2014D0738 — ET — 28.10.2014 — 000.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSOTSUS, 9. oktoober 2014, millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) kohaselt kehtestatakse parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused mineraalõli ja gaasi rafineerimise kohta (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7155 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2014/738/EL) (ELT L 307 28.10.2014, lk 38)





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

9. oktoober 2014,

millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) kohaselt kehtestatakse parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused mineraalõli ja gaasi rafineerimise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7155 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/738/EL)







Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas esitatud parima võimaliku tehnika alased järeldused mineraalõli ja gaasi rafineerimise kohta võetakse vastu.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKA ALASED JÄRELDUSED MINERAALÕLI JA GAASI RAFINEERIMISE KOHTA

REGULEERIMISALA ÜLDISED KAALUTLUSED Õhkuheite keskmistamisajad ja võrdlustingimused Heite sisalduse teisendamine standardse hapnikusisalduse võrdlustasemele ►C2 Vetteheite ◄ keskmistamisajad ja võrdlustingimused MÕISTED 1.1. Parima võimaliku tehnika alased järeldused mineraalõli ja gaasi rafineerimise kohta 1.1.1. Keskkonnajuhtimissüsteemid 1.1.2. Energiatõhusus 1.1.3. Tahkete ainete ladustamine ja käitlemine 1.1.4. Õhkuheite seire ja tähtsamad protsessinäitajad 1.1.5. Heitgaaside töötlemise süsteemide töö 1.1.6. Vetteheite seire 1.1.7. Vetteheide 1.1.8. Jäätmeteke ja -käitlus 1.1.9. Müra 1.1.10. Parima võimaliku tehnika alased järeldused rafineerimistehaste ühendatud käitamise kohta 1.2. Parima võimaliku tehnika alased järeldused alküülimisprotsessi kohta 1.2.1. Vesinikfluoriidhappega alküülimisprotsess 1.2.2. Väävelhappega alküülimisprotsess 1.3. Baasõli tootmisprotsesside parima võimaliku tehnika alased järeldused 1.4. Parima võimaliku tehnika alased järeldused bituumeni tootmisprotsessi kohta 1.5. Parima võimaliku tehnika alased järeldused keevkihis toimuva katalüütilise krakkimise jaoks 1.6. Parima võimaliku tehnika alased järeldused katalüütilise reformingu jaoks 1.7. PVT koksistamisprotsessi jaoks 1.8. PVT soolatustamisprotsessi jaoks 1.9. PVT alased järeldused põletusseadmete kohta 1.10. Parima võimaliku tehnika alased järeldused eeterdamisprotsessi jaoks 1.11. Parima võimaliku tehnika alased järeldused isomeerimisprotsessi jaoks 1.12. Parima võimaliku tehnika alased järeldused maagaasi rafineerimise kohta 1.13. Parima võimaliku tehnika alased järeldused destilleerimisprotsessi jaoks 1.14. Parima võimaliku tehnika alased järeldused toodete töötlemise protsessi kohta 1.15. Parima võimaliku tehnika alased järeldused ladustamise ja käitlemise protsesside kohta 1.16. Parima võimaliku tehnika alased järeldused kergkrakkimise ja muude termiliste protsesside kohta 1.17. Parima võimaliku tehnika alased järeldused heitgaasides leiduva väävli töötlemiseks 1.18. Parima võimaliku tehnika alased järeldused tõrvikpõletamise kohta 1.19. Heite ühendatud kogumise haldamise parima võimaliku tehnika alased järeldused SÕNASTIK 1.20. Õhkuheite ►C2 vältimise ◄ ja vähendamise meetodite kirjeldus 1.20.1. Tolm 1.20.2. Lämmastikoksiidid (NOX) 1.20.3. Vääveloksiidid (SOX) 1.20.4. Ühendmeetodid (SOx, NOx ja tolm) 1.20.5. Vingugaas (CO) 1.20.6. Lenduvad orgaanilised ühendid 1.20.7. Muud meetodid 1.21. Meetodid vetteheite ►C2 vältimiseks ◄ ja kontrollimiseks 1.21.1. ►C2 Reovee ◄ eeltöötlus 1.21.2. ►C2 Reovee ◄ töötlemine

REGULEERIMISALA

Parima võimaliku tehnika alastes järeldustes (PVT-järeldused) on käsitletud direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 1.2 määratletud tootmistegevust, täpsemalt „1.2. Mineraalõli ja gaasi rafineerimine”.

Eelkõige käsitletakse PVT-järeldustes järgmisi protsesse ja tegevusvaldkondi.







Tootmine Tootmise osatoimingud või protsessid Alküülimine Kõik alküülimisprotsessid: vesinikfluoriidhape (HF), väävelhape (H2SO4) ja tahke hape Baasõli tootmine Asfaldi eemaldamine, aromaatsete ühendite ekstraheerimine, vaha töötlemine ja määrdeõli vesinikpuhastus Bituumeni tootmine Kõik meetodid ladustamisest lõpptoote lisanditeni Katalüütiline krakkimine Igat liiki katalüütiline krakkimine, nagu katalüütiline krakkimine keevkihis Katalüütiline reforming Pidev, tsükliline ja poolregenereeriv katalüütiline reforming Koksistamine Aeglustatud ja vedelfaasilised koksistamisprotsessid. Koksi kaltsineerimine Jahutamine Jahutusmeetodid rafineerimistehastes Soolatustamine ►C2 Toornafta ◄ soolatustamine Energia tootmise põletusseadmed Rafineerimistehaste kütuseid põletavad põletusseadmed, välja arvatud üksused, kus kasutatakse ainult tava- või kaubanduslikke kütuseid Eeterdamine Mootorikütuse lisaainetena kasutatavate kemikaalide tootmine (nt alkoholid ja eetrid, nagu MTBE, ETBE ja TAME) Gaasi eraldamine ►C2 Toornafta ◄ kergete fraktsioonide, nagu näiteks rafineerimistehaste küttegaas (RFG), veeldatud naftagaas (LPG) eraldamine Vesinikku tarbivad protsessid Hüdrokrakkimine, hüdrogeeniv rafineerimine, vesiniktöötlused, hüdromuundamine, hüdropuhastus ja hüdrogeenimine Vesiniku tootmine Osaline oksüdeerimine, aurureforming, gaasi soojusreforming ja vesinikpuhastamine Isomeerimine C4, C5 ja C6 süsivesinikühendite isomeerimine Maagaasiüksused Maagaasi (NG) töötlemine, kaasa arvatud maagaasi veeldamine Polümeerimine Polümeerimine, dimeerimine ja kondenseerimine Esmane destilleerimine Atmosfäärne destillatsioon ja vaakumdestillatsioon Toote töötlemine ►C2 Desodoreerimine ◄ ja lõpptoote töötlemine Rafineerimismaterjalide ladustamine ja käitlemine Rafineerimistehase tooraine ladustamine, segamine, peale- ja mahalaadimine Kergkrakkimine ja muud termilised muundamised Termiline töötlemine, nagu näiteks kergkrakkimine või termilised gaasiõli protsessid Heitgaasi puhastamine ►C2 Meetodid, millega vähendatakse heidet õhku või välditakse selle teket ◄ ►C2 Reovee ◄ töötlemine ►C2 Meetodid reovee töötlemiseks enne selle ärajuhtimist keskkonda ◄ Jäätmekäitlus Meetodid, mis takistavad või vähendavad jäätmete teket

PVT-järeldustes ei ole käsitletud järgmisi tegevusvaldkondi ega protsesse:

— ►C2 toornafta ◄ ja maagaasi leiukohtade uurimine ning toorõli ja maagaasi tootmine;

— ►C2 toornafta ◄ ja maagaasi transportimine;

— toodete turustamine ja jaotamine.

Lisaks võivad PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadega seoses olulised olla järgmised viitedokumendid.







Viitedokument Valdkond ►C2 Reovee ◄ ja heitgaaside ühised käitlemis- ja juhtimissüsteemid keemiatööstuses (BREF-dokument CWW) ►C2 Reovee ◄ käitlemise ja töötlemise meetodid Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS) Jahutusprotsessid Majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM) Meetodite majanduslik mõju ja üldine keskkonnamõju Ladustamisel tekkiv heide (EFS) Rafineerimismaterjalide ladustamine, segamine, peale- ja mahalaadimine Energiatõhusus (ENE) Energiatõhusus ja rafineerimistehaste ühendatud käitamine Suured põletusseadmed (LCP) Tavapäraste ja kaubanduslike kütuste põletamine Anorgaanilise suurkeemia saadused — ammoniaagi, hapete ja väetise tootmine (LVIC-AAF) Aurufaasis reformimine ja vesinikpuhastamine Orgaaniliste tööstuskemikaalide tootmine (LVOC) Eeterdamine (MTBE, ETBE ja TAME tootmine) Jäätmete põletamine (WI) Jäätmete põletamine Jäätmekäitlus (WT) Jäätmekäitlus Seire üldpõhimõtted (MON) Õhku- ja vetteheite seire

ÜLDISED KAALUTLUSED

PVT-järeldustes esitatud meetodite loetelu ja kirjeldused ei ole normatiivsed ega ammendavad. On lubatud kasutada muid meetodeid, mis tagavad vähemalt samaväärse keskkonnakaitse taseme.

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-järeldused üldkohaldatavad.

Õhkuheite keskmistamisajad ja võrdlustingimused

Kui ei ole teisiti sätestatud, on PVT-järeldustele vastavad õhusaaste heitetasemed ( ►C2 PVT-SHT ◄ ) sellised sisaldused, mida väljendatakse lendunud heite massi ja lendunud heitgaasi mahu suhtena järgmistel võrdlustingimustel: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K, rõhul 101,3 kPa.







Pideva mõõtmise korral Heitetase ►C2 PVT-SHT ◄ on ►C2 kuu keskmine ◄ heide, mis on arvutatud kuu jooksul igas tunnis mõõdetud keskmiste väärtuste keskmisena Perioodilise mõõtmise korral Heitetase ►C2 PVT-SHT ◄ arvutatakse kui kolme vähemalt 30 minuti jooksul võetud pistelise proovi keskmine

Põletusseadmete, katalüütilise krakkimise protsesside ja heitgaaside ►C2 väävliärastusseadmete ◄ hapniku võrdlustingimused on esitatud tabelis 1.







Tabel 1 Õhkuheite ►C2 PVT-SHT ◄ võrdlustingimused Tegevus Ühik Hapniku võrdlustingimused Vedel- või gaaskütust kasutav põletusseade, välja arvatud gaasiturbiinid ja -mootorid mg/Nm3 3 mahuprotsenti hapnikku Tahkekütust kasutav põletusseade mg/Nm3 6 mahuprotsenti hapnikku Gaasiturbiinid (sh ühendtsükliga gaasiturbiinid — CCGT) ja -mootorid mg/Nm3 15 mahuprotsenti hapnikku Katalüütilise krakkimise protsess (regeneraator) mg/Nm3 3 mahuprotsenti hapnikku Heitgaaside ►C2 väävliärastusseade ◄ (1) mg/Nm3 3 mahuprotsenti hapnikku (1) Kui kasutatakse meetodit PVT 58.

Heite sisalduse teisendamine standardse hapnikusisalduse võrdlustasemele

Järgnevalt on esitatud valem heite sisalduse arvutamiseks hapnikusisalduse võrdlustasemel (vt tabelit 1).

Siin:

ER (mg/Nm3) : heite sisaldus, mis vastab hapnikusisalduse võrdlustasemele OR

OR (mahuprotsentides) : hapnikusisalduse võrdlustase

EM (mg/Nm3) : heite sisaldus, mis vastab hapnikusisalduse võrdlustasemele OM

OM (mahuprotsentides) : mõõdetud hapnikusisaldus.

►C2 Vetteheite ◄ keskmistamisajad ja võrdlustingimused

Kui ei ole märgitud teisiti, esitatakse käesolevates PVT-järeldustes osutatud parima võimaliku tehnika kasutamisele vastavad vetteheite tasemed ( ►C2 PVT-SHT ◄ ) sisaldusena (heiteaine mass liitri vee kohta) mg/l.

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-kohaste heitetasemete ►C2 PVT-SHT ◄ puhul keskmistamise ajavahemikud määratletud järgmiselt.







►C2 Päeva keskmine ◄ Keskmine vooluhulgaga võrdeliselt 24 tunni jooksul kogutud koondproovist või, kui on tõendatud, et vooluhulk on suhteliselt püsiv, võrdsete ajavahemike järel 24 tunni jooksul kogutud koondproovist ►C2 Aasta/kuu keskmine ◄ Kõigi aasta/kuu jooksul saadud päevakeskmiste vooluhulgaga kaalutud keskmine

MÕISTED

PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.







Kasutatud mõiste Määratlus Üksus Käitise osa/tootmisüksus, kus teatav protsess toimub Uus üksus Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist käitises esmakordselt kasutusloa saanud üksus või käitises olemasolevale alusele vana üksuse asemele pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist paigaldatud uus üksus. Olemasolev üksus Üksus, mis ei ole uus üksus Protsessi heitgaasid Protsessis tekkinud ja kogutud gaas, mida tuleb töödelda, nt happeliste gaaside eraldamise üksuses ja ►C2 väävliärastusseadmes ◄ (SRU). Suitsugaasid ►C2 Oksüdatsiooni-, üldiselt järelpõletusseadmest (nt regeneraator, Clausi seade) eralduv heitgaas ◄ . Jääkgaas SRU üksuse (üldiselt Clausi protsess) heitgaasi üldnimetus Lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ) Lenduvad orgaanilised ühendid, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45 NMVOC LOÜ, v.a metaan Lenduvate orgaaniliste ühendite hajusheide Lenduvate orgaaniliste ühendite heide, mis ei eraldu kindlate heitepunktide, nagu nt korstnate kaudu. Hajusheide võib eralduda teatud piirkonnast (nt paakidest) või punktallikatest (nt toruäärikute kaudu). NOX, väljendatud NO2 kaudu Lämmastikoksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud NO2-na. SOX, väljendatud SO2 kaudu Vääveldioksiidi (SO2) ja vääveltrioksiidi (SO3) summa, väljendatud SO2-na H2S Vesiniksulfiid. Siia ei kuulu karbonüülsulfiid ja merkaptaan Vesinikkloriid, väljendatult HCl-na Kõik gaasilised kloriidid, mida väljendatakse HCl-na Vesinikfluoriid, väljendatult HF-na Kõik gaasilised fluoriidid, mida väljendatakse HF-na FCC üksus Katalüütiline krakkimine keevkihis: töötlus, millega lõhustatakse raskemad süsivesiniku molekulid soojuse ja katalüsaatori abil kergemateks süsivesiniku molekulideks. SRU ►C2 Väävliärastusseade ◄ . Vt määratlust jaos 1.20.3 Rafineerimistehase kütus Tahked, vedelad ja gaasilised põlevmaterjalid ►C2 toornafta ◄ rafineerimise destilleerimise ja muundamise astmest. Näiteks rafineerimistehase küttegaas (RFG), sünteesigaas ja rafineerimistehase õlid, naftakoks. RFG Rafineerimistehase küttegaas: destilleerimis- või muundamisüksuse heitgaas, mida kasutatakse kütmiseks Põletusseade Põletusseade, kus põletatakse ainult rafineerimistehase küttegaasi või küttegaasi koos teiste kütustega, et rafineerimistehases energiat toota, nagu nt katlad (välja arvatud vingugaasikatlad), ahjud ja gaasiturbiinid. Pidev mõõtmine Mõõtmine üksusesse püsivalt paigaldatud automatiseeritud mõõtmissüsteemiga (AMS) või heite pidevmõõtesüsteemiga (HPMS). Perioodiline mõõtmine Mõõdetava näitaja suuruse määramine teatavate ajavahemike tagant käsitsi- või automaatmeetoditega Kaudne õhkuheiteseire ►C2 Hinnatakse saasteaineheite sisaldust suitsugaasis, tehes vastavalt vajadusele mitme kaudse saastenäitaja mõõtmisi koos (näiteks O2 sisaldus, väävli ja lämmastiku sisaldus lähteaines/kütuses) ja arvutusi ning perioodilisi mõõtmisi korstnas. ◄ Ennustav heitemõõtesüsteem (PEMS) Süsteem saasteaine sisalduse leidmiseks, mõõtes pidevalt jälgitavate protsessi näitajate väärtuste ja saasteaine suhet (nt kütuse-gaasikulu, õhu ja kütuse suhe) ning heiteallikas kasutatava kütuse või lähteaine kvaliteedi näitajaid (nt väävlisisaldus). Lenduvad vedelad süsivesinikuühendid Naftaderivaadid, mille aururõhk Reidi järgi (RVP) on suurem kui 4 kPa, näiteks toorbensiin ja aromaatsed süsivesinikud Regenereerimismäär Aurude regenereerimisseadmesse (VRU) juhitud voost taaskasutamiseks kogutud NMVOCi protsent

1.1. Parima võimaliku tehnika alased järeldused mineraalõli ja gaasi rafineerimise kohta

Lisaks käesolevas osas nimetatud üldistele PVT-järeldustele kohaldatakse ka punktides 1.2–1.19 osutatud protsessipõhiseid PVT-järeldusi

1.1.1. Keskkonnajuhtimissüsteemid

PVT 1. Mineraalõli ja gaasi töötlemise tehaste üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb PVT selles, et rakendatakse ja kasutatakse keskkonnajuhtimissüsteemi, mis vastab kõigile järgmistele tunnustele: i) juhtkonna, s.h tippjuhtkonna pühendumus; ii) ►C2 juhtkonna poolt sellise keskkonnapoliitika kehtestamine, millega muu hulgas nähakse ette käitise seadmestiku pidevat täiustamine; ◄ iii) vajalike protseduuride, eesmärkide ja sihttasemete planeerimine ja kehtestamine koos finantsplaneerimise ja investeeringutega; iv) protseduuride rakendamine, pöörates erilist tähelepanu järgmistele tahkudele: a) struktuur ja vastutus; b) väljaõpe, teadlikkus ja pädevus; c) suhtlus; d) töötajate kaasamine; e) dokumentatsioon; f) tõhus protsessijuhtimine; g) hoolduskavad; h) ►C2 hädaolukorras tegutsemise kava ja valmisolek hädaolukorraks; ◄ i) vastavus keskkonnaalastele õigusaktidele; v) täitmise kontrollimine ja parandusmeetmed, pöörates erilist tähelepanu järgmistele tahkudele: a) seire ja mõõtmised (vt ka viitedokument „Seire üldpõhimõtted”) b) parandus- ja ennetusmeetmed; c) ►C2 andmete töötlemine ja aruandlus; ◄ d) sõltumatu (võimaluse korral) sise- ja väliskontroll, et teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavatsuste kohaselt ja kas seda rakendatakse ning järgitakse vastavalt nõuetele; vi) keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe hindamine tippjuhtkonna poolt; vii) puhtamate tehnoloogiate arendamise jälgimine; viii) arvestamine käitise võimaliku sulgemise mõjuga keskkonnale uue tootmisüksuse projekteerimise ajal ning kogu selle tööaja jooksul; ix) regulaarsete sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine.

Kohaldamine

Keskkonnajuhtimissüsteemi ulatus (nt üksikasjalikkus) ja laad (nt standarditud või mittestandarditud) on üldiselt seotud seadmestiku laadi, suuruse ja keerukusega ning võimalike keskkonnamõjudega.

1.1.2. Energiatõhusus

PVT 2. Energia tõhusaks kasutamiseks seisneb PVT selles, et kasutatakse ühte järgnevalt nimetatud meetoditest või neid sobivalt koos.



Meetod Kirjeldus i) Projekteerimismeetodid a) Pinch-analüüs (säästuanalüüs) Metoodika põhineb süstemaatilisel termodünaamiliste sihtnäitajate arvutamisel protsesside energiakulu vähendamiseks. Seda kasutatakse süsteemse üldlahenduse hindamiseks. b) Soojuse kasutamine Soojuse kasutamine seisneb soojusvahetuse kasutamises märkimisväärse osa soojendamise ja jahutamise protsessides tarbitava soojuse saamiseks. c) Soojuse ja energia taaskasutamine Selliste energia taaskasutamise seadmete kasutamine, nagu näiteks: — heitsoojuse katlad, — tigulaiendajad/energiatagastus keevkihis toimuva katalüütilise krakkimise üksuses, — heitsoojuse kasutamine kaugküttes. ii) Protsessikontrolli ja hooldamise võtted a) Protsessi optimeerimine Automatiseeritud reguleeritav põletamine, et vähendada töötlemise kütusekulu ühe tonni lähteaine kohta, sageli koos soojuse kasutamisega ahju tõhususe parandamiseks. b) Auru tarbimise seadistamine ja vähendamine Äravooluklappide süsteemne ►C2 kontrollimine ◄ , et vähendada auru tarbimist ja optimeerida selle kasutamist. c) Energeetilise võrdlusaluse kasutamine Osalemine liigitamises ja võrdlusuuringutes, et tagada pidevat täiustamist, õppides parimatest tavadest. iii) Energiatõhusad tootmistehnoloogiad a) Soojuse ja elektri kooskasutamine Süsteem, mis on ette nähtud elektrienergia ja soojuse (nt auru) koostootmiseks samast kütusest. b) Gaasistamisseadmega kombitsükkel (IGCC) Selle eesmärk on suure kasuteguriga toota auru, vesinikku (valikuline) ja elektrienergiat mitut liiki kütustest (nt raske kütteõli või koks).

1.1.3. Tahkete ainete ladustamine ja käitlemine

PVT 3. PVT on tahkete materjalide ladustamisel ja käitlemisel tekkiva tolmu heite vältimine või, kui see ei ole võimalik, vähendamine ühe või mitme järgnevalt nimetatud meetodi abil: i) lahtise pulbermaterjali ladustamine suletud tornhoidlates, millel on tolmueemaldussüsteem (nt kottfiltriga); ii) peenmaterjalide ladustamine suletud mahutites või kottides; iii) jämedate tolmuste materjalide hoidmine niisutatult, pinna stabiliseerimine sideainega ja materjali hoidmine kaetud virnades; iv) teepuhastusmasinate kasutamine.

1.1.4. Õhkuheite seire ja tähtsamad protsessinäitajad

PVT 4. Parim võimalik tehnika (PVT) on jälgida õhkuheidet, kasutades seiremeetodeid vähemalt järgnevalt esitatud minimaalse sagedusega ja kooskõlas Euroopa standarditega (EN). ENi normide puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, liikmesriigi või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.



Kirjeldus Ühik Minimaalne sagedus Seiremeetod i) Ühendite SOX, NOX ja tolmu heide Katalüütiline krakkimine Pidev (1) (2) Otsene mõõtmine Põletusseadmed ≥ 100 MW (3) ja kaltsineerimisseadmed Pidev (1) (2) Otsene mõõtmine (4) Põletusseadmed 50–100 MW (3) Pidev (1) (2) Otsene mõõtmine või kaudne seire Põletusseadmed < 50 MW (3) Kord aastas, samuti pärast olulisemaid muudatusi seoses kütusega (5) Otsene mõõtmine või kaudne seire ►C2 Väävliärastusseadmed ◄ (SRU) Pidev ainult SO2 puhul Otsene mõõtmine või kaudne seire (6) ii) NH3 heide Kõik üksused, mis on varustatud SCRi või SNCRiga Pidev Otsene mõõtmine iii) CO heide Katalüütilise krakkimise üksus ja põletusseade ≥ 100 MW (3) Pidev Otsene mõõtmine Muud põletusseadmed Üks kord iga kuue kuu tagant (5) Otsene mõõtmine iv) Metallide heide Nikkel (Ni), antimon (Sb) (7), vanaadium (V) Katalüütiline krakkimine Üks kord iga kuue kuu tagant ja pärast olulisi muudatusi seadmestikus (5) Otsene mõõtmine või peenestatud katalüsaatori ja kütuse metallisisalduse põhjal tehtud analüüs Põletusseadmed (8) v) Polüklooritud dibenso-p-dioksiinide/furaanide (PCDD/F) heide Katalüütilise reformingu seade Üks kord aastas või üks kord pärast regenereerimist, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on pikem Otsene mõõtmine (1) SO2 heite pideva mõõtmise asemel võib heite arvutada kütuse ja lähteaine väävlisisalduse põhjal, kui on võimalik näidata, et sel viisil saavutatakse samasugune täpsus. (2) SOX-i osas mõõdetakse pidevalt üksnes SO2 ja perioodiliselt mõõdetakse SO3 (nt SO2 seiresüsteemi kalibreerimise ajal). (3) Kõikide korstnasse suubuvate heidet tekitavate põletusseadmete summaarne nimisisendsoojusvõimsus. (4) Või kaudne SOX-i seire. (5) Seire sagedust võib kohandada, kui ühe aasta kestel saadud andmete põhjal ilmneb piisavalt väljakujunenud püsivus. (6) ►C2 Väävliärastusseadmest ◄ SO2 heite mõõtmise võib asendada pideva materjalibilansiga või muu asjakohase näitaja järelevalvega, kui asjaomased ►C2 väävliärastusseadme ◄ tõhususe mõõtmised põhinevad tehase töö perioodilistel (nt üks kord kahe aasta jooksul) uuringutel. (7) Antimoni (Sb) ►C2 seire ◄ toimub ainult katalüütilise krakkimise seadmetes, kus kasutatakse antimoni injekteerimist (nt metallide passiveerimine). (8) Välja arvatud ainult gaaskütusel töötavad põletusseadmed.

PVT 5. Parim võimalik tehnika on jälgida saasteainete heitega seotud protsessinäitajaid katalüütilise krakkimise seadmes ja põletusseadmes vähemalt järgnevalt sätestatud sagedusega, kasutades asjakohaseid meetodeid.



Kirjeldus Minimaalne sagedus Saasteainete heitega seotud näitajate, nagu nt suitsugaasis leiduva O2 sisalduse, kütuses või lähteaines leiduva N'i ja S'i sisalduse seire (1) O2 sisalduse osas pidevalt N'i ja S'i sisalduse osas perioodiliselt sagedusega sõltuvalt tähtsatest muutustest seoses kütuse ja lähteainega (1) Kütuses ja lähteaines leiduva N'i ja S'i seire võib osutuda mittevajalikuks, kui NOX i ja SO2'e heidet korstnas pidevalt mõõdetakse.

PVT 6. PVT on kogu tehase lenduvate orgaaniliste ühendite kontrollimatu õhkuheite seire, kasutades kõiki järgmisi meetodeid: i) haistmismeetodid koos tähtsamate seadmete korrelatsioonikõverate kasutamisega; ii) optilised gaasikuvamismeetodid; iii) alatiste heidete arvutused, mis põhinevad perioodiliste mõõtmistega (nt iga kahe aasta tagant) kontrollitud heiteteguritel.

Tehase piirkonna heidete määramine ja heidete sisalduse mõõtmine perioodiliste mõõtmistega, kasutades asjakohaseid täiendavaid optilisi neeldumisel põhinevaid meetodeid, nagu nt selektiivse neeldumisega laserlokatsioon (DIAL) ja valgusvoo-varjutuse meetod (solar occultation flux — SOF).

Kirjeldus

Vt punkt 1.20.6.

1.1.5. Heitgaaside töötlemise süsteemide töö

PVT 7. Õhkuheidete vältimiseks ja vähendamiseks on PVT kasutada happelise gaasi eemaldamise seadmeid, ►C2 väävliärastusseadmeid ◄ ja kõiki muid heitgaaside töötlemise süsteeme nii, et nende kättesaadavus on hea ja võimsus on optimaalne.

Kirjeldus

Teatud ebatavaliste töötingimuste jaoks võidakse välja töötada mittetavapärased protseduurid, seda eelkõige:

i) käivitamise ja seiskamise ajaks;

ii) muude eriolukordade puhuks, mis võivad mõjutada süsteemide nõuetekohast talitlust (nt seadmete ja/või heitgaasi töötlemissüsteemi korralised ja erakorralised hooldus- ja puhastustööd);

iii) heitgaasi ebapiisava voolu või temperatuuri korral, mis takistab heitgaasi töötlemise süsteemi kasutamist täisvõimsusel.

PVT 8. Et ►C2 vältida ◄ ja vähendada ammoniaagi (NH3) heidet õhku selektiivse katalüütilise taandamise (SCR) või selektiivse mittekatalüütilise taandamise (SNCR) meetodite kasutamisega on PVT säilitada sobivad töötingimused SCR või SNCRi kasutavates heitgaaside töötlemise süsteemides, et piirata reageerimata NH3 õhkuheidet. PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 2.



Tabel 2 PVTga saavutatav ammoniaagi (NH3) õhkuheide põletusseadmest või töötlemisseadmest, kus on kasutatud SCRi või SNCRi. Näitaja PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 NH3 kaudu väljendatud ammoniaak < 5 — 15 (1) (2) (1) Vahemiku suuremad väärtused vastavad suurematele NOX'i sisaldustele sisendis, suuremale NOX'i taandamise tasemele ja katalüsaatori vananemisele. (2) Vahemiku väiksemad väärtused on seotud SCRi meetodi kasutamisega.

PVT 9. Et ►C2 vältida ◄ ja vähendada õhkuheiteid, kui kasutatakse happelise vee auruga läbipuhumise seadet, on PVT suunata happelised heitgaasid sellest seadmest ►C2 väävliärastusseadmesse ◄ või võrdväärsesse gaasitöötlemise süsteemi. Happelise vee töötlemata läbipuhumisgaaside otsene põletamine ei ole PVT.

1.1.6. Vetteheite seire

PVT 10. Parim võimalik tehnika on jälgida vetteheidet, kasutades seiremeetodeid vähemalt tabelis 3 esitatud minimaalse sagedusega ja kooskõlas Euroopa standarditega (EN). Kui Euroopa standardeid ei ole, seisneb PVT selliste ISO, liikmesriigi või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

1.1.7. Vetteheide

PVT 11. Veekulu vähendamiseks ja ►C2 reoveekoguse ◄ vähendamiseks on PVT kõigi järgnevalt esitatud meetodite kasutamine.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Veevoogude kasutamine Vähendada tootmisüksuse ►C2 reovee ◄ kogust enne keskkonda ►C2 ärajuhtimist ◄ nt jahutusest ja veeldamisest saadud vee üksusesisese taaskasutamise teel, nt ►C2 toornafta ◄ soolatustamiseks. Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Olemasolevate tootmisüksuste puhul võib see nõuda kogu üksuse või käitise täielikku ümberehitamist. ►C2

ii) Veevõtu- ja veeärajuhtimissüsteem reostatud veevoogude eraldamiseks ◄ Tootmiskoha kavandamine vee majandamise optimeerimiseks sel viisil, et iga veevoogu töödeldakse vastavalt vajadusele; nt tekkinud happeline vesi (destilleerimis-, krakkimis-, koksistamisseadmest jne) suunatakse asjakohasesse eeltöötlusesse, näiteks läbipuhumisseadmesse. Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Olemasolevate tootmisüksuste puhul võib see nõuda kogu üksuse või käitise täielikku ümberehitamist. iii) Saastumata vee voogude eraldamine (nt voolava veega jahutus, vihmavesi) ►C2 Tootmiskoha kavandamine nii, et välditakse saastumata vee juhtimine reovee töötlemissõlme ning luuakse eraldi väljalask sellisele veevoole selle võimaliku taaskasutuse järel. ◄ Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Olemasolevate tootmisüksuste puhul võib see nõuda kogu üksuse või käitise täielikku ümberehitamist. iv) Mahasattumiste ja pihkumiste ►C2 vältimine ◄ Võtted, sh vastavad menetlused ja/või ajutiste seadmete kasutamine töö tagamiseks sel puhul, kui on vaja toime tulla eriolukordades, ►C2 nt ulatuslike pihkumiste ja suurte mahavoolanud koguste puhul jne. ◄ Üldkasutatav

PVT 12. Et vähendada saasteainete heite koormust ►C2 reovee ◄ suublale, on PVT kõrvaldada veest lahustumatud ja lahustuvad saasteained, kasutades kõiki meetodeid, mis on esitatud järgnevalt.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Lahustumatute ainete eemaldamine õli kogumise teel Vt punkt 1.21.2 Üldkasutatav ii) Lahustumatute ainete eemaldamine hõljuvaine ja dispergeeritud õli eraldamise teel Vt punkt 1.21.2 Üldkasutatav iii) Lahustuvate ainete eemaldamine, sh biotöötluse ja setitamise teel. Vt punkt 1.21.2 Üldkasutatav

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 3.

PVT 13. Kui on vaja täiendavalt kõrvaldada orgaanilisi aineid, lämmastikku või fosforit, on PVT kasutada täiendavat töötlemisastet, nagu on kirjeldatud punktis 1.21.2.



Tabel 3 Mineraalõli ja gaasi rafineerimisel tekkiva ►C2 reovee ◄ otsese heite puhul PVTga saavutatav heitetase ja seire sagedus (1) Näitaja Ühik PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 aasta keskmine ◄ ) Seire sagedus (2) ja analüüsimeetod (standard) Nafta süsivesinike indeks (HOI) mg/l 0,1 –2,5 Iga päev EN 9377- 2 (3) Hõljuvaine kogusisaldus (TSS) mg/l 5 — 25 Iga päev Keemiline hapnikutarve (KHT) (4) mg/l 30 — 125 Iga päev BOD5 mg/l Puudub PVTga saavutatav heitetase BAT–AEL Iga nädal Üldlämmastik (5), väljendatud N-na mg/l 1 — 25 (6) Iga päev Plii, väljendatud Pb-na mg/l 0,005–0,030 Kord kvartalis Kaadmium, väljendatud Cd-na mg/l 0,002–0,008 Kord kvartalis Nikkel, väljendatud Ni-na mg/l 0,005–0,100 Kord kvartalis Elavhõbe, väljendatud Hg-na mg/l 0,0001–0,001 Kord kvartalis Vanaadium mg/l Puudub PVTga saavutatav heitetase ►C2 PVT-SHT ◄ Kord kvartalis Fenooliindeks mg/l Puudub PVTga saavutatav heitetase ►C2 PVT-SHT ◄ Kord kuus EN 14402 Benseen, tolueen, etüülbenseen, ksüleen (BTEX) mg/l Benseen: 0,001 — 0,050 Puudub PVTga saavutatav heitetase T, E, X-i jaoks Kord kuus (1) Kõiki näitajaid ja proovivõtu sagedusi ei kasutata gaasi rafineerimistehase ►C2 reovee ◄ korral. (2) Keskmine vooluhulgaga võrdeliselt 24 tunni jooksul kogutud koondproovist või, kui on tõendatud, et vooluhulk on suhteliselt püsiv, võrdsete ajavahemike järel 24 tunni jooksul kogutud koondproovist. (3) Üleminekuks praeguselt meetodilt EN 9377-2'le võib vaja minna kohanemisperioodi. (4) Kui tehast iseloomustav korrelatsioonikõver on olemas, võib KHT asemel kasutada näitajat TOC (orgaanilise süsiniku kogusisaldus). KHT ja TOC omavaheline korrelatsioonikõver tuleb leida iga üksikjuhtumi puhul eraldi. TOC seire oleks parem valik, sest sellega ei ole seotud väga mürgiste ühendite kasutamine. (5) Siin üldlämmastik on Kjeldahli järgi määratud üldlämmastiku (TKN), nitraatide ja nitritite summa. (6) Kui kasutatakse nitrifitseerimist-denitrifitseerimist, võidakse saavutada sisaldus alla 15 mg/l.

1.1.8. Jäätmeteke ja -käitlus

PVT 14. Jäätmete tekke ►C2 vältimiseks ◄ või kui see ei ole võimalik, siis vähendamiseks on PVT vastu võtta ja rakendada jäätmekava, millega tagatakse, et jäätmeid valmistatakse tähtsusjärjekorda arvestades ette korduskasutamiseks, ringlussevõtmiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

PVT 15. Töödeldava või kõrvaldatava püdeliku koguse vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest kirjeldatud meetoditest või mitut koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Püdeliku töötlemine Enne lõplikku töötlemist (nt keevkihiga põletusahjus) tuleb püdelikust eraldada vesi ja/või õli (nt tsentrifugaaleraldajaga või aurukuivatiga), et mahtu vähendada ja õlieraldusseadmega õli koguda Üldkasutatav ii) Püdeliku taaskasutamine töötlemisseadmetes Teatavat püdelikku (nt teatavat liiki õlist püdelikku) võib kasutada seadmetes (nt koksistamisel) lähteaine osana sellise püdeliku õlisisalduse tõttu Piiranguks on nõuded, millele püdelik peab vastama, et seda saaks seadmes asjakohaselt töödelda

PVT 16. Kasutatud katalüsaatori tahkete jääkide vähendamiseks on PVT kasutada üht järgnevalt nimetatud meetodit või mitut koos.



Meetod Kirjeldus i) Kasutatud tahke katalüsaatori käitlemine Katalüsaatorina kasutatud materjali kavapärane ja ohutu käitlemine (nt töövõtjate poolt), et seda koguda või taaskasutada väljaspool tootmiskohta asuvates ettevõtetes. Need toimingud sõltuvad katalüsaatori liigist ja kasutatavast protsessist ii) Õlisest püdelikust katalüsaatori eraldamine Töötlemisüksusest pärinevas püdelikus võib leiduda suures koguses peenestatud katalüsaatorit. Katalüsaatori jäägid tuleb eraldada enne õlise püdeliku kasutamist lähteainena

1.1.9. Müra

PVT 17. Müra vähendamiseks või selle tekke vältimiseks on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetoditest või neid sobivalt koos. i) Hinnata keskkonnamüra ning koostada kohaliku keskkonna jaoks sobiv müra kontrollimise kava; ii) sulgeda müratekitavad seadmed/tegevused eraldi ruumi/üksusesse; iii) ümbritseda müraallikas müratõketega; iv) rajada müratõkkeseinu.

1.1.10. Parima võimaliku tehnika alased järeldused rafineerimistehaste ühendatud käitamise kohta

PVT 18. Et vältida või vähendada kontrollimatut lenduvate orgaaniliste ühendite heidet, on PVT kasutada meetodeid, mis on esitatud järgnevalt.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine I. Meetod, mis on seotud tehase projekteerimisega i) Vähendada võimalike heiteallikate arvu ii) Protsessi sisemise kaitse tõhustamine iii) ►C2 Pihkumiskindlate ◄ seadmete valimine iv) Seire ja hoolduse hõlbustamine, tagades juurdepääsu osadele, kus võib pihkumisi esineda Meetodi kohaldatavus võib olla piiratud olemasolevate üksuste puhul. II. Meetodid seoses tehase käivitamise ja töökorda seadmisega i) Täpsed ehitamis- ja koostejuhised ii) Töökindlad paigaldamis- ja üleandmismenetlused, millega tagatakse, et tehas vastab projekteerimisnõuetele Meetodi kohaldatavus võib olla piiratud olemasolevate üksuste puhul. III. Meetodid, mis on seotud tehase tööga Kasutada riskipõhist pihkumise avastamise ja kõrvaldamise (LDAR) kava, et selgitada välja osad, kus võib tekkida pihkumine ja pihkumine kõrvaldada. Vt punkt 1.20.6 Üldkasutatav

1.2. Parima võimaliku tehnika alased järeldused alküülimisprotsessi kohta

1.2.1. Vesinikfluoriidhappega alküülimisprotsess

PVT 19. Et vältida vesinikfluoriidhape (HF) õhkuheidet vesinikfluoriidhappega alküülimisprotsessis, on PVT kasutada mittekondenseeruva ►C2 gaasivoo ◄ märgpuhastust leeliselise lahusega enne ►C2 suunamist ◄ tõrvikpõletisse.

Kirjeldus

Vt punkt 1.20.3.

Kasutamine

Meetod on üldkohaldatav. Tuleb järgida ohutusnõudeid, sest vesinikfluoriidhape on ohtlik aine.

PVT 20. Vesinikfluoriidhappega alküülimisprotsessis tekkiva vetteheite vähendamiseks on PVT kasutada koos järgmisi meetodeid.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Sadestamise või neutraliseerimise aste Sadestamine (näiteks kaltsiumi- või alumiiniumisisaldusega lisanditega) või neutraliseerimine (kus heitvett kaudselt neutraliseeritakse kaaliumhüdroksiidiga (KOH)) Üldkohaldatav. Tuleb järgida ohutusnõudeid, sest vesinikfluoriidhape (HF) on ohtlik aine ii) Eraldamise aste Esimeses astmes tekkinud mittelahustuvate ühendite (nt CaF2 või AlF3) eraldamine, nt settevannis Üldkasutatav

1.2.2. Väävelhappega alküülimisprotsess

PVT 21. Et vähendada väävelhappega alküülimisprotsessis tekkivat vetteheidet, on PVT vähendada väävelhappe kasutamist, regenereerides kasutatud väävelhapet ja neutraliseerides protsessis tekkivat heitvett enne ►C2 reovee ◄ töötlemisseadmesse juhtimist.

1.3. Baasõli tootmisprotsesside parima võimaliku tehnika alased järeldused

PVT 22. Selleks, et vältida ja vähendada ohtlike ainete õhku- ja vetteheiteid baasõli tootmisprotsessides, on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetoditest või neist mitut koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Suletud protsess lahusti kogumisega Protsess, milles kogutakse baasõli valmistamisel (nt ekstraheerimisel, vahatustamisel) kasutatud lahustit destilleerimisel ja läbipuhumisel. Vt punkt 1.20.7 Üldkasutatav ii) Mitmejärguline lahustipõhine ekstraheerimine Lahusti ekstraheerimine mitmejärgulise aurustamisega (kahe- või kolmekordne), et vähendada pihkumist. Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Kolmejärgulise protsessi kasutamine võib olla piiratud mitteroiskuvate lähteainetega. iii) Ekstraheerimisüksuse protsessides vähemohtlike ainete kasutamine Projekteerida uusi tehaseid või teha muudatusi olemasolevates tehastes, et lahustiga ekstraheerimisel kasutataks vähem ohtlikku lahustit: minnes furfuraali või fenooliga ekstraheerimise protsessilt üle n-metüülpürrolidooniga protsessile. Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Olemasolevate tootmisüksuste üleviimine teise lahustiga (teistsuguste füüsikaliste ja keemiliste omadustega) toimuvale protsessile võib nõuda suuri muudatusi. iv) Hüdrogeenimisel põhinevad katalüüsiprotsessid Vesiniktöötlusele sarnanevad protsessid, mis põhinevad soovimatute ühendite muundamisel katalüütilise hüdrogeenimisega. Vt. punkt 1.20.3 (vesiniktöötlus) Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul.

1.4. Parima võimaliku tehnika alased järeldused bituumeni tootmisprotsessi kohta

PVT 23. Et ►C2 vältida ◄ ja vähendada bituumeni tootmisprotsessis tekkivaid õhkuheiteid, on parim võimalik tehnika töödelda gaasilist heidet, kasutades ühte järgnevalt nimetatud meetoditest.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Kergete gaaside termiline oksüdeerimine temperatuuril üle 800 °C Vt punkt 1.20.6 Üldkohaldatav bituumeni puhumise üksustes ii) Kerge heitgaasi märgpuhastus Vt punkt 1.20.3 Üldkohaldatav bituumeni puhumise üksustes

1.5. Parima võimaliku tehnika alased järeldused keevkihis toimuva katalüütilise krakkimise jaoks

PVT 24. Selleks, et vältida ja vähendada ohtlike ainete õhkuheiteid katalüütilise krakkimise protsessis, on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetoditest või neist mitut koos.

I. Esmased või protsessiga seotud meetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine Protsessi optimeerimine ja ergastite või lisaainete kasutamine i) Protsessi optimeerimine Protsessi tingimuste või võtete kombinatsioon, mille eesmärk on vähendada NOx-i teket, nt hapniku liia vähendamine suitsugaasis täieliku põlemise tingimustes, vingugaasikatlasse õhu astmeline juurdeandmine osalise põlemise tingimustes, eeldusel et vingugaasikatlal on vastav ehitus. Üldkasutatav ii) Vähese NOX-iga CO oksüdeerimise ergastid Sellise aine kasutamine, mis aktiveerib selektiivselt ainult CO põlemist, kuid ei oksüdeeri lämmastikku, sh ühendeid, millest tekib NOX: nt plaatinat mittesisaldavad ergastid. Kohaldatakse ainult täieliku põlemise korral, et asendada plaatinapõhiseid CO ergasteid. Maksimaalse kasu saamiseks võib regeneraatoris olla vaja asjakohast õhu jaotamist. iii) Spetsiifilised lisandid NOX-i taandamiseks Spetsiifilised katalüsaatorlisandid, millega tõhustatakse CO abil toimuvat NO taandamist. Kohaldatakse ainult täieliku põlemise korral asjakohase kavandiga ja sobiva hapniku liia korral. Vasepõhiste NOX-i taandavate lisandite kasutamine võib olla piiratud gaasikompressori võimsusega.

II. Sekundaarsed või nn toruotsameetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) Vt punkt 1.20.2 Vältimaks roiskumist järgmistes protsessides, võib SCRile eelnevas töötluses osutuda vajalikuks täiendav filtrimine. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu. ii) Selektiivne mittekatalüütiline taandamine Vt punkt 1.20.2 Vingugaasikateldega töötavates osalise põlemisega FCCdes on nõutav piisav viibeaeg asjakohasel temperatuuril. Ilma lisakateldeta täieliku põlemisega FCCdes võib olla vajalik täiendav kütuse sissepritsimine (nt vesinik) madalama temperatuurivahemiku saavutamiseks. iii) Madalal temperatuuril toimuv oksüdeerimine Vt punkt 1.20.2 Täiendav märgpuhasti võimsuse vajadus. Osooni teket ja sellega seotud riskide juhtimist on vaja nõuetekohaselt arvesse võtta. Kohaldatavust võib piirata täiendav ►C2 reovee ◄ puhastamise vajadus ja üldmõju keskkonnale (nt nitraatide heide) ning ebapiisav vedela hapniku tarnimine (osooni tootmiseks). Meetodi rakendamist võib piirata vajaliku ruumi puudumine.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 4.







Tabel 4 Regeneraatorist katalüütilise krakkimise protsessis õhku eralduva NOX-i heite tase PVT korral Näitaja Ühik/põlemisviis PVTga saavutatav heitetase ►C2 (kuu keskmine) ◄ mg/Nm3 NOX, väljendatud NO2-na Uus üksus/kõik põlemisviisid < 30 — 100 Olemasolev üksus/täieliku põlemise korral < 100 — 300 (1) Olemasolev üksus/osalise põlemise korral 100 — 400 (1) (1) Kui metalli passiveerimiseks kasutatakse antimoni (Sb) sissepritsimist, võib NOX-i tase tõusta kuni sisalduseni 700 mg/Nm3. Vahemiku väiksemad väärtused saab saavutada SCRi meetodi kasutamisega.

Sellega seotud seire on PVT 4.

PVT 25. Et vähendada tolmu ja metallide õhkuheiteid katalüütilise krakkimise protsessis, on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetodit või neist mitut koos.

I. Esmased või protsessiga seotud meetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Vastupidava katalüsaatori kasutamine Sellise katalüsaatori valimine, mis peab vastu hõõrdele ja purunemisele, et vähendada tolmuheidet. Üldkohaldatav eeldusel, et katalüsaatoril on piisav aktiivsus ja selektiivsus. ii) Vähese väävlisisaldusega lähteaine kasutamine (nt sobiva lähteaine valimine või lähteaine töötlemine vesinikuga) Lähteaine valikul tootmisüksuses töötlemise jaoks eelistada vähese väävlisisaldusega lähteainet. Vesinikuga töötlemise eesmärk on vähendada väävli, lämmastiku ja metallide sisaldust lähteaines. Vt punkt 1.20.3. Selleks on vaja piisavalt vähese väävlisisaldusega lähteainet, vesinikutootmist ja vesiniksulfiidi (H2S) töötlemisseadmeid ( ►C2 amiinpuhastusseade ◄ ja Clausi seade).

II. Sekundaarsed või nn toruotsameetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Elektrifilter (ESP, elektrostaatiline sadestaja) Vt punkt 1.20.1 Olemasolevate tootmisüksuste korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu. ii) Mitmeastmelised tsüklonid Vt punkt 1.20.1 Üldkasutatav iii) Kolmanda astme filter automaatse puhastusega Vt punkt 1.20.1 Kohaldatavus võib olla piiratud iv) Märgpuhastus Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavus võib olla piiratud kuivadel aladel ja juhul, kui töötlemise kõrvalsaadused (sh nt suure soolasisaldusega heitvesi) ei sobi taaskasutamiseks või nõuetekohaselt kasutusest kõrvaldamiseks. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 5.







Tabel 5 Regeneraatorist katalüütilise krakkimise protsessis õhku eralduva tolmuheite tase PVT korral Näitaja Üksuse liik PVTga saavutatav heitetase (kuu keskmine) (1) mg/Nm3 Tolm Uus üksus 10 — 25 Olemasolev üksus 10 — 50 (2) (1) Välja arvatud tahma puhumine vingugaasikatlasse ja läbi gaasijahuti. (2) Vahemiku väiksemad väärtused on saavutatavad 4 sadestamisväljaga elektrifiltriga.

Sellega seotud seire on PVT 4.

PVT 26. Et vältida ja vähendada SOX-i õhkuheiteid katalüütilise krakkimise protsessis, on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetodit või neist mitut koos

I. Esmased või protsessiga seotud meetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) SOX-i vähendavate katalüsaatorlisandite kasutamine Kasutatakse ainet, mis viib koksis leiduva väävli regeneraatorist reaktorisse tagasi. Vt kirjeldus punktis 1.20.3. Kohaldatavus võib olla piiratud regeneraatori tingimuste kavandamisega. On vaja asjakohast vesiniksulfiidi heite vähendamise võimsust (nt SRU). ii) Vähese väävlisisaldusega tooraine kasutamine (nt tooraine valimisega või tooraine vesiniktöötlemisega) Lähteaine valikul töötlemisprotsessi jaoks eelistada vähese väävlisisaldusega lähteainet. Vesinikuga töötlemise eesmärk on vähendada väävli, lämmastiku ja metallide sisaldust lähteaines. Vt kirjeldus punktis 1.20.3. Selleks on vaja piisavalt vähese väävlisisaldusega lähteainet, vesinikutootmist ja vesiniksulfiidi (H2S) töötlemisseadmeid ( ►C2 amiinpuhastusseade ◄ ja Clausi seade).

II. Sekundaarsed või nn toruotsameetodid, nagu:



Meetodid Kirjeldus Kohaldamine i) Mitteregeneratiivne puhastamine Märgpuhastus või märgpuhastus mereveega. Vt punkt 1.20.3. Kohaldatavus võib olla piiratud kuivadel aladel ja juhul, kui töötlemise kõrvalsaadused (sh nt suure soolasisaldusega heitvesi) ei sobi taaskasutamiseks või nõuetekohaselt kasutusest kõrvaldamiseks. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu. ii) Regeneratiivne puhastus Spetsiifilise SOX-i absorbeeriva reaktiivi (nt absorbeeriv lahus) kasutamine, mis üldiselt võimaldab koguda väävlit kõrvalsaadusena regenereerimistsüklis, kus reaktiivi uuesti kasutatakse. Vt punkt 1.20.3. Kohaldatavus on piiratud juhtudega, mil regenereeritud kõrvalsaadusi saab müüa. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata ►C2 väävliärastusseadme ◄ võimsus ja vaba ruumi olemasolu.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 6.







Tabel 6 Regeneraatorist katalüütilise krakkimise protsessis õhku eralduva SO2 heite tase PVT korral Näitaja Üksuse liik/viis PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 SO2 Uued üksused ≤ 300 Olemasolevad üksused/täielik põlemine < 100 — 800 (1) Olemasolevad üksused/osaline põlemine 100 — 1 200 (1) (1) Kui kasutatakse vähese väävlisisaldusega (nt < 0,5 % massi järgi) lähteainet (või vesiniktöötlust) ja/või puhastust on kõikide põlemisviiside puhul ►C2 PVT-SHT ◄ vahemiku ülemised väärtused ≤ 600 mg/Nm3.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

PVT 27. Selleks, et vältida ja vähendada vingugaasi õhkuheidet katalüütilise krakkimise protsessis (regeneraator), on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetodit või neist mitut koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Põlemisprotsessi kontrollimine Vt punkt 1.20.5 Üldkohaldatav ii) Katalüsaatorid vingugaasi (CO) oksüdeerimise ergastitega Vt punkt 1.20.5 Üldiselt kohaldatav ainult täieliku põlemise korral iii) Vingugaasikatel (CO-katel) Vt punkt 1.20.5 Üldiselt kohaldatav üksnes osalise põlemise korral

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 7.







Tabel 7 Katalüütilise krakkimise protsessis regeneraatorist osalisel põlemisel õhku eralduva vingugaasiheite tase PVT korral Näitaja Põlemisviis PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 Süsinikmonooksiid (vingugaas), väljendatud CO-na Osaline põlemine ≤ 100 (1) (1) Võidakse mitte saavutada, kui vingugaasikatel ei tööta täiskoormusel.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

1.6. Parima võimaliku tehnika alased järeldused katalüütilise reformingu jaoks

PVT 28. Katalüütilise reformingu protsessis tekkiva polüklooritud dibensodioksiinide/-furaanide (PCDD/F) õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte või mitut järgnevalt nimetatud meetodit koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Katalüsaatori ergasti valik Katalüsaatori ergasti kasutamine, et vähendada polüklooritud dibensodioksiinide/-furaanide (PCDD/F) teket regenereerimisel. Vt punkt 1.20.7 Üldkohaldatav ii) Regenereerimise suitsugaasi töötlemine a) Regenereerimisgaasi ringlusahel adsorptsioonikihiga Regenereerimisastme heitgaasi töötlemine klooritud ühendite (nt dioksiinide) eemaldamiseks Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Kohaldamine olemasolevate tootmisüksuste korral võib sõltuda olemasoleva regenereerimisüksuse ehitusest b) Märgpuhastus Vt punkt 1.20.3 Ei ole kohaldatav poolregeneratiivse reformigu seadmete korral. c) Elektrifilter (ESP, elektrostaatiline sadestaja) Vt punkt 1.20.1 Ei ole kohaldatav poolregeneratiivse reformigu seadmete korral.

1.7. PVT koksistamisprotsessi jaoks

PVT 29. Koksistamisprotsessis tekkiva õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte või mitut järgnevalt nimetatud meetodit. Esmased või protsessiga seotud meetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Peenkoksi kogumine ja ringlussevõtt Peenkoksi süstemaatiline kogumine ja taaskasutamine kogu koksistamisprotsessi kestel (puurimine, käitlemine, purustamine, jahutamine jne). Üldkohaldatav ii) Koksi käitlemine ja ladustamine kooskõlas meetoditega PVT 3 Vt PVT 3. Üldkohaldatav iii) Suletud puhumissüsteemi kasutamine Süsteem koksistamisseadmes rõhu alandamiseks Üldkohaldatav iv) Gaasi kogumine (sh ventileerimisel enne seadme avamist atmosfääri) rafineerimistehase küttegaasi (RFG) komponendiks Koksistamisseadmest ventileerimisgaasi juhtimine gaasikompressorisse tõrvikpõletamisse juhtimise asemel. Fleksikoksistamisprotsessis tuleb enne koksistamisseadme gaasi töötlemist teha muundamine (karbonüülsulfiid (COS) tuleb muundada H2S-iks). Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu.

PVT 30. Rohelise koksi kaltsineerimisel tekkiva NOX-i õhkuheite vähendamiseks on PVT selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR).

Kirjeldus

Vt punkt 1.20.2.

Kohaldamine

Selektiivse mittekatalüütilise taandamise kohaldatavus (eelkõige viibeaeg ja temperatuurivahemik) võib olla piiratud kaltsineerimisprotsessi eripära tõttu.

PVT 31. Et vähendada SOX-i õhkuheiteid rohelise koksi kaltsineerimisprotsessis, on PVT kasutada ühte või mitut järgnevalt nimetatud meetodit koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Mitteregeneratiivne puhastamine Märgpuhastus või märgpuhastus mereveega. Vt punkt 1.20.3. Kohaldatavus võib olla piiratud kuivadel aladel ja juhul, kui töötlemise kõrvalsaadused (sh nt suure soolasisaldusega heitvesi) ei sobi taaskasutamiseks või nõuetekohaselt kasutusest kõrvaldamiseks. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu. ii) Regeneratiivne puhastus Spetsiifilise SOX-i absorbeeriva reaktiivi (nt absorbeeriv lahus) kasutamine, mis üldiselt võimaldab koguda väävlit kõrvalsaadusena regenereerimistsüklis, kus reaktiivi uuesti kasutatakse. Vt punkt 1.20.3. Kohaldatavus on piiratud juhtudega, mil regenereeritud kõrvalsaadusi saab müüa. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata olemasoleva ►C2 väävliärastusseadme ◄ võimsus ning ruumi leidmine.

PVT 32. Rohelise koksi kaltsineerimisprotsessis tekkiva tolmu õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada koos mitut järgmist meetodit.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Elektrifilter (ESP, elektrostaatiline sadestaja) Vt punkt 1.20.1 Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu. Kohaldatavust võib piirata grafiidi ja anoodi tootmise koksi kaltsineerimisel koksiosakeste suur takistus. ii) Mitmeastmelised tsüklonid Vt punkt 1.20.1 Üldkohaldatav

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 8.







Tabel 8 Rohelise koksi kaltsineerimise seadmest õhku eralduva tolmuheite tase PVT korral Näitaja PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 Tolm 10 — 50 (1) (2) (1) Vahemiku väiksemad väärtused on saavutatavad 4 sadestamisväljaga elektrifiltriga. (2) Kui elektrifiltrit ei saa kasutada, võidakse saada väärtusi kuni 150 mg/Nm3.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

1.8. PVT soolatustamisprotsessi jaoks

PVT 33. Soolatustamisel kasutatava vee ja vetteheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või neist mitut koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Vee taaskasutuse ja soolatustamisprotsessi optimeerimine Mitu head võtet soolatustamisprotsessi tõhustamiseks, soolatustamisseadme tõhususe suurendamiseks ja vee tarbimise vähendamiseks, nt kasutades väikese kiirusega segajat ja väikest veerõhku. See hõlmab pesuprotsessi (nt segamisel) ja eraldamisprotsessi (nt pH, tihedus, viskoossus, koalestsentsi elektrivälja potentsiaal) tähtsamate näitajate valikut. Üldkohaldatav ii) Mitmeastmeline soolatustaja Mitmeastmelistes soolatustamisseadmetes toimub vee lisamine ja eemaldamine vähemalt kahes astmes, et eraldumine oleks tõhusam ja edasistes protsessides toimuks vähem korrodeerumist. Kohaldatav uute seadmete puhul. iii) Täiendav eraldamisaste Täiendav ja tõhustatud õli ja vee ning tahke osise ja vee eraldamine, et ►C2 reovee ◄ töötlemisseadmesse satuks väiksema õlisisaldusega vesi ning õli suunataks tagasi protsessis kasutamiseks. Nt settimistrummel, optimaalsete eralduspinna andurite kasutamine. Üldkohaldatav

1.9. PVT alased järeldused põletusseadmete kohta

PVT 34. Et vältida ja vähendada NOX -i õhkuheidet põletusseadmest, on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetodit või neist mitut koos.

I. Esmased või protsessiga seotud meetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Kütuse valik või töötlemine a) Gaasi valimine vedelkütuse asemel Gaasis leidub tavaliselt vähem lämmastikku ja põlemisel tekib vähem lämmastikoksiidide heidet. Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavust võib piirata vähese väävlisisaldusega gaaskütuse piiratud saadavus, mis võib olla seotud liikmesriikide energiapoliitikaga. b) Vähese lämmastikusisaldusega rafineerimistehase kütteõli (RFO) kasutamine, nt RFO valimisega või selle vesiniktöötlemisega. Rafineerimise kütteõli valimisel on eelistatud vähese lämmastikusisaldusega vedelkütused nende seast, mida seadmes saab kasutada. Vesinikuga töötlemise eesmärk on vähendada väävli, lämmastiku ja metallide sisaldust kütuses. Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavust piirab vähese lämmastikusisaldusega vedelkütuste saadavus ning vesinikutootmise ja vesiniksulfiidi (H2S) töötlemise võimsus ( ►C2 amiinpuhastusseade ◄ ja Clausi seade). ii) Põlemisprotsessi modifikatsioonid a) Astmeviisiline põletamine: — õhu astmeline annustamine — kütuse astmeline kasutamine Vt punkt 1.20.2 Astmeline kütusekasutus ja vedelkütuse kasutamine võib nõuda teatava ehitusega põleti kasutamist. b) Põlemisprotsessi optimeerimine Vt punkt 1.20.2 Üldkohaldatav c) Suitsugaasi retsirkulatsioon Vt punkt 1.20.2 Kohaldatav teatavate põletite kasutamise korral, nii et suitsugaas suunatakse tagasi. Kohaldatavus võib olla piiratud välise suitsugaasi tagasi suunamise lisamisega sellistes seadmetes, mis töötavad sundtõmbe või imemisega. d) Lahjendaja injekteerimine Vt punkt 1.20.2 Üldkohaldatav gaasiturbiinides, kui on olemas sobivad inertsed lahjendajad. e) Vähese lämmastikoksiidide tekkega põletite (LNB) kasutamine Vt punkt 1.20.2 Üldiselt kohaldatav uutes seadmetes, võttes arvesse kütusega seotud piiranguid (nt raske õli puhul). Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata keerukus, mis on seotud kohapealsete tingimustega, nt ahjude ehitus, ümbritsevad seadmed jmt. Väga erandlikel juhtudel võib olla vaja teha olulisi muudatusi. Kohaldatavus võib olla piiratud ahjudega aeglase koksistamise protsessis, seoses koksi tekke võimalusega ahjudes. Gaasiturbiinide korral piirab kohaldatavust vähene vesinikusisaldus kütuses (üldiselt < 10 %).

II. Sekundaarsed või nn toruotsameetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) Vt punkt 1.20.2 Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Olemasolevate tootmisüksuste korral võib kohaldatavust piirata ruumi vajadus ning optimaalse reaktiivi sissepritsimise nõue. ii) Selektiivne mittekatalüütiline taandamine Vt punkt 1.20.2 Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Olemasolevate tootmisüksuste korral võib kohaldatavust piirata temperatuurivahemik ja reaktiivi sissepritsimisel ahjus viibimise aja nõue. iii) Madalal temperatuuril toimuv oksüdeerimine Vt punkt 1.20.2 Kohaldatavus võib olla piiratud täiendava puhastamisvõimsuse vajadusega ja sellega, et osooni tootmist ja seonduvaid riske on vaja nõuetekohaselt arvesse võtta. Kohaldatavust võib piirata täiendav ►C2 reovee ◄ puhastamise vajadus ja üldmõju keskkonnale (nt nitraatide heide) ning ebapiisav vedela hapniku tarnimine (osooni tootmiseks). Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu. iv) SNOX-i liitmeetod Vt punkt 1.20.4 Kohaldatav üksnes tugeva suitsugaasi ►C2 voo ◄ korral (nt > 800 000 Nm3/h) ja kui on vaja eemaldada mõlemaid — NOX -i ja SOX -i.

PVTga saavutatav heitetase: Vt tabelid 9, 10 ja 11.







Tabel 9 Gaasiturbiinist õhku eralduva NOX-i jaoks PVTga saavutatav heitetase Näitaja Seadme liik PVTga saavutatav heitetase (1) ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 15 % O2 korral NOX, väljendatud NO2 kaudu Gaasiturbiinid (sealhulgas kombineeritud tsükliga gaasiturbiin (CCGT) ja sisseehitatud gaasistusseadmega kombitsükliga turbiin (IGCC) 40 — 120 (olemasolevad) 20 — 50 (uued turbiinid) (2) (1) PVTga saavutatav heitetase vastab gaasiturbiini ja võimaliku lisapõletussüsteemiga utilisaatorkatla ühisele heitele. (2) Suure H2 sisaldusega kütuse puhul (nt üle 10 %) vastab vahemiku ülemisele osale 75 mg/Nm3.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.







Tabel 10 PVTga saavutatav NOX-i õhkuheide gaasküttega põletusseadmest, välja arvatud gaasiturbiinid Näitaja Kütuse liik PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 NOX, väljendatud NO2-na Gaasi põletamine 30 — 150 Olemasolevad seadmed (1) 30 — 100 Uued seadmed (1) Sellise olemasoleva seadme puhul, mis nõuab kõrge temperatuuriga eelkuumendamist (nt > 200 °C) või kui küttegaas sisaldab H2 üle 50 %, on ülemisele osale vastav ►C2 PVT-SHT ◄ 200 mg/Nm3.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.







Tabel 11 PVTga saavutatav NOX-i õhkuheide mitme kütuseliigiga töötavast põletusseadmest, välja arvatud gaasiturbiinid Näitaja Kütuse liik PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 NOX, väljendatud NO2-na Mitme kütusega töötav põletusüksus 30 — 300 Olemasolevad üksused (1) (2) (1) Võimsusega < 100 MW olemasoleval üksusel, mis kasutab kütteõli lämmastikusisaldusega üle 0,5 % (massi järgi) või vedelkütust > 50 % või mis vajab õhu eelkuumutamist, võib tase olla kuni 450 mg/Nm3. (2) Vahemiku väiksemad väärtused saavutatakse SCRi meetodi kasutamisega.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

PVT 35. PVT, et vältida ja vähendada tolmu ja metallide õhkuheiteid põletusseadmetest, on kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetodit või neist mitut koos.

I. Esmased või protsessiga seotud meetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i. Kütuse valik või töötlemine a) Gaasi valimine vedelkütuse asemel Gaasi asemel vedeliku põletamine tekitab vähem tolmuheidet. Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavust võib piirata vähese väävlisisaldusega kütuste, nagu nt maagaasi vähene kättesaadavus, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika. b) Vähese väävlisisaldusega rafineerimistehase kütteõli (RFO) kasutamine, nt RFO valimisega või selle vesiniktöötlemisega. Rafineerimise kütteõli valikul eelistatakse nende kütuste seast, mida on võimalik seadmes põletada, vähese väävlisisaldusega vedelkütuseid. Vesinikuga töötlemise eesmärk on vähendada väävli, lämmastiku ja metallide sisaldust kütuses. Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavust võib piirata vähese väävlisisaldusega vedelkütuse kättesaadavus, vesinikutootmine ja vesiniksulfiidi (H2S) töötlemise võimsus ( ►C2 amiinpuhastusseade ◄ ja Clausi seade). ii. Põlemisprotsessi modifikatsioonid a) Põlemisprotsessi optimeerimine Vt punkt 1.20.2 Üldiselt kohaldatav igat liiki põlemise korral. b) Vedelkütuse pihustamine Kasutada suurt survet, et vedelkütuse piisad oleksid väiksemad. Uutes optimaalsetes põletite lahendustes on üldiselt kasutatud auru pihustamist. Üldiselt kohaldatav vedelkütuste põletamise korral.

II. Sekundaarsed või nn toruotsameetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Elektrifilter (ESP, elektrostaatiline sadestaja) Vt punkt 1.20.1 Olemasolevate tootmisüksuste korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi olemasolu. ii) Kolmanda astme filter automaatse puhastusega Vt punkt 1.20.1 Üldkohaldatav iii) Märgpuhastus Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavus võib olla piiratud kuivadel aladel ja juhul, kui töötlemise kõrvalsaadused (sh nt suure soolasisaldusega heitvesi) ei sobi taaskasutamiseks või nõuetekohaselt kasutusest kõrvaldamiseks. Olemasolevate tootmisüksuste korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi leidmine. iv) Tsentrifugaalpesurid Vt punkt 1.20.1 Üldkohaldatav

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 12.







Tabel 12 PVTga saavutatav õhku eralduva tolmuheite tase mitme kütuse põletusseadme (v.a gaasiturbiinid) kasutamisel Näitaja Kütuse liik PVTga saavutatav heitetase ►C2 PVT-SHT ◄ ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 Tolm Mitme kütuse põletusseade 5 — 50 Olemasoleva üksuse korral (1) (2) 5 — 25 Uue seadme korral < 50 MW (1) Vahemiku väiksemad väärtused on saavutatavad seadmetes nn toruotsameetodi kasutamisega. (2) Vahemiku ülempiir vastab seadmetele, milles kasutatavast kütusest on suur osa õli ja milles on kohaldatavad vaid esmased meetodid.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

PVT 36. Selleks, et vältida ja vähendada SOX-i õhkuheiteid põletusseadmest, on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetodit või neist mitut koos.

I. Esmased või protsessiga seotud meetodid, mis põhinevad kütuse valikul ja töötlemisel, nagu nt:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Gaasi valimine vedelkütuse asemel Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavust võib piirata vähese väävlisisaldusega kütuste, nagu maagaasi vähene kättesaadavus, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika. ii) Rafineerimistehaste küttegaasi (RFG) töötlemine H2S-i jääksisaldus RFGs sõltub töötlemisprotsessi näitajatest, nt amiinipesu survest. Vt punkt 1.20.3 Madala kütteväärtusega gaasi puhul, mis sisaldab karbonüülsulfiidi (COS) ja mis pärineb nt koksistamisseadmest, võib enne H2S-i eemaldamist olla vaja kasutada konverterit. iii) Vähese väävlisisaldusega rafineerimistehase kütteõli (RFO) kasutamine, nt RFO valikuga või selle vesiniktöötlemisega. Rafineerimistehase kütteõli valikul eelistatakse nende kütuste seast, mida on võimalik seadmes põletada, vähese väävlisisaldusega vedelkütuseid. Vesinikuga töötlemise eesmärk on vähendada väävli, lämmastiku ja metallide sisaldust kütuses. Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavust piirab vähese väävlisisaldusega vedelkütuse kättesaadavus, vesiniku tootmine ja vesiniksulfiidi (H2S) töötlemisseadmete ( ►C2 amiinpuhastusseade ◄ ja Clausi seade) võimsus.

II. Sekundaarsed või nn toruotsameetodid, nagu:



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Mitteregeneratiivne puhastamine Märgpuhastus või märgpuhastus mereveega. Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavus võib olla piiratud kuivadel aladel ja juhul, kui töötlemise kõrvalsaadused (sh nt suure soolasisaldusega heitvesi) ei sobi taaskasutamiseks või nõuetekohaselt kasutusest kõrvaldamiseks. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi leidumine. ii) Regeneratiivne puhastus Spetsiifilise SOX-i absorbeeriva reaktiivi (nt absorbeeriv lahus) kasutamine, mis üldiselt võimaldab koguda väävlit kõrvalsaadusena regenereerimistsüklis, kus reaktiivi uuesti kasutatakse. Vt punkt 1.20.3 Kohaldatavus on piiratud juhtudega, mil regenereeritud kõrvalsaadusi saab müüa. Seadmete uuendamist võib piirata olemasoleva ►C2 väävliärastusseadme ◄ võimsus. Olemasolevate tootmisüksuste korral võib kohaldatavust piirata vaba ruumi leidmine. iii) SNOX-i liitmeetod Vt punkt 1.20.4 Kohaldatav üksnes tugeva suitsugaasi ►C2 voo ◄ korral (nt > 800 000 Nm3/h) ja kui on vaja eemaldada mõlemaid — NOX-i ja SOX-i.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 13 ja tabel 14.







Tabel 13 PVTga saavutatav SO2 õhkuheide põletusseadmest, milles põletatakse rafineerimistehase küttegaasi (RFG), v.a gaasiturbiinid Näitaja PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 SO2 5 — 35 (1) (1) Teatava konfiguratsiooniga RFG töötluse korral, mille puhul puhastusseadme töösurve on väike ning sellise rafineerimistehase küttegaasi puhul, mille korral on H/C moolsuhe üle 5, võivad heitetaseme vahemiku ülemised väärtused ulatuda 45 mg/Nm3-ni.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.







Tabel 14 PVTga saavutatav SO2 õhkuheide mitme kütuseliigiga töötavast põletusseadmest, välja arvatud gaasiturbiinid ja statsionaarsed gaasimootorid See PVTga seonduv heitetase vastab kaalutud keskmisele heitele rafineerimistehases olemasolevast mitmel kütusel töötavast põletusseadmest, välja arvatud gaasiturbiinid ja statsionaarsed gaasimootorid. Näitaja PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 SO2 35 — 600

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

PVT 37. Vingugaasi (CO) õhkuheite vähendamiseks põletusseadmest on PVT põlemisprotsessi juhtimine.

Kirjeldus

Vt punkt 1.20.5.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 15.







Tabel 15 Põletusseadmest õhku eralduva vingugaasiheite PVTga saavutatavad heitetasemed Näitaja PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) mg/Nm3 Vingugaas, väljendatud CO-na ≤ 100

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

1.10. Parima võimaliku tehnika alased järeldused eeterdamisprotsessi jaoks

PVT 38. Et vähendada õhkuheiteid eeterdamisprotsessist, on parim võimalik tehnika tagada protsessi heitgaaside juhtimine rafineerimise küttegaasi süsteemi.

PVT 39. Biotöötluse häirete vältimiseks on PVT kasutada hoiustamismahutit ja asjakohast tootmiskava, et kontrollida ►C2 reovette ◄ sattunud toksilistest komponentidest lahustunud ainete (nt metanool, sipelghape, eetrid) sisaldust ►C2 reovees ◄ enne lõpptöötlust.

1.11. Parima võimaliku tehnika alased järeldused isomeerimisprotsessi jaoks

PVT 40. PVT klooritud ühenditest eralduva õhkuheite vähendamiseks on optimeerida kloororgaaniliste ühendite kasutamist, et säilitada katalüsaatori aktiivsust, kui sellist protsessi kasutatakse, või kasutada miteklooritud katalüsaatoreid.

1.12. Parima võimaliku tehnika alased järeldused maagaasi rafineerimise kohta

PVT 41. Et vähendada vääveldioksiidi õhkuheidet maagaasitehasest, on PVT kasutada PVT 54.

PVT 42. PVT maagaasitehasest eralduva lämmastikoksiidide (NOX) õhkuheite vähendamiseks on kasutada PVT 34.

PVT 43. PVT selleks, et vältida elavhõbeda heidet, kui seda leidub töötlemata maagaasis, on eemaldada elavhõbe ja koguda elavhõbedat sisaldav püdelik jäätme kõrvaldamiseks.

1.13. Parima võimaliku tehnika alased järeldused destilleerimisprotsessi jaoks

PVT 44. Selleks, et vältida või vähendada ►C2 reovee ◄ voogu destilleerimisprotsessis, on PVT kasutada vedelikrõngasvaakumpumpasid või pindkondensatsiooni.

Kohaldamine

Võib olla mittekohaldatav teatavatel moderniseerimisjuhtudel. Uutes seadmetes võib suure hõrenduse (10 mm Hg) tekitamiseks vaja minna vaakumpumpasid või vaakumpumpasid koos auruejektoritega. Samuti peaks olema kättesaadav tagavarapump juhuks, kui vaakumpump rikki läheb.

PVT 45. Et ►C2 vältida ◄ või vähendada destilleerimisprotsessist tingitud veereostust, on PVT happelise vee juhtimine läbipuhumisseadmesse.

PVT 46. Et vältida või vähendada destilleerimisseadme õhkuheidet, on PVT tagada protsessi heitgaaside, eelkõige mittekondenseeruvate heitgaaside asjakohane töötlemine, eemaldades enne edasist kasutamist happelise gaasi.

Kohaldamine

Üldiselt kohaldatav toornafta- ja vaakumdestillatsiooni seadmete puhul. Võib osutuda mittekohaldatavaks eraldiseisvates määrdeõli- ja bituumenitehastes, milles tekib väävliühendite heidet vähem kui 1 tonn päevas. Teatavates rafineerimistehaste konfiguratsioonides võib kohaldatavus olla piiratud ulatusliku torustiku, kompressorite ja täiendavate amiini töötlemise seadmete vajaduse tõttu.

1.14. Parima võimaliku tehnika alased järeldused toodete töötlemise protsessi kohta

PVT 47. PVT toodete töötlemise protsessi õhkuheite vähendamiseks on tagada protsesside heitgaaside asjakohane eemaldamine, eriti ►C2 desodoreerimisseadmetest ◄ eralduvate tugevalõhnaliste gaaside eemaldamine, nende hävitamise teel, nt põletamisega.

Kohaldamine

Üldiselt kohaldatav toodete töötlemise protsessides, kui gaasivoogu saab ohutult juhtida hävitamisseadmesse. Ohutusega seotud põhjustel võib olla mittekohaldatav ►C2 desodoreerimisseadmetes ◄ .

PVT 48. Et vähendada jäätmete ja ►C2 reovee ◄ teket leelist kasutavas toodete töötlemise protsessis, on PVT leeliselise lahuse astmeline kasutamine ja üldine süsteem kasutatud leelise käitlemiseks, sh kogumine pärast asjakohast kasutamist, nt läbipuhumise teel.

1.15. Parima võimaliku tehnika alased järeldused ladustamise ja käitlemise protsesside kohta

PVT 49. Et vähendada lenduvate orgaaniliste ühendite õhkuheidet lenduvate vedelate süsivesinikuühendite mahutitest, on PVT kasutada eriti tõhusa tihendiga ujuvkaanega mahuteid või püsivalt kinnitatud kaanega mahuteid, mis on ühendatud aurude kogumise süsteemi.

Kirjeldus

Eriti tõhusad tihendid on eriotstarbelised seadised, millega piiratakse auru eraldumist, nagu nt parendatud primaartihendid, täiendavad mitmekordsed tihendid (sekundaar- või tertsiaartihendid) — vastavalt sellele, kui palju eraldub heidet.

Kohaldamine

Suure tõhususega tihendite paigaldamine võib olla piiratud juhul, kui olemasolevatesse mahutitesse paigaldada tertsiaarseid tihendeid.

PVT 50. Et vähendada lenduvate orgaaniliste ühendite õhkuheidet lenduvate vedelate süsivesinikuühendite mahutitest on PVT kasutada ühte järgnevalt nimetatud meetoditest või neist mitut koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) ►C2 Toornafta ◄ mahuti käsitsi puhastamine Mahuti puhastavad töölised, kes lähevad mahutisse ja eemaldavad sealt käsitsi püdeliku. Üldkohaldatav ii) Suletud ringsüsteemi kasutamine Sisemiseks kontrollimiseks tehakse mahuteid korrapäraselt tühjaks, puhastatakse ja eemaldatakse gaas. Sel puhul lahustatakse mahuti põhi puhtaks. Ringsüsteemid, mida saab kasutada koos mobiilsete nn toruotsas vähendamise meetoditega, et ►C2 vältida ◄ või vähendada lenduvate orgaaniliste ühendite heidet. Kohaldatavus võib olla piiratud näiteks jääkide liigiga, mahuti ülaosa ehitusega ja mahuti materjaliga.

PVT 51. Et ►C2 vältida ◄ ja vähendada lenduvate vedelate süsivesinikuühendite mahutist pinnasesse ja põhjavette eralduvat heidet, on PVT kasutada ühte järgenvalt nimetatud meetodit või neist mitut koos.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Hoolduskava, mis sisaldab korrosiooni seiret, ennetamist ja kontrollimist Juhtimissüsteem, sh pihkumise avastamine ja tegevuse kontrollimine, et ►C2 vältida ◄ mahuti ületäitumist; mahuti inventari kontrollimine ja mahuti korrapärased riskipõhised ülevaatused, et kindlaks teha, kas mahuti on korras, ning hooldamine mahuti tihendamiseks. See hõlmab ka süsteemi toimimist saasteaine mahasattumise korral, et ►C2 vältida ◄ saasteaine sattumist põhjavette. Tugevdada eelkõige hooldustööde ajal. Üldkohaldatav ii) Kahekordse põhjaga mahutid Teine vedelikukindel põhi, mis kaitseb siis, kui esimene põhi ei ole pihkumiskindel. Üldiselt kohaldatav uute mahutite korral ja pärast olemasolevate mahutite läbivaatust (1). iii) Vedelikukindlad voodrid. Pidev pihkumiskindel kaitsevall kogu mahuti põhja ulatuses. Üldiselt kohaldatav uute mahutite korral ja olemasolevate mahutite korral pärast nende läbivaatust (1). iv) Mahutite hoidla piisav kaitsevall Mahutite hoidla kaitsevall peab kaitsma (seda nii keskkonnahoiu kui ka ohutuse eesmärgil) suure saastemahu eest, kui mahuti kest praguneb või kui mahuti täidetakse üle. Mõõtmed ja ehituseeskirjad on sätestatud kohalike eeskirjadega. Üldkohaldatav (1) Meetodid ii ja iii ei tarvitse olla üldkohaldatavad, kui mahutid on ette nähtud selliste toodete hoidmiseks, mille vedelal kujul käitlemiseks tuleb mahuteid kuumutada (nt bituumen) ja on tõenäoline, et tahkestumise tõttu pihkumist ei toimu.

PVT 52. Et vältida või vähendada sisse- ja väljalaadimisel lenduvate vedelate süsivesinikuühendite heidet, on PVT kasutada eraldi või koos järgnevalt nimetatud meetodeid, et saavutada kogumine vähemalt 95 % ulatuses.



Meetod Kirjeldus Kohaldatavus (1) Auru kogumine: i. kondenseerimise teel ii. absorbeerimise teel iii. adsorbeerimise teel iv. membraaniga eraldamise teel v. hübriidsüsteemiga Vt punkt 1.20.6 Üldiselt kohaldatav sisse- ja väljalaadimise korral, kui aastamaht on > 5 000 m3/aasta. Ei ole kohaldatav merealuste laadimisel ja lossimisel, kui aastamaht on < 1 miljoni m3/aasta (1) Aurude hävitamise seadmega (nt põletamise teel) võib asendada aurude kogumise seadme, kui auru kogumine on ohtlik või tehniliselt võimatu tagasijuhitava auru mahu tõttu.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 16.







Tabel 16. Lenduvate vedelate orgaaniliste ühendite (v.a metaani) ja benseeni sisse- ja väljalaadimisel eralduva heite PVTga saavutatav heitetase Näitaja PVTga saavutatav heitetase ( ►C2 tunni keskmine ◄ ) (1) NMVOC 0,15 — 10 g/Nm3 (2) (3) Benseen (3) < 1 mg/Nm3 (1) Väärtused tunni kohta pideva töö korral, väljendatud ja mõõdetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/63/EÜ (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 24) järgi. (2) Väikseimad väärtused saavutatakse kaheastmelise hübriidsüsteemi korral. Suurimad väärtused saavutatakse üheastmelise adsorptsiooniga või membraansüsteemiga. (3) Benseeni seire võib osutuda mittevajalikuks, kui NMVOCi heide vastab vahemiku väikseimatele väärtustele.

1.16. Parima võimaliku tehnika alased järeldused kergkrakkimise ja muude termiliste protsesside kohta

PVT 53. Kergkrakkimisel ja muudes termilistes protsessides tekkiva vetteheite vähendamiseks on PVT tagada ►C2 reovee ◄ asjakohane töötlemine, kasutades meetodeid PVT 11.

1.17. Parima võimaliku tehnika alased järeldused heitgaasides leiduva väävli töötlemiseks

PVT 54. Vesiniksulfiide (H2S) sisaldavatest heitgaasidest õhku eralduva väävliheite vähendamiseks on PVT kasutada kõiki järgnevalt nimetatud meetodeid.



Meetod Kirjeldus Kohaldatavus (1) i) Happelise gaasi eraldamine nt amiintöötlemise abil Vt punkt 1.20.3 Üldkohaldatav ii) ►C2 Väävliärastusseade ◄ (SRU), nt Clausi protsessiga Vt punkt 1.20.3 Üldkohaldatav iii) Jääkgaasi töötlemisüksus (TGTU) Vt punkt 1.20.3 Olemasoleva SRU moderniseerimisel võib kohaldatavust piirata SRU üksuste suurus ja konfiguratsioon ning kasutusel olev väävli kogumise protsess. (1) Võib olla mittekohaldatav eraldiseisvates määrdeõli- ja bituumenitehastes, milles tekib väävliühendite heidet vähem kui 1 tonn päevas.

PVT-kohane keskkonnatoime tase (PVT-KT): vt tabel 17.







Tabel 17 PVT-kohane keskkonnatoime tase heitgaasidest väävli (H2S) kogumise süsteemi kohta PVT-kohane keskkonnatoime tase ( ►C2 kuu keskmine ◄ ) Happelise gaasi eemaldamine Vesiniksulfiidhappe (H2S) eraldamine töödeldud RFGst, et saavutada meetodile PVT 36 vastav gaasipõletuse ►C2 PVT-SHT ◄ Väävli kogumise tõhusus (1) Uus üksus 99,5 — > 99,9 % Olemasolev üksus: ≥ 98,5 % (1) Väävli kogumise tõhusus arvutatakse kogu töötlemisahela kohta (sh SRU ja TGTU), kui see osa lähteaines leiduvast väävlist, mis eraldatakse kogumisšahtidesse suunatud voost.

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 4.

1.18. Parima võimaliku tehnika alased järeldused tõrvikpõletamise kohta

PVT 55. PVT tõrvikpõletamisel õhkuheite ►C2 vältimiseks ◄ on kasutada tõrvikpõletamist ainult ohutuse tagamiseks või ebatavaliste töötingimuste korral (nt käivitamine, seiskamine).

PVT 56. Tõrvikpõletamisel (kui tõrvikpõletamine on vältimatu) tekkiva õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada järgnevalt nimetatud meetodeid.



Meetod Kirjeldus Kohaldamine i) Asjakohane tehase projekteerimine Vt punkt 1.20.7 Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. Tõrvikpõletamise gaasi kogumise seadme võib paigaldada olemasolevasse tootmisüksusesse, kui seda moderniseeritakse. ii) Tehase käitamine Vt punkt 1.20.7 Üldkohaldatav iii) Asjakohane tõrvikpõletamise seadmete projekteerimine Vt punkt 1.20.7 Üldiselt kasutatav uute tootmisüksuste puhul. iv) ►C2 Seire ◄ ja aruandlus Vt punkt 1.20.7 Üldkohaldatav

1.19. Heite ühendatud kogumise haldamise parima võimaliku tehnika alased järeldused

PVT 57. PVT põletusseadmest eralduva ja keevkihis toimuvas katalüütilises krakkimises (FCC) tekkiva NOX-i õhkuheite üldiseks vähendamiseks seisneb ühendatud ►C2 heitekäitlemismeetodi ◄ kasutamises alternatiivina PVT 24 ja PVT 34 kohaldamise asemel.

Kirjeldus

Selle meetodi puhul hallatakse koos rafineerimistehase mitmest või kõikidest põletusseadmetest ja keevkihis toimuva katalüütilise krakkimise seadmetest eralduvat NOX-i heidet, et heite vähendamiseks parimal viisil ühendatult kasutada PVTd asjaomastes üksustes ning teha tõhususe järelevalvet selliselt, et nii saavutatav heide oleks võrdne või väiksem kui üksuse kaupa kohaldades ►C2 PVT-SHT-sid ◄ , millele on osutatud PVT 24-s ja PVT 34-s.

See meetod on eriti sobiv õli rafineerimistehases kasutamiseks:

— kui tehase ehitus on kompleksne ning selle mitmekesised põletus- ja töötlemisseadmed on omavahel lähteainete ja energiavarustuse poolest seotud;

— kui protsesse on vaja sageli seadistada vastavalt kasutatava ►C2 toornafta ◄ kvaliteedile;

— kui tehniliselt on vaja osa mingi protsessi jääkidest kasutada protsessides kütusena, mis nõuaks kütusesegu sagedast kohandamist vastavalt protsessi nõuetele.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 18.

Lisaks sellele kohaldatakse PVT 24-s ja PVT 34-s sätestatud ►C2 PVT-SHT-sid ◄ iga terviklikku ►C2 heitekäitlemissüsteemi ◄ kuuluva uue põletusseadme või FCC-seadme puhul.

Tabel 18

PVT 57 kasutamise korral tekkiva NOX-i õhkuheite PVTga saavutatav heitetase

PVT 57 meetoditega hõlmatud üksuste NOx-i ►C2 PVT-SHT ◄ ►C2 kuu keskmine ◄ väärtus [mg/Nm3] ei ületa selliste NOx-i sisalduste kaalutud kuukeskmist väärtust [mg/Nm3], mille võiks saavutada, kui tegelikkuses kasutataks igas sellises üksuses meetodeid, mille puhul asjaomastes üksustes oleksid täidetud järgmised nõuded:

a) katalüütilise krakkimise töötlemisseadmes (regeneraator): ►C2 PVT-SHT ◄ , nagu sätestatud tabelis 4 (PVT 24);

b) põletusseadmetes, kus põletatakse rafineerimistehase kütust eraldi või samaaegselt koos teiste kütustega: ►C2 PVT-SHT ◄ , nagu sätestatud tabelites 9, 10 ja 11 (PVT 34).

►C2 PVT-SHT ◄ avaldatakse järgmise valemina:

Märkused

1. Kohaldatavad võrdlustingimused hapniku puhul on esitatud tabelis 1.

2. Üksikute tootmisüksuste heitetasemeid kaalutakse antud üksuse suitsugaasi vooluhulga alusel, väljendatud kuukeskmisena (Nm3/h), mis on ►C2 esindav antud üksuse tavaliste töötingimuste ◄ korral rafineerimiskäitises (kui kohaldatakse võrdlustingimusi märkusest 1).

3. Kui kütuse osas toimub olulisi ja struktuurseid muutusi, mis mõjutavad üksuse ►C2 PVT-SHT-sid ◄ väärtusi või muid olulisi ja struktuurilisi muudatusi, mis mõjutavad vaadeldava üksuse olemust ja toimimist, või kui üksused vahetatakse välja või neid laiendatakse või täiendatakse või lisatakse põletusseadmeid või FCC-seadmeid, tuleb tabelis 18 sätestatud ►C2 PVT-SHT-sid ◄ vastavalt kohandada.

Seire seoses PVT 57-ga

PVT NOx-i heite seireks ühendatud ►C2 heitekäitlemismeetodi ◄ puhul on sama, mis PVT 4, kuid mida täiendatakse järgmiselt:

— seirekavaga koos jälgitavate protsesside kirjeldusega, iga protsessi puhul jälgitavate heiteallikate ja heitevoogude loeteluga (tooted, heitgaasid), koos meetodi kirjeldusega (arvutused, mõõtmised) ning seejuures kasutatavate eelduste ja vastavate usaldustasemetega;

— vaadeldavate üksuste suitsugaasi vooluhulga pideva seirega kas otsese mõõtmise või samaväärse meetodi järgi;

— andmehaldussüsteemiga, millega kogutakse, töödeldakse ja edastatakse aruandluseks kõik andmed, mida on vaja, et määrata heide ühendatud ►C2 heitekäitlemismeetodiga ◄ hõlmatud heiteallikatest.

PVT 58. PVT põletusseadmest, FCC-seadmetest ning heitgaaside ►C2 väävliärastuseadmetest ◄ eralduva ja keevkihis toimuvas katalüütilises krakkimises (FCC) tekkiva SO2 õhkuheite üldiseks vähendamiseks seisneb ühendatud ►C2 heitekäitlemismeetodi ◄ kasutamises alternatiivina PVT 26, PVT 36 ja PVT 54 kohaldamise asemel.

Kirjeldus

Meetodi puhul hallatakse ühendatult mitmest või kõigist rafineerimistehase põletus- ja FCC-seadmetest ning heitgaaside ►C2 väävliärastusseadmetest ◄ eralduvaid SO2 heiteid, rakendades asjaomastes seadmetes kõige sobivamal viisil koos parimaid võimalikke tehnilisi lahendusi ja tehes nende tõhususe ►C2 seiret ◄ , et selle tulemusena eralduv heide oleks võrdne või väiksem heitest, mis tekiks siis, kui iga seadme puhul eraldi kohaldataks punktides PVT 26 ja PVT 36 nimetatud meetmeid ja punktis PVT 54 nimetatud PVT heitetasemeid PVT-KT.

See meetod on eriti sobiv õli rafineerimisel kasutamiseks:

— kui tehase ehitus on kompleksne ning selle mitmekesised põletus- ja töötlemisseadmed on omavahel lähteainete ja energiavarustuse poolest seotud;

— kui protsesse on vaja sageli seadistada vastavalt kasutatava ►C2 toornafta ◄ kvaliteedile;

— kui tehniliselt on vaja osa mingi protsessi jääkidest kasutada protsessides kütusena, mis nõuaks kütusesegu sagedast kohandamist vastavalt protsessi nõuetele.

PVTga seotud heitetase: vt tabel 19.

Lisaks sellele on ühendatud ►C2 heitekäitlemissüsteemi ◄ kuuluva iga uue põletusseadme, iga uue FCC ja iga uue ►C2 väävliärastusseadme ◄ puhul kohaldatavad punktides PVT 26 ja PVT 36 nimetatud meetmed ja punktis PVT 54 nimetatud PVT heitetasemed PVT-KT.

Tabel 19

PVT 58 kasutamise korral tekkiva SO2 õhkuheite PVTga saavutatav heitetase

Meetodiga PVT 58 hõlmatud SO2 heitetaseme ►C2 PVT-SHT ◄ ►C2 kuu keskmine ◄ väärtus [mg/Nm3] ei ületa selliste SO2 sisalduste kaalutud kuukeskmist väärtust [mg/Nm3], mille võiks saavutada, kui tegelikkuses kasutataks igas sellises üksuses meetodeid, mille puhul asjaomastes üksustes oleksid täidetud järgmised nõuded:

a) katalüütilise krakkimise seadmetes (regeneraator): ►C2 PVT-SHT ◄ , nagu sätestatud tabelis 6 (PVT 26);

b) põletusseadmetes, kus põletatakse rafineerimistehase kütust eraldi või samaaegselt koos teiste kütustega: ►C2 PVT-SHT ◄ , nagu sätestatud tabelites 13 ja 14 (PVT 36) ja

c) heitgaasi ►C2 väävliärastusseadmetes ◄ : ►C2 PVT-SHT ◄ vahemik, nagu on esitatud tabelis 17 (PVT 54).

Selline ►C2 PVT-SHT ◄ arvutatakse järgmise valemiga:

Märkused

1. Kohaldatavad võrdlustingimused hapniku puhul on esitatud tabelis 1.

2. Üksikute seadmete heitetasemeid kaalutakse asjaomase seadme suitsugaasi vooluhulga põhjal, väljendatud kuukeskmise väärtusena [Nm3/h], mis on asjaomase seadme ►C2 esindav väärtus tavaliste töötingimuste ◄ puhul (kohaldatakse märkuses 1 esitatud võrdlustingimusi).

3. Kui tehakse olulisi ja struktuurilisi muudatusi kütuse osas, nii et need mõjutavad seadme ►C2 PVT-SHT-sid ◄ , või tehakse olulisi ja struktuurilisi muudatusi asjaomastes seadmetes või nende töös või vahetatakse või laiendatakse seadmeid või lisatakse põletusseadme, FCC-seadme või heitgaasi ►C2 väävliärastusseadmeid ◄ , tuleb vastavalt muuta ►C2 PVT-SHT-sid ◄ , mis on esitatud tabelis 19.

PVT 58-ga seotud seire

PVT SO2 heite seire tervikliku ►C2 heitekäitlemismeetodi ◄ puhul on sama, mis PVT 4, mida täiendatakse järgmisel viisil:

— ►C2 seirekava ◄ koos jälgitavate protsesside kirjeldusega, iga protsessi puhul jälgitavate heiteallikate ja heitevoogude loeteluga (tooted, heitgaasid), koos meetodi kirjeldusega (arvutused, mõõtmised) ning seejuures kasutatavate eelduste ja vastavate usaldustasemetega;

— pidev vaadeldavate üksuste suitsugaasi vooluhulga ►C2 seire ◄ kas otsese mõõtmise või samaväärse meetodi järgi;

— andmehaldussüsteemiga, millega kogutakse, töödeldakse ja edastatakse aruandluseks kõik andmed, mida on vaja, et määrata heide ühendatud ►C2 käitlemismeetodiga ◄ hõlmatud heiteallikatest.

SÕNASTIK

1.20. Õhkuheite ►C2 vältimise ◄ ja vähendamise meetodite kirjeldus

1.20.1. Tolm







Meetod Kirjeldus Elektrifilter (ESP, elektrostaatiline sadestaja) Elektrifiltri tööpõhimõte on osakeste laadimine ja eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada väga erinevates tingimustes. Filtreerimise tõhusus sõltub sadestamisväljade arvust, filtris viibimise ajast (filtri suurusest), katalüsaatori omadustest ja eespool paiknevatest osakeste eraldamise seadmetest. FCC-seadmetes kasutatakse tavaliselt 3 ja 4 sadestamisväljaga elektrifiltreid. Elektrifiltreid võib kasutada kuivas režiimis või ammoniaagi pihustamisega, et parandada osakeste kogumist. Rohelise koksi kaltsineerimisseadme elektrifiltri tõhusust võib vähendada see, et koksiosakestele ei teki kergesti elektrilaengut. Mitmeastmelised tsüklonid Tsüklon või tsükloniga süsteem, mis on paigaldatud kahe tsükloniga astme järele. Selle üldnimetus on kolmanda astme tsüklon ja see koosneb ühest kestast, milles on mitu tavalist tsüklonit või täiustatud keeristehnoloogiaga tsüklonit. FCC-seadmete puhul sõltub töö tõhusus peamiselt peenestatud katalüsaatori osakeste sisaldusest ja suurusjaotusest heites pärast regeneraatori sisemisi tsükloneid Tsentrifugaalpesurid Tsentrifugaalpesurites on ühendatud tsükloni tööpõhimõte ja tõhus kokkupuude veega (nt Venturi torudega pesur). Kolmanda astme filter automaatse puhastusega Keraamilised või paagutatud metallist automaatse puhastusega filtrid, milles saaste koguneb kihina pinnale ja siis eraldatakse järsu tagasivooluga. Selliselt eraldatud tahked saasteosakesed eemaldatakse filtrisüsteemist.

1.20.2. Lämmastikoksiidid (NOX)







Meetod Kirjeldus Põlemisprotsessi modifikatsioonid Astmeviisiline põletamine — Astmelisel õhukasutusel põletamisel kasutatakse esimeses astmes hapnikuvajega segu ning ülejäänud õhk või hapnik lisatakse ahju hiljem, et põlemine lõpule viia. — Astmelisel kütusekasutusel tekitatakse kolde kõriosas väikese impulsiga primaarleek; seejärel kaetakse primaarleegi alumine osa sekundaarleegiga, vähendades nii leegisüdamiku temperatuuri. Suitsugaasi ringlus Ahju heitgaas juhitakse tagasi leeki, et vähendada hapnikusisaldust ning sellega ka leegi temperatuuri. Spetsiaalpõletite kasutamise korral toimub põlemisgaaside sisemine ringlus, millega jahutatakse leegi alumist osa ning vähendatakse hapnikusisaldust leegi kõige kuumemas osas. Vähese lämmastikoksiidide tekkega põletite (LNB) kasutamine Meetod (ka ülivähese lämmastikoksiidide tekkega põletite korral) põhineb leegi tipptemperatuuri alandamisel, põlemise aeglustatud lõpetamisel ning soojusülekande suurendamisel (suurem soojuskiirgus). Seda võidakse kasutada koos ahju kolde ehituse muutmisega. Ülivähese lämmastikoksiidide tekkega põletite (ULNB) korral kasutatakse nii astmeviisilist põletamist (õhk/kütus) kui ka suitsugaasi ringlust. Kuivad vähese lämmastikoksiidide tekkega põletid (DLNB) on kasutusel gaasiturbiinides. Põlemisprotsessi optimeerimine Meetod seisneb põlemisprotsessi oluliste näitajate (nt O2 ja CO sisaldus, kütuse/õhu suhe, põlemata koostisosad) pidevas jälgimises, et selle alusel seadistamisega saavutada parimaid põlemistingimusi. Lahjendaja pihustamine Kui lisada põletusseadmesse inertseid lahjendajaid, nagu nt suitsugaas, aur, vesi, lämmastik, alaneb leegi temperatuur ja väheneb suitsugaasi NOX-i sisaldus. Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) Meetodi aluseks on NOX-i taandamine lämmastikuks ammoniaagiga (enamasti vesilahuse kujul) reageerimise teel katalüsaatorkihis optimaalses temperatuurivahemikus 300–450 °C. Kasutada võidakse ühte või kahte katalüsaatorkihti. NOX-i ulatuslikum taandamine saavutatakse suurema katalüsaatorikoguse (kahe kihi) kasutamise korral. Selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR) Meetodi aluseks on NOX-i taandamine lämmastikuks kõrgel temperatuuril ammoniaagiga või uureaga reageerimise teel. Optimaalse reaktsiooni toimumiseks peab töötemperatuur olema 900 ja 1 050 °C vahel. Madalatemperatuuriline NOX-i oksüdatsioon Madalatemperatuurilisel oksüdatsioonil pihustatakse osooni suitsugaasi ►C2 voosse ◄ optimaalsel temperatuuril alla 150 °C, et lahustumatud ühendid NO ja NO2 muutuksid hästi lahustuvaks ühendiks N2O5. N2O5 eemaldatakse märgpuhastis, kus tekib lahjendatud lämmastikhapet sisaldav heitvesi, mida saab suunata protsessi taaskasutamiseks või neutraliseerida, et heitvesi keskkonda lasta, millisel juhul võib olla vaja veel lämmastikku eemaldada.

1.20.3. Vääveloksiidid (SOX)







Meetod Kirjeldus Rafineerimistehaste küttegaasi (RFG) töötlemine Mõnel juhul võib rafineerimistehase küttegaasis väävlit mitte olla (nt katalüütilisest reformingust ja isomeerimisel eraldunud küttegaas), kuid enamikus protsessides eraldub väävlit sisaldav gaas (nt kergkrakkimine, vesiniktöötlemine ja katalüütiline krakkimine). Selliseid gaase tuleb töödelda, et gaasist väävel eraldada (nt happelise gaasi eemaldamine — vt allpool –, et vabaneda ühendist H2S) enne gaasi juhtimist rafineerimistehase küttegaasisüsteemi. Rafineerimistehase kütteõli (RFO) väävlitustamine vesiniktöötlemisega Lisaks väikese väävlisisaldusega ►C2 toornafta ◄ valimisele saab kütuse väävlisisaldust vähendada vesiniktöötlusega (vt allpool), mille puhul toimuvate hüdrogeenimisreaktsioonide tõttu väävlisisaldus väheneb. Gaasi valimine vedelkütuse asemel Vähendada rafineerimistehases vedela kütuse kasutamist (üldiselt on vedelkütusena kasutusel rasked õlid, milles on väävlit, lämmastikku, metalle jmt), asendades selle kohapeal veeldatud naftagaasi (LPG) või rafineerimistehase küttegaasi (RFG) või tarnitava gaaskütusega (nt maagaas), milles on vähe väävlit ja muid ebasoovitavaid aineid. Ühe põletusseadme tasandil on mitme kütuse koospõletamisel vaja minimaalselt vedelkütust põletada, et tagada leegi stabiilsus. SOX-i vähendavate katalüsaatorlisandite kasutamine Kasutatakse ainet (nt metalloksiidkatalüsaator), mis viib koksis leiduva väävli regeneraatorist reaktorisse tagasi. See toimib kõige tõhusamalt täieliku põlemise korral, mitte sügava osalise põlemise korral. NB! SOX-i vähendavad katalüsaatorlisandid võivad ebasoovitavalt mõjutada tolmuheidet, sest kulumise tõttu suureneb katalüsaatori kadu, ning NOX-i heidet, sest katalüsaator aktiveerib vingugaasi ja SO2 oksüdeerumist SO3-ks. Vesiniktöötlus Vesiniktöötlusel, mis kulgeb hüdrogeenimisreaktsioonidega, saab toota vähese väävlisisaldusega kütuseid (nt bensiini ja diislikütust sisaldusega 10 miljondikku) ning optimeerida protsessi konfiguratsiooni (raskete jääkide muundamine ja keskmise destillaadi tootmine). Sellise töötlemise eesmärk on vähendada väävli, lämmastiku ja metallide sisaldust lähteaines. Kuna sel puhul vajatakse vesinikku, on vaja piisavat tootmisvõimsust. Selle töötluse korral muundatakse lähteaines leiduv väävel protsessigaasi vesiniksulfiidiks (H2S) ja probleemseks võib osutuda töötlemisseadmete ( ►C2 amiinpuhastusseade ◄ ja Clausi seade) võimsus. Happelise gaasi eraldamine nt amiintöötlemise abil Küttegaasist happelise gaasi eraldamine (peamiselt vesiniksulfiidist) keemilise lahustiga lahustamise teel (absorptsioon). Tavaliselt kasutatavad lahustid on amiinid. See on üldiselt esimene töötlemisaste enne elementaarse väävli kogumist ►C2 väävliärastusseadmes ◄ (SRU). ►C2 Väävliärastusseade ◄ (SRU) Seade, milles Clausi protsessiga eemaldatakse väävel amiini töötlemisseadmest pärinevast suure vesiniksulfiidi sisaldusega gaasijoast ja happelise vee läbipuhumisprotsessist pärinevast gaasist. Tavaliselt juhitakse SRUst väljuv gaas jääkgaasi töötlemisseadmesse, milles eemaldatakse ülejäänud H2S. Jääkgaasi töötlemisüksus (TGTU) Lisaks ►C2 väävliärastusseadmele ◄ SRU kasutatavad võtted, millega tõhustatakse väävliühendite eemaldamist. Need võib jagada nelja liiki vastavalt tööpõhimõttele: — otsene väävli oksüdeerimine; — Clausi reaktsiooni jätkamine (kastepunktist madalamal temperatuuril); — oksüdeerimine SO2-ks ja SO2-st väävli eraldamine; — taandamine H2S-ks ja H2S-st väävli eraldamine (nt amiini protsessiga). Märgpuhastus (märgskraber) Märgpuhastuses lahustatakse gaasilised ühendid sobivas vedelikus (vesi või aluseline lahus). Võib saavutada tahkete ja gaasiliste ühendite samaaegse eemaldamise. Märgpuhastuse lõppjärgus küllastub suitsugaas veega ja tekkinud piisad tuleb enne suitsugaasi väljalaskmist eraldada. Saadud vedelikku tuleb puhastada nagu heitvett ning selles sisalduv tahke aine eraldatakse setitamise või filtreerimise abil. Vastavalt märgpuhastusel kasutatavale lahusele võib märgpuhastus olla: — mitteregeneratiivne (nt naatriumil või magneesiumil põhinev); — regeneratiivne (nt amiini või sooda lahuse korral). Kokkupuuteviisile vastavalt võidakse kasutada erinevaid meetodeid, mille puhul on vaja nt: — Venturi pesurit, milles kasutatakse energiat sisendgaasist, millesse pihustatakse vedelikku; — täidiskolonne, taldrikkolonne, pihustuskambreid. Kuigi puhastid on eelkõige ette nähtud SOX-i eemaldamiseks, võib nendega sobiva ehituse korral edukalt eemaldada ka tolmu. Tüüpiline soovituslik SOx-i eemaldamise määr on 85–98 %. Mitteregeneratiivne puhastamine Naatriumi- või magneesiumipõhist lahust kasutatakse leeliselise reaktiivina, millega absorbeeritakse SOX-i üldiselt sulfaadina. Vastavad meetodid põhinevad nt: — märjal lubjakivil, — ammoniaagi vesilahusel, — mereveel (vt allpool). Puhastus mereveega Teatav mitteregeneratiivne puhastus, mille puhul kasutatakse merevett kui leeliselist lahustit. Üldiselt on nõutav tolmu eelnev eemaldamine. Regeneratiivne puhastus Kasutatakse teatavat SOX-i absorbeerivat reaktiivi (nt absorbeeriv lahus), mis üldiselt võimaldab koguda väävlit kõrvalsaadusena regenereerimistsüklis, kus reaktiivi uuesti kasutatakse.

1.20.4. Ühendmeetodid (SOx, NOx ja tolm)







Meetod Kirjeldus Märgpuhastus Vt punkt 1.20.3 SNOX-i ühendmeetod Ühendmeetod SOX-i, NOX-i ja tolmu eemaldamiseks, mille puhul esimene aste on tolmu eemaldamine (ESP), millele järgneb katalüütiline protsess. Väävliühendid kogutakse kontsentreeritud väävelhappena, mida saab turustada, ja NOX taandatakse lämmastikuks N2. Kogu SOX-i eemaldamise määr on vahemikus: 94–96,6 %. Kogu NOX-i eemaldamise määr on vahemikus: 87–90 %.

1.20.5. Vingugaas (CO)







Meetod Kirjeldus Põlemisprotsessi kontrollimine Vingugaasiheite suurenemist seoses põlemisprotsessi muutmisega (primaarne meetod) lämmastikoksiidide heite vähendamiseks on võimalik piirata töönäitajate täpse reguleerimise abil. Katalüsaatorid vingugaasi (CO) oksüdeerimise ergastitega Sellise aine kasutamine, mis selektiivselt aktiveerib vingugaasi (CO) oksüdeerimist süsihappegaasiks CO2 (põletamise teel). Vingugaasikatel (CO-katel) Teatav põletamisejärgne seade, milles kasutatakse suitsugaasis leiduvat vingugaasi katalüütilise regeneraatori järel energia saamiseks. Tavaliselt kasutatakse seda ainult osalise põlemisega FCC üksustes.

1.20.6. Lenduvad orgaanilised ühendid







▼C1 Meetod Kirjeldus ▼B Auru regenereerimine Lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heidet, mis tekib enamiku lenduvate ühendite, eelkõige ►C2 toornafta ◄ ja kergemate saaduste sisse- ja väljalaadimisel, saab vähendada mitmesuguste võtetega, nt: Absorptsioon: aurumolekulid lahustuvad sobivas absorbeerivas vedelikus (nt glükoolid või mineraalõli fraktsioonid, nagu petrooleum ja reformaat). Küllastatud pesulahus desorbeeritakse järgmises astmes kuumutamise teel. Desorbeerimisgaasid tuleb kas kondenseerida, edasi töödelda ja põletada või uuesti absorbeerida sobivas ►C2 voos ◄ (nt kogutud tootes); adsorptsioon: aurumolekulid jäävad tahke adsorbendi, nt aktiivsöe või tseoliidi aktiivse pinna külge. Adsorbenti tuleb korrapäraselt regenereerida. Saadud desorbaat absorbeeritakse ringlevas ►C2 voos ◄ adsorptsiooni järel pesukolonnis. Pesukolonni jääkgaas juhitakse edasisse töötlusesse; gaaside eraldamine membraaniga: auru molekulid juhitakse läbi selektiivsete membraanide, et eraldada auru ja õhu segust süsivesinikerikas faas (permeaat), mis seejärel kondenseeritakse või absorbeeritakse, ning süsivesinikevaene faas (retentaat); kaheastmeline jahutamine ja kondenseerimine: auru ja gaasi segu jahutatakse, et auru molekulid kondenseeruksid ja eralduksid vedelikuna. Kuna seejuures niiskuse tõttu soojusvaheti jäätub, on vaja kaheastmelist kondensatsiooni, et vajaduse korral saaks kasutada alternatiivset protsessi; hübriidsüsteem: koosneb olemasolevatest meetoditest NB! Absorptsiooni- ja adsorptsiooniprotsessiga ei saa metaani heidet oluliselt vähendada. Aurude hävitamine Lenduvaid orgaanilisi ühendeid võib hävitada termilise oksüdeerimisega (põletamisega) või katalüütilise oksüdeerimisega, kui nende kogumine ei ole kergesti teostatav. Plahvatuste vältimiseks tuleb kasutada ohutusvõtteid (nt leegipüüdjat). Termiline oksüdatsioon toimub tavaliselt ühekambrilises tulekindla voodriga oksüdeerijas, millel on gaasipõleti ja lõõr. Kui kasutatakse bensiini, peab soojusvaheti võimsust vähendama ja eelkuumutustemperatuuri hoidma alla 180 °C, et süttimisohtu vähendada. Töötemperatuur on vahemikus 760 °C — 870 °C ja viibimisaeg tavaliselt 1 sekund. Kui spetsiaalset põletusahju ei ole võimalik kasutada, võib kasutada olemasolevat ahju nõutava temperatuuri ja ahjus viibimise ajaga. Katalüütilise oksüdeerimise korral tuleb kasutada oksüdeerimise kiirendamiseks katalüsaatorit, mis adsorbeerib oma pinnale hapnikku ja lenduvaid orgaanilisi ühendeid. Katalüsaatori tõttu toimub oksüdeerumine madalamal temperatuuril, mis on tavaliselt 320 °C — 540 °C. Esimese eelkuumutusega (elektriga või gaasiga) tõstetakse temperatuur nii kõrgele, et saaks alata lenduvate orgaaniliste ühendite oksüdeerumine katalüsaatori toimel. Oksüdeerumine algab, kui õhku juhitakse läbi tahkest katalüsaatorist kihi. Pihkumise avastamise ja kõrvaldamise (LDAR) programm Pihkumise avastamise ja kõrvaldamise (LDAR) programm on struktureeritud meetod lenduvate orgaaniliste ühendite heite vähendamiseks pihkumise avastamise ja pihkuvate osade parandamise või vahetamise teel. Pihkumise avastamiseks on praegu olemas haistmismeetod (kirjeldatud standardis EN 15446) ja optiline gaasikuvamismeetod. Haistmismeetod: esimeseks astmeks on kasutada käeshoitavat gaasianalüsaatorit lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse mõõtmiseks seadmete ümbruses (nt kasutades leekionisatsiooni või fotoionisatsiooni). Teine aste seisneb osa ümbritsemises kottiga, et teha mõõtmine otse heiteallika juures. Mõnikord asendatakse teine aste sellise matemaatilise korrelatsioonikõvera kasutamisega, mis on saadud kui paljude sarnaste osade korral tehtud varasemate mõõtmiste statistiline keskmine. Optilised gaasikuvamismeetodid: optilisel gaasikuvamismeetodil kasutatakse väikest kerget käeshoitavat kaamerat, mille abil saab reaalajas näha gaasi pihkumist, mis paistab kaamera videokujutisel suitsuna, koos seadme komponendi tavalise kujutisega, nii et saab lihtsalt ja kiiresti leida üles koha, kus on pihkumine. Kujutise tekib aktiivsetes süsteemides osalt ja selle ümbrusest tagasipeegelduvast infrapunavalgusest. Passiivsed süsteemid põhinevad seadmelt ja selle ümbrusest loomulikult kiirguval infrapunavalgusel. Lenduvate orgaaniliste ühendite hajusheite jälgimine Piirkonnas eralduvate heidete täielikku jälgimist ja mõõtmist saab teha mitme täiendava meetodiga koos, näiteks kasutades valgusvoo-varjutuse meetodit (solar occultation flux — SOF) ja selektiivse neeldumisega laserlokatsiooni (DIAL). Selliste meetoditega saab uurida muutust ajas, teha ristkontrolli ning kasutatavat LDARi programmi ajakohastada ja valideerida. Valgusvoo-varjutuse meetod (SOF): selle meetodi puhul salvestatakse teatavat geograafilist teed pidi tuulega risti läbi lenduvate orgaaniliste ühendite aurude kiirguvat päikesevalguse spektri laiaribalist infrapuna- või ultraviolett-/nähtava valguse osa ja analüüsitakse selle spektrit Fourier teisenduse abil. Selektiivse neeldumisega laserlokatsioon (DIAL): seade töötab lasermeetodil, milles kasutatakse selektiivset neeldumist asukoha ja kauguse mõõtmiseks: see seade on raadiolainetel töötava radari optiline analoog. See meetod põhineb laserimpulsside peegeldumisel atmosfääris leiduvatelt aerosoolidelt ja selle puhul analüüsitakse teleskoopi püütud peegeldunud valguse spektrit. Eriti pihkumiskindlad seadmed Eriti pihkumiskindlad seadmed on: — kahekordsete tihenditega ventiilid; — magnetpumbad, -kompressorid ja -loksutajad; — pumbad, -kompressorid ja -loksutajad, millel on statsionaarse tihendi asemel hermeetiline tihend; — eriti pihkumiskindlad tihendid (spiraalsed tihendid, rõngastihendid) kriitilise tähtsusega kohtades.

1.20.7. Muud meetodid







▼C1 Meetod Kirjeldus ▼B Meetodid, millega ►C2 välditakse ◄ või vähendatakse tõrvikpõletamisel tekkivat heidet Tehase asjakohane projekteerimine: see sisaldab tõrvikpõletamise gaasi kogumissüsteemi, eriti pihkumiskindlaid rõhuventiile ja teisi meetmeid, tagamaks et tõrvikpõletamist kasutataks üksnes ohutusvahendina tavaolukorrast erinevatel juhtudel (käivitamine, seiskamine, hädaolukord). Seadmestiku töö korraldamine: see hõlmab korraldavaid ja kontrollimeetmeid, millega vähendatakse tõrvikpõletamise vajadust, tasakaalustades rafineerimise küttegaasi süsteemi, kasutades täpsemat protsessijuhtimist jne. Tõrvikpõletamise seadme kavand: sisaldab kõrgust, rõhku; auru, õhu või gaasi lisamist, suulise tüüpi jmt. Selle eesmärk on võimaldada ilma suitsuta kulgevaid ja kindlaid toiminguid, tagades üleliigsete gaaside tõhusa põletamise eriolukorras. Seire ja aruandlus: Tõrvikpõletamisse juhitud gaasi pidev seire (gaasi vooluhulga mõõtmine ning muude näitajate hindamine), asjaomaste põlemisnäitajate mõõtmine (nt gaasisegu koostis, soojushulk, abiainete suhtarv, kiirus, väljuva gaasi vooluhulk, saasteainete heide). Tõrvikpõletamise juhtude aruandlus võimaldab kasutada tõrvikpõletamise suhet kui keskkonnajuhtimissüsteemi nõuet, mille abil saab edaspidiseid juhte vältida. Tõrvikpõletamise kulgu saab värvikuvarilt eemalt jälgida. Katalüsaatori ergasti valimine dioksiinide tekkimise vältimiseks Reformingu katalüsaatori regenereerimisel on üldiselt vaja kasutada orgaanilist kloriidi, et reformingu katalüsaator tõhusalt toimiks (et taastada kloriidi tasakaal katalüsaatoris ja tagada metallide õige dispersioon). Sobiva klooritud ühendi valik mõjutab dioksiinide ja furaanide heite tekkimise võimalust. Lahusti kogumine baasõli tootmisprotsessis Lahusti kogumise seade koosneb destilleerimisastmest, kus kogutakse lahustit õlijoast, ja läbipuhumisastmest fraktsionaatoris (milles kasutatakse auru või inertgaasi). Lahustitena võidakse kasutada segu (DiMe), mis koosneb 1,2-dikloroetaanist (DCE) ja diklorometaanist (DCM). Vaha eemaldamise üksustes kogutakse lahustit kahel viisil: esimesel juhul vahast, millest on eraldatud õli, ja teisel juhul nn pehmest vahast. Mõlemad seadmed koosnevad kuumühendatud kiirtrumlitest ja vaakumstripperist. Vahast puhastatud õli ja vahatoode puhutakse läbi, et eemaldada lahustite jäägid.

1.21. Meetodid vetteheite ►C2 vältimiseks ◄ ja kontrollimiseks

1.21.1. ►C2 Reovee ◄ eeltöötlus







▼C1 Meetod Kirjeldus ▼B Happelise veejoa eeltöötlus enne korduvakasutust ja töötlust. Tekkinud happeline vesi (nt destilleerimisest, krakkimisest, koksistamisest) juhitakse sobivasse eeltöötlusesse (nt läb