastavalt artiklis 121 määratletud maksustamiselementidele; — kompensatsioonitoodetelt tuleb tasuda ühise põllumajanduspoliitika raames kehtestatud maksud ja kui seda nõutakse kooskõlas komiteemenetlusega vastuvõetud sätetes;

b) tuleb kompensatsioonitoodetelt tasuda imporditollimaks, mis on arvutatud kooskõlas eeskirjadega, mida kohaldatakse kõnealuse tolliprotseduuri või vabatsoonide ja vabaladude suhtes, kui kompensatsioonitoodete suhtes on kohaldatud peatamismenetlust või on need paigutatud vabatsooni või vabalattu. Siiski, — võib asjaomane isik taotleda tollimaksu määramist kooskõlas artikliga 121, — kui kompensatsioonitoodetele on määratud mõni muu eespool mainitud tollikäitlusviis kui töötlemine tollikontrolli all, peab tasu