02017R2400 — ET — 01.03.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2400, 12. detsember 2017, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 349 29.12.2017, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/2400,

12. detsember 2017,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011

(EMPs kohaldatav tekst)







1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolev määrus täiendab määrusega (EL) nr 582/2011 sätestatud mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnituse õigusraamistikku seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega, sätestades eeskirjad modelleerimisvahendi kasutuslubade väljastamiseks eesmärgiga määrata kindlaks uute liidus müüdavate, registreeritavate või kasutusele võetavate sõidukite CO2 heitkogused ja kütusekulu ning kõnealuse modelleerimisvahendi kasutamiseks ja selliselt kindlaks määratud CO2 heitkoguste ja kütusekulu väärtuste deklareerimiseks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Võttes arvesse artikli 4 teist lõiku, kohaldatakse käesolevat määrust direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud N2-kategooria sõidukite suhtes, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ületab 7 500 kg, ning kõigi kõnealuses lisas määratletud N3-kategooria sõidukite suhtes.

▼M1

2. Lõikes 1 osutatud sõidukite mitmeastmeliste tüübikinnituste ja üksiksõiduki tüübikinnituste puhul kohaldatakse käesolevat määrust ainult selliste baassõidukite suhtes, mis on varustatud vähemalt šassii, mootori, jõuülekande, telgede ja rehvidega.

▼B

3. Käesolevat määrust ei kohaldata maastikusõidukite, eriotstarbeliste sõidukite ja eriotstarbeliste maastikusõidukite suhtes, mis on määratletud vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktides 2.1, 2.2 ja 2.3.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused“ – osa, eraldi seadmestiku või süsteemi kohta tuletatud spetsiifilised omadused, mis määravad selle mõju sõiduki CO2 heitkogustele ja kütusekulule;

2) „sisendandmed“ – andmed osa, eraldi seadmestiku või süsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kohta, mida modelleerimisvahend kasutab sõiduki CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks;

3) „sisendteave“ – sõiduki omadustega seotud teave, mida modelleerimisvahend kasutab sõiduki CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks ja mis ei kuulu sisendandmete hulka;

4) „tootja“ – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi sertifitseerimisprotsessi aspektide eest ning osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetele vastavuse tagamise eest. See isik või asutus ei tarvitse olla otseselt seotud sertifitseerimisele kuuluva osa, eraldi seadmestiku või süsteemi valmistamise kõigi etappidega;

▼M1

4a) „sõiduki tootja“ – asutus või isik, kes vastutab tootja arvepidamisfaili ja kliendi teabefaili eest vastavalt artiklile 9;

▼B

5) „volitatud üksus“ – riiklik ametiasutus, mida liikmesriik on volitanud nõudma tootjatelt ja sõidukitootjatelt asjakohast teavet vastavalt konkreetse osa, konkreetse eraldi seadmestiku või konkreetse süsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste või uute sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kohta;

6) „jõuülekanne“ – seade, mis koosneb vähemalt kahest vahetatavast käigust, mis muudavad ettenähtud suhete piires pöördemomenti ja kiirust;

▼M1

7) „pöördemomendi muundur“ – hüdrodünaamiline käivitusseadis, mis on kas ülekandeseadme või jõuülekande eraldi osa ja on ühendatud järjestikku või rööbiti kas ülekandeseadmestiku või jõuülekandega, kohandab ülekannet mootori ja ratta vahel ning suurendab pöördemomenti;

▼B

8) „muu pöördemomenti ülekandev osa“ – ülekandeseadme külge kinnitatud pöörlev osa, mis tekitab kadu pöördemomendis olenevalt oma pöördekiirusest;

9) „ülekandeseadme lisaosa“ – ülekandeseadme pöörlev osa, mis kannab jõudu üle või jaotab seda teistele ülekandeseadme osadele ning tekitab kadu pöördemomendis olenevalt oma pöördekiirusest;

10) „telg“ – pöörleva ratta või käigu keskne võll sõiduki vedava teljena;

11) „õhutakistus“ – sõiduki konfiguratsiooni omadus seoses sõidukile õhuvooluga vastassuunas mõjuva aerodünaamilise jõuga, mis määratakse kindlaks takistuskoefitsiendi ning ristlõike pindala korrutisena külgtuule puudumise tingimustes;

12) „abiseadmed“ – sõiduki osad, sealhulgas mootoriventilaator, roolisüsteem, elektrisüsteem, pneumaatiline süsteem ja õhu konditsioneerimise süsteem, mille CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused on määratletud IX lisas;

13) „osatüüpkond“, „eraldi seadmestike tüüpkond“ või „süsteemitüüpkond“ – tootja koostatud osade, eraldi seadmestike või süsteemide rühm, millel on oma ehituse tõttu sarnased CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused;

14) „algosa“, „algne eraldi seadmestik“, „algsüsteem“ – vastavalt osade, eraldi seadmestike või süsteemitüüpkonnast sellisel moel valitud osa, eraldi seadmestik või süsteem, mille CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused on selle osade, eraldi seadmestike või süsteemitüüpkonna halvimad;

▼M1

15) „heiteta raskeveok“ (ZE-HDV) – raskeveok, millel ei ole sisepõlemismootorit või mille sisepõlemismootor tekitab 1 kWh kohta heidet vähem kui 1 g CO2;

16) „eriotstarbeline veok“ – raskeveok, mis ei ole ette nähtud kaupade veoks ja mille puhul kasutatakse ühte järgmistest numbritest, et täiendada kerede märgistamise koode, mis on loetletud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa 2. liites: 09, 10, 15, 16, 18, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 31; või veduk, mille suurim kiirus on kuni 79 km/h;

17) „jäiga kerega veoauto“ – veoauto, mis ei ole ette nähtud ega ehitatud poolhaagise vedamiseks;

18) „veduk“ – veoüksus, mis on ette nähtud ja ehitatud üksnes või põhiliselt poolhaagiste vedamiseks;

19) „magamiskabiin“ – kabiin, milles on juhiistme taga magamisaseme jaoks ettenähtud kabiiniosa;

20) „hübriidelektriline raskeveok“ (He-HDV) – sõiduk, nagu see on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 15;

21) „segakütuseline sõiduk“ – sõiduk, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 582/2011 artikli 2 lõikes 48.

Hübriidelektriliste raskeveokite puhul kohaldatakse artikli 5 lõiget 3, artikli 9 lõiget 1 ja artikli 12 lõiget 1 üksnes selliste sõidukite suhtes, mille puhul sõiduki kõikide energiamuundurite suuruselt teine kasulik võimsus on väiksem kui 10 % kõikide energiamuundurite suurimast kasulikust võimsusest. Seejuures ei võeta arvesse energiamuundureid, mida kasutatakse üksnes käivitamiseks.

▼B

Artikkel 4

Sõidukirühmad

Käesoleva määruse kohaldamisel on mootorsõidukid klassifitseeritud sõidukirühmadesse vastavalt I lisa tabelile 1.

Artikleid 5 kuni 22 ei kohaldata sõidukirühmadesse 0, 6, 7, 8, 13, 14, 15 ja 17 kuuluvate mootorsõidukite suhtes.

Artikkel 5

Elektroonilised vahendid

1. Komisjon teeb tasuta allalaaditava ja kasutusvalmis tarkvara kujul kättesaadavaks järgmised elektroonilised vahendid:

a) modelleerimisvahend;

b) eeltöötlusvahendid;

c) räsimisvahend.

Komisjon hooldab elektroonilisi vahendeid ja pakub neile modifikatsioone ja värskendusi.

2. Komisjon teeb lõikes 1 osutatud elektroonilised vahendid kättesaadavaks avalikult kättesaadava elektroonilise leviplatvormi kaudu.

▼M1

3. Modelleerimisvahendit kasutatakse uute sõidukite CO2 heite ja kütusekulu määramiseks või selleks, et teha kindlaks, kas sõiduk on heiteta raskeveok, hübriidelektriline raskeveok või segakütuseline sõiduk. Modelleerimisvahend luuakse nii, et see kasutab tööks III lisas sätestatud sisendteavet ja artikli 12 lõikes 1 osutatud sisendandmeid.

▼B

4. Eeltöötlusvahendeid kasutatakse katsetulemuste kontrollimiseks ja kompileerimiseks ning lisaarvutuste tegemiseks seoses teatud osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustega ning nende teisendamiseks modelleerimisvahendi kasutatavasse vormingusse. Eeltöötlusvahendeid kasutab tootja pärast V lisa punktis 4 osutatud katsete tegemist mootorite puhul ja VIII lisa punktis 3 osutatud katsete tegemist õhutakistuse puhul.

▼M1

5. Räsivahendeid kasutatakse ühese seose loomiseks osa, eraldi sõlme või süsteemi sertifitseeritud CO2 heite ja kütusekuluga seotud omaduste ning vastava sertifitseerimisdokumendi vahel ning ühese seose kehtestamiseks sõiduki ning IV lisas osutatud sõiduki tootja arvepidamisfaili ja kliendi teabefaili vahel.

▼B







2. PEATÜKK

LUBA MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISEKS TÜÜBIKINNITUSE OTSTARBEL SEOSES HEITKOGUSTE NING SÕIDUKI REMONDI- JA HOOLDUSTEABEGA

Artikkel 6

Loa taotlemine modelleerimisvahendi kasutamiseks uute sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks

1. Sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse loa saamiseks artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi kasutamiseks ühte või mitmesse sõidukirühma kuuluvate uute sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks (edaspidi „luba“).

2. Loataotlus koostatakse II lisa 1. liites sätestatud näidise kohase teabedokumendina.

3. Loataotlusele lisatakse piisav II lisa punktis 1 sätestatud kirjeldus tootja kehtestatud protsessidest CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks seoses kõigi asjaomaste sõidukirühmadega.

Samuti lisab tüübikinnitusasutus taotlusele hindamisaruande, mis on koostatud pärast II lisa punkti 2 kohast hindamist.

4. Sõidukitootja esitab lõigete 2 ja 3 kohaselt koostatud loataotluse tüübikinnitusasutusele hiljemalt koos määruse (EL) nr 582/2011 artikli 7 kohase taotlusega EÜ tüübikinnituse saamiseks heakskiidetud mootorisüsteemiga sõidukile seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega või kõnealuse määruse artikli 9 kohase taotlusega sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega. Loataotlus peab käsitlema sõidukirühma, mis hõlmab EÜ tüübikinnituse taotluses käsitletavat sõidukitüüpi.

Artikkel 7

Loa andmisel kohaldatavad haldussätted

1. Tüübikinnitusasutus annab loa juhul, kui tootja esitab artikli 6 kohase taotluse ja tõendab, et II lisas sätestatud nõuded on asjaomaste sõidukirühmade puhul täidetud.

Kui II lisas sätestatud nõuded on täidetud ainult mõne loataotluses nimetatud sõidukirühma puhul, antakse luba ainult seoses nende sõidukirühmadega.

2. Luba väljastatakse II lisa 2. liites esitatud näidise alusel.

Artikkel 8

Hilisemad muudatused sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks kasutatavates menetlustes

1. Luba laiendatakse teistele sõidukirühmadele peale nende, millele on antud artikli 7 lõikes 1 osutatud luba, kui sõidukitootja tõendab, et loaga hõlmatud sõidukirühmade CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks kehtestatud menetlused vastavad täielikult II lisa nõuetele ka teiste sõidukirühmade puhul.

2. Sõidukitootja taotleb loa laiendamist kooskõlas artikli 6 lõigetega 1, 2 ja 3.

3. Pärast loa saamist teatab sõidukitootja tüübikinnitusasutusele viivitamatult kõigist muudatustest loaga hõlmatud sõidukirühmade CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramiseks kehtestatud menetlustes, mis võivad mõjutada nende menetluste täpsust, usaldusväärsust ja stabiilsust.

4. Lõikes 3 osutatud teatise saamisel teatab tüübikinnitusasutus sõidukitootjale, kas muudatustest mõjutatud menetlused on antud loaga jätkuvalt hõlmatud, kas luba tuleb kooskõlas lõigetega 1 ja 2 laiendada või kas tuleks taotleda uut luba, järgides artiklit 6.

5. Kui luba muudatusi ei hõlma, taotleb tootja ühe kuu jooksul lõikes 4 osutatud teabe saamisest loa laiendamist või uut luba. Kui tootja ei taotle nimetatud tähtaja jooksul loa laiendamist või uut luba või kui taotlus lükatakse tagasi, luba tühistatakse.







3. PEATÜKK

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMINE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS UUTE SÕIDUKITE REGISTREERIMISEL, MÜÜGIL JA KASUTUSELEVÕTUL

Artikkel 9

Uute sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramise ja deklareerimise kohustus

▼M1

1. Sõidukitootja määrab artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi uusima kättesaadava versiooniga iga liidus müüdava, registreeritava või kasutusele võetava uue sõiduki CO2 heite ja kütusekulu, välja arvatud heiteta raskeveokid, hübriidelektrilised raskeveokid ja segakütuselised sõidukid. Liidus müüdavate, registreeritavate või kasutusele võetavate heiteta raskeveokite, hübriidelektriliste raskeveokite ja segakütuseliste sõidukite kohta määrab sõidukitootja vaid IV lisa I ja II osas sätestatud asjaomaste näidistega ette nähtud andmed, kasutades artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi uusimat kättesaadavat versiooni.

▼B

Sõidukitootja võib kasutada modelleerimisvahendit käesoleva artikli kohaldamisel ainult juhul, kui tal on artikli 7 kohaselt asjaomase sõidukirühma jaoks antud või artikli 8 lõike 1 kohaselt asjaomasele sõidukirühmale laiendatud luba.

2. Sõidukitootja kannab lõike 1 esimese lõigu kohaselt tehtud modelleerimise tulemused IV lisa I osas antud näidise alusel koostatud tootja arvepidamisfaili.

Peale artikli 21 lõike 3 teises lõigus ning artikli 23 lõikes 6 osutatud juhtudel on igasuguste hilisemate muudatuste tegemine tootja arvepidamisfailis keelatud.

▼M1

3. Sõiduki tootja loob räsivahendiga tootja arvepidamisfaili ja kliendi teabefaili krüptograafilise räsi, kasutades artikli 5 lõikes 5 osutatud räsivahendit.

▼B

4. Igal registreeritaval, müüdaval või kasutusele võetaval sõidukil peab olema kaasas kliendi teabefail, mille tootja on koostanud IV lisa II osas antud näidise kohaselt.

Iga kliendi teabefail peab sisaldama lõikes 3 osutatud tootja arvepidamisfaili krüptograafilise räsi jäljendit.

▼M1

5. Igal müüdaval, registreeritaval või kasutusele võetaval sõidukil peab olema vastavustunnistus või, kui sõiduk on kiidetud heaks vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 24, üksiksõiduki kinnitustunnistus ning lõikes 3 osutatud tootja arvepidamisfaili ja kliendi teabefaili krüptograafilise räsi jäljend.

▼B

Artikkel 10

Elektrooniliste vahendite muudatused, värskendused ja tõrked

1. Modelleerimisvahendi muutmise või värskendamise korral peab sõidukitootja hakkama kasutama muudetud või värskendatud modelleerimisvahendit hiljemalt kolme kuu jooksul pärast muudatuste või värskenduste kättesaadavaks tegemist spetsiaalsel elektroonilisel leviplatvormil.

2. Kui uute sõidukite CO2 heitkoguseid ja kütusekulu ei saa artikli 9 lõike 1 kohaselt kindlaks määrata modelleerimisvahendi tõrke tõttu, teatab sõidukitootja sellest spetsiaalse elektroonilise leviplatvormi kaudu viivitamatult komisjonile.

3. Kui uute sõidukite CO2 heitkoguseid ja kütusekulu ei saa artikli 9 lõike 1 kohaselt kindlaks määrata modelleerimisvahendi tõrke tõttu, teeb sõidukitootja nende sõidukite modelleerimise hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast punktis 1 osutatud kuupäeva. Selle ajani on artiklist 9 tulenevad kohustused nende sõidukite osas, mille puhul kütusekulu ja CO2 heitkoguste kindlaksmääramine on võimatu, peatatud.

Artikkel 11

Modelleerimisvahendi sisendite ja väljundteabe juurdepääsetavus

1. Tootja säilitab tootja arvepidamisfaili koos sertifikaatidega osade, süsteemide ja eraldi seadmestike CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kohta vähemalt 20 aasta jooksul pärast sõiduki tootmist ning see peab olema tüübikinnitusasutuse ja komisjoni jaoks nõudmisel kättesaadav.

2. Tootja esitab tootja arvepidamisfaili liikmesriigi volitatud üksuse või komisjoni nõudmisel 15 tööpäeva jooksul.

3. Liikmesriigi volitatud üksuse või komisjoni nõudmisel esitab tüübikinnitusasutus, mis on andnud artikli 7 kohase loa või sertifitseerinud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused artikli 17 kohaselt, 15 tööpäeva jooksul vastavalt artikli 6 lõikes 2 või artikli 16 lõikes 2 esitatud teabedokumendi.







4. PEATÜKK

OSADE, ERALDI SEADMESTIKE JA SÜSTEEMIDE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULUGA SEOTUD OMADUSED

Artikkel 12

CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramise seisukohast olulised osad, eraldi seadmestikud ja süsteemid

1. Artikli 5 lõikes 3 osutatud modelleerimisvahendi sisendandmed sisaldavad teavet alljärgnevate osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kohta:

a) mootorid;

b) jõuülekanded;

c) pöördemomendi muundurid;

d) muud pöördemomenti muundavad osad;

e) ülekandeseadme lisaosad;

f) teljed;

g) kere või haagise õhutakistus;

h) abiseadmed;

i) rehvid.

2. Lõike 1 punktides b, g ja i osutatud osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused põhinevad kas iga osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna kohta artikli 14 kohaselt kindlaks määratud ja artikli 17 kohaselt sertifitseeritud väärtustel („sertifitseeritud väärtused“) või sertifitseeritud väärtuste puudumise korral artikli 13 kohaselt kindlaks määratud standardväärtustel.

3. Mootorite CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused põhinevad iga mootoritüüpkonna kohta artikli 14 kohaselt kindlaks määratud ja artikli 17 kohaselt sertifitseeritud väärtustel.

4. Abiseadmete CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused põhinevad artikli 13 kohaselt kindlaks määratud standardväärtustel.

5. Artikli 2 lõikes 2 osutatud baassõiduki puhul põhinevad lõike 1 punktides g ja h osutatud osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 ja kütusekuluga seotud omadused, mida ei saa baassõidukil kindlaks määrata, standardväärtustel. Punktis h osutatud osade, eraldi seadmestike ja süsteemide puhul valib sõiduki tootja suurimate jõu kadudega tehnoloogia.

▼M1

6. Heiteta raskeveokite, hübriidelektriliste raskeveokite ja segakütuseliste sõidukite modelleerimisvahendi sisendandmed peavad sisaldama teavet, mis on sätestatud III lisa tabelis 5.

7. Kui sõiduk tuleb registreerida, müüa või kasutusele võtta talverehvidega ja standardrehvidega, võib sõidukitootja valida, milliste rehvidega määrata CO2 heide.

▼B

Artikkel 13

Standardväärtused

1. Jõuülekande standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 8. liitele.

2. Pöördemomendi muundurite standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 9. liitele.

3. Muude pöördemomenti ülekandvate osade standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 10. liitele.

4. Ülekandeseadme lisaosade standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa 11. liitele.

5. Telgede standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VII lisa 3. liitele.

6. Kere või haagise õhutakistuse standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt VIII lisa 7. liitele.

7. Abiseadmete standardväärtused määratakse kindlaks vastavalt IX lisale.

▼M1

8. Rehvide standardväärtuseks võetakse väärtus, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 II lisa B osa tabelis 2 talverehvide C3 kohta ( 1 ).

▼B

Artikkel 14

Sertifitseeritud väärtused

1. Sõiduki tootja võib kasutada lõigete 2 kuni 9 kohaselt kindlaks määratud väärtuseid modelleerimisvahendi sisendandmetena, kui need on artikli 17 kohaselt sertifitseeritud.

2. Mootorite sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt V lisa punktile 4.

3. Jõuülekannete sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 3.

4. Pöördemomendi muundurite sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 4.

5. Muude pöördemomenti ülekandvate osade sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 5.

6. Ülekandeseadme lisaosade sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 6.

7. Telgede sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VII lisa punktile 4.

8. Kere või haagise õhutakistuse sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt VIII lisa punktile 3.

9. Rehvide sertifitseeritud väärtused määratakse kindlaks vastavalt X lisale.

Artikkel 15

Osade, eraldi tehniliste seadmestike ja süsteemitüüpkonna mõiste sertifitseeritud väärtuste kasutamisel

1. Kui lõigetes 3–6 ei ole sätestatud teisiti, on algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi puhul kindlaks määratud sertifitseeritud väärtused lisakatsetamiseta kehtivad kõigi tüüpkonna liikmete puhul lähtuvalt tüüpkonna määratlusest, mis on sätestatud alljärgnevalt:

— jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade tüüpkonna mõiste VI lisa 6. liites;

— teljetüüpkonna mõiste VII lisa 4. liites;

— tüüpkonna mõiste õhutakistuse kindlaksmääramiseks VIII lisa 5. liites.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, tuletatakse mootorite puhul kõigi V lisa 3. liites sätestatud tüüpkonna mõiste kohaselt koostatud tüüpkonna liikmete sertifitseeritud väärtused kooskõlas V lisa punktidega 4, 5 ja 6.

Rehvide puhul koosneb tüüpkond ainult ühest rehvitüübist.

3. Algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused ei tohi olla paremad kui ühegi sama tüüpkonna liikme omadused.

4. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem esindab täielikult osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda.

Kui tüübikinnitusasutus teeb artikli 16 lõike 3 teise lõigu kohase katsetamise raames kindlaks, et valitud algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem ei esinda täielikult osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda, võib tüübikinnitusasutus valida alternatiivse etalonosa, eraldi seadmestiku etaloni või etalonsüsteemi ja seda katsetada ning sellest saab algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem.

5. Tootja taotlusel ning kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadile märkida mõne konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi, mis ei ole algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem, CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused.

Kõnealuse konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused määratakse kindlaks artikli 14 alusel.

6. Kui selle konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi eripärad seoses lõike 5 kohaselt kindlaks määratud CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustega annavad tulemuseks suuremad CO2 heitkoguste ja kütusekulu väärtused kui vastava algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi väärtused, jätab tootja selle olemasolevast tüüpkonnast välja, määrab selle uude tüüpkonda ja määratleb selle uue tüüpkonna algosana, algse eraldi seadmestikuna või algsüsteemina või taotleb artikli 18 kohaselt sertifitseerimise laiendamist.

Artikkel 16

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimise taotlus

1. Osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimise taotlus esitatakse tüübikinnitusasutusele.

2. Sertifitseerimise taotlus esitatakse teabedokumendina, mis koostatakse järgmiselt:

— mootorite puhul V lisa 2. liite näidise alusel;

— jõuülekannete puhul VI lisa 2. liite näidise alusel;

— pöördemomendi muundurite puhul VI lisa 3. liite näidise alusel;

— muude pöördemomenti ülekandvate osade puhul VI lisa 4. liite näidise alusel;

— ülekandeseadme lisaosade puhul VI lisa 5. liite näidise alusel;

— telgede puhul VII lisa 2. liite näidise alusel;

— õhutakistuse puhul VIII lisa 2. liite näidise alusel;

— rehvide puhul X lisa 2. liite näidise alusel.

3. Sertifitseerimise taotlusega peab kaasas olema selgitus asjaomase osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna ehituslike elementide kohta, millel on asjaomaste osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustele oluline mõju.

Samuti peavad selle taotlusega kaasas olema asjakohased tüübikinnitusasutuse väljastatud katsearuanded, katsetulemused ning tüübikinnitusasutuse vastavusavaldus, mille see on väljastanud direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punkti 1 kohaselt.

Artikkel 17

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimisel kohaldatavad haldussätted

1. Kui kohaldatavad nõuded on täidetud, sertifitseerib tüübikinnitusasutus asjaomase osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustega seonduvad väärtused.

2. Lõikes 1 osutatud juhul väljastab tüübikinnitusasutus CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadi, mis koostatakse järgmiselt:

— mootorite puhul V lisa 1. liite näidise alusel;

— jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade puhul VI lisa 1. liite näidise alusel;

— telgede puhul VII lisa 1. liite näidise alusel;

— õhutakistuse puhul VIII lisa 1. liite näidise alusel;

— rehvide puhul X lisa 1. liite näidise alusel.

3. Tüübikinnitusasutus määrab sertifitseerimisnumbri kooskõlas nummerdamissüsteemiga, mis on sätestatud:

— mootorite puhul V lisa 6. liites;

— jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade puhul VI lisa 7. liites;

— telgede puhul VII lisa 5. liites;

— õhutakistuse puhul VIII lisa 8. liites;

— rehvide puhul X lisa 1. liites.

Tüübikinnitusasutus ei määra sama numbrit ühelegi teisele osatüüpkonnale, eraldi seadmestike tüüpkonnale ega süsteemitüüpkonnale. Sertifitseerimisnumbrit kasutatakse katsearuande tunnuskoodina.

4. Tüübikinnitusasutus koostab katsetulemusi sisaldavast failist krüptograafilise räsi, mis sisaldab sertifitseerimisnumbrit, kasutades artikli 5 lõikes 5 osutatud räsimisvahendit. Kõnealune räsimine tehakse vahetult pärast katsetulemuste esitamist. Tüübikinnitusasutus kannab selle räsi jäljendi koos sertifitseerimisnumbriga CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadile.

Artikkel 18

Laiendus uue osa, eraldi seadmestiku või süsteemi lisamiseks osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda

1. Tootja taotlusel ning tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib sertifitseeritud osatüüpkonda, eraldi seadmestike tüüpkonda või süsteemitüüpkonda lisada uue osa, eraldi seadmestiku või süsteemi, kui see vastab tüüpkonna määratluse kriteeriumidele, mis on sätestatud alljärgnevalt:

— seoses mootoritüüpkonna mõistega V lisa 3. liites;

— seoses jõuülekannete, pöördemomendi muundurite, muude pöördemomenti ülekandvate osade ja ülekandeseadme lisaosade tüüpkonna mõistega VI lisa 6. liites;

— seoses teljetüüpkonna mõistega VII lisa 4. liites;

— seoses tüüpkonna mõistega õhutakistuse kindlaksmääramiseks VIII lisa 5. liites.

Sellistel juhtudel väljastab tüübikinnitusasutus muudetud sertifikaadi, millele on märgitud laienduse number.

Tootja muudab artikli 16 lõikes 2 osutatud teabedokumenti ja esitab selle tüübikinnitusasutusele.

2. Kui selle konkreetse osa, eraldi seadmestiku või süsteemi omadused seoses lõike 1 kohaselt kindlaks määratud CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustega annavad tulemuseks suuremad CO2 heitkoguste ja kütusekulu väärtused kui vastavalt algosa, algse eraldi seadmestiku või algsüsteemi väärtused, saab uuest osast, eraldi seadmestikust või süsteemist uus algosa, algne eraldi seadmestik või algsüsteem.

Artikkel 19

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimise seisukohast olulised hilisemad muudatused

1. Tootja teatab tüübikinnitusasutusele kõigist asjaomaste osade, eraldi seadmestike või süsteemide ehituse või tootmisprotsessi muudatustest, mis toimuvad pärast asjaomase osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste artikli 17 kohast sertifitseerimist ning millel võib olla oluline mõju nende osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadustele.

2. Lõikes 1 osutatud teatise saamisel teatab tüübikinnitusasutus tootjale, kas muudatustest mõjutatud osad, eraldi seadmestikud või süsteemid on sertifikaadiga jätkuvalt hõlmatud või kas asjaomaste osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO2 heitkoguste või kütusekuluga seotud omadustele muudatustest avalduva mõju kontrollimiseks on vaja artikli 14 kohaseid lisakatseid.

3. Kui muudatustest mõjutatud osad, eraldi seadmestikud või süsteemid ei ole sertifikaadiga hõlmatud, taotleb tootja ühe kuu jooksul selle teate saamisest tüübikinnitusasutuselt uut sertifikaati või sertifikaadi laiendamist vastavalt artiklile 18. Kui tootja ei taotle nimetatud tähtaja jooksul uut sertifikaati või sertifikaadi laiendamist või kui taotlus lükatakse tagasi, sertifikaat tühistatakse.







5. PEATÜKK

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE, SISENDTEABE JA SISENDANDMETE NÕUETELEVASTAVUS

Artikkel 20

▼M1

Sõiduki tootja, tüübikinnitusasutuse ja komisjoni kohustused seoses modelleerimisvahendi kasutamise nõuetelevastavusega

▼B

1. Sõidukitootja võtab kõik vajalikud meetmed, mida on vaja selle tagamiseks, et kõigi artikli 7 kohaselt antud loaga või artikli 8 lõike 1 kohaselt antud loa laiendusega hõlmatud sõidukirühmade CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kindlaksmääramiseks kehtestatud menetlused on sel otstarbel jätkuvalt sobivad.

▼M1

Sõiduki tootja peab igal aastal tegema kõnealuse lisa punkti 3 kohase minimaalse arvu sõidukite kontrollimenetluse, mis on sätestatud Xa lisas. Sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele hiljemalt iga aasta 31. detsembriks vastavalt Xa lisa punktile 8 iga katsetatava sõiduki katseprotokolli, säilitab katseprotokolle vähemalt 10 aastat ja teeb need taotluse korral kättesaadavaks komisjonile ja teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele.

▼B

2. Tüübikinnitusasutus teeb neli korda aastas II lisa punktis 2 osutatud hindamise kontrollimaks, kas tootja kõigi loaga hõlmatud sõidukirühmade CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kindlaksmääramiseks kehtestatud menetlused on jätkuvalt sobivad. Kõnealuse hindamise raames kontrollitakse ka sisendteabe ja sisendandmete valikut ning tootja tehtavate modelleeringute kordamist.

▼M1

Kui sõiduk ei läbi kontrollimenetlust, mis on sätestatud Xa lisas, algatab tüübikinnitusasutus kooskõlas Xa lisaga uurimise, et teha kindlaks ebaõnnestumise põhjus. Niipea kui tüübikinnitusasutusel on ebaõnnestumise põhjus kindlaks tehtud, teatab ta selle teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele.

Kui ebaõnnestumise põhjus on seotud modelleerimisvahendi tööga, kohaldatakse artikli 21 sätteid. Kui ebaõnnestumise põhjus on seotud osade, eraldi sõlmede või süsteemide sertifitseeritud CO2 heidet ja kütusekulu mõjutavate omadustega, kohaldatakse artikli 23 sätteid.

Kui osade, eraldi sõlmede või süsteemide sertifitseerimises ega modelleerimisvahendi töös rikkumisi ei leita, esitab tüübikinnitusasutus komisjonile aruande selle kohta, et sõiduk ei läbinud kontrollimenetlust. Komisjon uurib, kas mitteläbimise põhjustas modelleerimisvahend või Xa lisas sätestatud kontrollimenetlus ning kas on vaja parandada modelleerimisvahendit või kontrollimenetlust.

▼B

Artikkel 21

Modelleerimisvahendi kasutamise nõuetelevastavusega seotud parandusmeetmed

1. Kui tüübikinnitusasutus leiab artikli 20 lõiget 2 kohaldades, et sõidukitootja asjaomaste sõidukirühmade CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kindlaksmääramiseks kehtestatud menetlused ei ole kooskõlas loa või käesoleva määrusega või võivad põhjustada asjaomaste sõidukite CO2 heitkoguste või kütusekuluga seotud omaduste ebaõige kindlaksmääramise, nõuab tüübikinnitusasutus, et tootja esitaks hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul tüübikinnitusasutuse nõudmisest parandusmeetmete kava.

Kui sõidukitootja tõendab, et parandusmeetmete kava esitamiseks on vaja lisaaega, võib tüübikinnitusasutus anda kuni 30 kalendripäeva ajapikendust.

2. Parandusmeetmete kava rakendatakse kõigi sõidukirühmade suhtes, mida tüübikinnitusasutus on oma nõudmises nimetanud.

3. Tüübikinnitusasutus kiidab parandusmeetmete kava heaks või lükkab selle tagasi 30 kalendripäeva jooksul alates selle kättesaamisest. Tüübikinnitusasutus teatab tootjale ja kõigile teistele liikmesriikidele oma otsusest parandusmeetmete kava heaks kiita või tagasi lükata.

Tüübikinnitusasutus võib nõuda, et sõidukitootja väljastaks CO2 heitkoguste ja kütusekulu uue kindlaksmääramise alusel uue tootja arvepidamisfaili, kliendi teabefaili ja vastavussertifikaadi, mis kajastaks heakskiidetud parandusmeetmete kava kohaselt rakendatavaid muudatusi.

4. Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise eest.

5. Kui tüübikinnitusasutus on parandusmeetmete kava tagasi lükanud või teeb kindlaks, et parandusmeetmeid ei rakendata õigesti, võtab ta vajalikud meetmed, et tagada modelleerimisvahendi kasutamise nõuetelevastavus, või tühistab loa.

Artikkel 22

Tootja ja tüübikinnitusasutuse kohustused seoses osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetelevastavusega

1. Tootja võtab direktiivi 2007/46/EÜ X lisa kohaselt kõik vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 12 lõikes 1 loetletud osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused, mis on artikli 17 kohaselt sertifitseeritud, ei kaldu sertifitseeritud väärtustest kõrvale.

Kõnealuste meetmete hulka kuuluvad ka järgmised:

— mootorite puhul V lisa 4. liites sätestatud menetlused;

— jõuülekannete puhul VI lisa punktis 7 sätestatud menetlused;

— telgede puhul VII lisa punktides 5 ja 6 sätestatud menetlused;

— kere või haagise õhutakistuse puhul VIII lisa 6. liites sätestatud menetlused;

— rehvide puhul X lisa punktis 4 sätestatud menetlused.

Kui mõne osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused on artikli 15 lõike 5 kohaselt sertifitseeritud, on CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kontrollimisel etalonväärtuseks tüüpkonna selle liikme puhul sertifitseeritud väärtus.

Kui esimeses ja teises lõigus osutatud meetmete tulemusel tuvastatakse kõrvalekalle sertifitseeritud väärtustest, teatab tootja sellest kohe tüübikinnitusasutusele.

2. Tootja esitab lõike 1 teises lõigus osutatud menetluste tulemusi sisaldava katsearuande igal aastal tüübikinnitusasutusele, kes on sertifitseerinud asjaomase osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused. Tootja teeb katsearuanded nõudmise korral kättesaadavaks komisjonile.

3. Tootja tagab, et vähemalt ühe puhul igast 25st lõike 1 teises lõigus osutatud menetlusest seoses osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonnaga või süsteemitüüpkonnaga või rehvidega seotud juhtudel erandina vähemalt ühe menetluse puhul aastas teeb selle üle järelevalvet muu tüübikinnitusasutus kui see, kes osales asjaomase osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifitseerimisel artikli 16 kohaselt.

4. Mis tahes tüübikinnitusasutus võib teha igal ajal osade, eraldi seadmestike ja süsteemidega seotud kontrolle kõigis tootja ja sõidukitootja üksustes eesmärgiga kontrollida, et nende osade, eraldi seadmestike või süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused ei kaldu sertifitseeritud väärtustest kõrvale.

Tootja ja sõidukitootja esitavad tüübikinnitusasutusele 15 tööpäeva jooksul tüübikinnitusasutuse nõudmisest kõik asjakohased dokumendid, näidised ja muud tema valduses olevad materjalid, mis on osa, eraldi seadmestiku või süsteemiga seotud kontrollimiseks vajalikud.

Artikkel 23

Osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetelevastavusega seotud parandusmeetmed

▼M1

1. Kui tüübikinnitusasutus järeldab artiklite 20–22 kohaldamisel, et tootja võetud meetmed, mille eesmärk on tagada, et artikli 12 lõikes 1 loetletud osade, eraldi sõlmede ja süsteemide CO2 heidet ja kütusekulu mõjutavad omadused, mis on läbinud artikli 17 kohase sertifitseerimise, ei kalduks sertifitseeritud väärtustest kõrvale, ei ole piisavad, nõuab tüübikinnitusasutus, et tootja esitaks hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul tüübikinnitusasutuse nõudmise saamisest parandusmeetmete kava.

▼B

Kui tootja tõendab, et parandusmeetmete kava esitamiseks on vaja lisaaega, võib tüübikinnitusasutus anda kuni 30 kalendripäeva ajapikendust.

2. Parandusmeetmete kava rakendatakse kõigi osatüüpkondade, eraldi seadmestike tüüpkondade ja süsteemitüüpkondade suhtes, mida tüübikinnitusasutus on oma nõudmises nimetanud.

3. Tüübikinnitusasutus kiidab parandusmeetmete kava heaks või lükkab selle tagasi 30 kalendripäeva jooksul alates selle kättesaamisest. Tüübikinnitusasutus teatab tootjale ja kõigile teistele liikmesriikidele oma otsusest parandusmeetmete kava heaks kiita või tagasi lükata.

Tüübikinnitusasutus võib nõuda, et sõidukitootjad, kes on asjaomaseid osi, eraldi seadmestikke või süsteeme oma sõidukitesse paigaldanud, väljastaksid uue tootja arvepidamisfaili, kliendi teabefaili ja vastavussertifikaadi, mille aluseks on asjaomaste osade, eraldi seadmestike ja süsteemide suhtes artikli 22 lõikes 1 osutatud meetmete tulemusel saadud CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omadused.

4. Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise eest.

5. Tootja peab arvestust kõigi tagasi võetud ja remonditud või muudetud osade, eraldi seadmestike või süsteemide ning remondi teinud töökodade kohta. Tüübikinnitusasutusel peab olema juurdepääs kõnealusele arvepidamisele parandusmeetmete kava ellurakendamise vältel ning viie aasta jooksul pärast selle ellurakendamise lõppu.

6. Kui tüübikinnitusasutus on parandusmeetmete kava tagasi lükanud või teeb kindlaks, et parandusmeetmeid ei rakendata õigesti, võtab ta vajalikud meetmed, et tagada osatüüpkonna, eraldi seadmestike tüüpkonna või süsteemitüüpkonna CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste nõuetelevastavus, või tühistab CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaadi.







6. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

Üleminekusätted

1. Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 3 kohaldamist, keelavad liikmesriigid juhul, kui artiklis 9 osutatud kohustused ei ole täidetud, alljärgnevalt loetletu registreerimise, müügi ja kasutuselevõtmise:

▼M1

a) I lisa tabeli 1 kohaste rühmade 4, 5, 9 ja 10 sõidukid, sealhulgas iga rühma alarühma v sõidukid, alates 1. juulist 2019;

▼B

b) I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 1, 2 ja 3 kuuluvad sõidukid – alates 1. jaanuarist 2020;

c) I lisa tabelis 1 määratletud rühmadesse 11, 12 ja 16 kuuluvad sõidukid – alates 1. juulist 2020.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 punkti a kohaldamist, kohaldatakse artiklis 9 osutatud kohustusi alates 1. jaanuarist 2019 kõigi rühmadesse 4, 5, 9 ja 10 kuuluvate sõidukite suhtes, mille tootmiskuupäev on 1. jaanuaril 2019 või hiljem. ►M1 Iga sõidukirühma alarühma v sõidukite suhtes kohaldatakse artiklis 9 osutatud kohustust alates käesoleva määruse jõustumisest. ◄

▼M1

Esimese lõigu kohaldamisel tähendab tootmiskuupäev:

a) vastavustunnistusele allakirjutamise kuupäeva;

b) kui vastavustunnistust ei ole välja antud, kuupäeva, mil asjaomasele sõiduki osale esimest korda kinnitati sõiduki valmistajatehase tähis.

3. Artikli 20 lõike 1 teist lõiku ning artikli 20 lõike 2 teist, kolmandat ja neljandat lõiku kohaldatakse alates 1. juulist 2020. Artikli 21 lõike 5 ja artikli 23 lõike 6 kohaseid parandusmeetmeid kohaldatakse sõiduki Xa lisas sätestatud kontrollimenetluse mitteläbimise uurimise alusel alates 1. juulist 2023.

▼B

Artikkel 25

Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IV, IX ja XV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XI lisale.

Artikkel 26

Määruse (EL) nr 582/2011 muutmine

Määrust (EL) nr 582/2011 muudetakse järgmiselt:

1) artikli 3 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EÜ tüübikinnituse saamiseks heakskiidetud mootorisüsteemiga sõidukile seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega või EÜ tüübikinnituse saamiseks sõidukile seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega peab tootja tõendama ka seda, et vastava sõidukirühmaga seoses on täidetud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 ( *1 ) II lisa artiklis 6 sätestatud nõuded. Seda nõuet ei kohaldata siiski juhul, kui tootja märgib, et kinnitatava tüübi uusi sõidukeid ei registreerita, müüda ega võeta liidus kasutusele määruse (EL) 2017/2400 artikli 24 lõike 1 punktides a, b ja c vastava sõidukirühma kohta sätestatud kuupäevadel või pärast neid kuupäevi.

2) artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1a punkt d asendatakse järgmisega:

„d) kehtivad kõik ülejäänud käesoleva määruse VII lisa punktis 3.1, X lisa punktides 2.1 ja 6.1, XIII lisa punktides 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1 ning XIII lisa 6. liite punktis 1.1 kehtestatud erandid;“;

b) lõikele 1a lisatakse järgmine punkt:

„e) määruse (EL) 2017/2400 artiklis 6 ja II lisas sätestatud nõuded on seoses asjaomase sõidukirühmaga täidetud, välja arvatud juhul, kui tootja märgib, et kinnitatava tüübi uusi sõidukeid ei registreerita, müüda ega võeta liidus kasutusele kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktides a, b ja c vastava sõidukirühma kohta sätestatud kuupäevadel või pärast neid kuupäevi.“;

3) artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a) lõike 1a punkt d asendatakse järgmisega:

„d) kehtivad kõik ülejäänud käesoleva määruse VII lisa punktis 3.1, X lisa punktides 2.1 ja 6.1, XIII lisa punktides 2.1, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 ja 10.1.1 ning XIII lisa 6. liite punktis 1.1 kehtestatud erandid;“;

b) lõikele 1a lisatakse järgmine punkt:

„e) määruse (EL) 2017/2400 artiklis 6 ja II lisas sätestatud nõuded on seoses asjaomase sõidukirühmaga täidetud, välja arvatud juhul, kui tootja märgib, et kinnitatava tüübi uusi sõidukeid ei registreerita, müüda ega võeta liidus kasutusele kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktides a, b ja c vastava sõidukirühma kohta sätestatud kuupäevadel või pärast neid kuupäevi.“.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

SÕIDUKITE KLASSIFITSEERIMINE SÕIDUKIRÜHMADESSE

1. Sõidukite klassifitseerimine käesoleva määruse kohaldamisel

1.1 N-kategooria sõidukite klassifitseerimine

▼M1







Tabel 1 N-kategooria sõidukite sõidukirühmad Sõidukirühmadesse klassifitseerimise seisukohast oluliste elementide kirjeldus Sõidukirühm Kasutusotstarbe ja sõiduki konfiguratsiooni määramine Telgede arv Šassii konfiguratsioon Täismass (tonnides) Pikamaavedu Pikamaavedu (EMS) Piirkondlik vedu Piirkondlik vedu (EMS) Asulasisene vedu Kommunaalteenus Ehitus 4 × 2 Jäiga kerega veoauto > 3,5–7,5 (0) Jäiga kerega veoauto (või veduk) (*1) > 7,5–10 1 R R Jäiga kerega veoauto (või veduk) (*1) > 10–12 2 R+T1 R R Jäiga kerega veoauto (või veduk) (*1) > 12–16 3 R R Jäiga kerega veoauto > 16 4 R+T2 R R R Veduk > 16 5 T+ST T+ST+T2 T+ST T+ST+T2 T+ST Jäiga kerega veoauto > 16 4v (*2) R R Veduk > 16 5v (*2) T+ST 4 × 4 Jäiga kerega veoauto > 7,5–16 (6) Jäiga kerega veoauto > 16 (7) Veduk > 16 (8) 6 × 2 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 9 R+T2 R+D+ST R R+D+ST R Veduk Sõltumata massist 10 T+ST T+ST+T2 T+ST T+ST+T2 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 9v (*2) R R Veduk Sõltumata massist 10v (*2) T+ST 6 × 4 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 11 R+T2 R+D+ST R R+D+ST R R Veduk Sõltumata massist 12 T+ST T+ST+T2 T+ST T+ST+T2 T+ST 6 × 6 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist (13) Veduk Sõltumata massist (14) 8 × 2 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist (15) 8 × 4 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist 16 R 8 × 6 8 × 8 Jäiga kerega veoauto Sõltumata massist (17) (*1) Neis sõidukiklassides käsitletakse vedukeid jäiga kerega veoautodena, kuid spetsiifilise veduki tühimassiga, mis ei sisalda juhi tinglikku massi. (*2) Sõidukirühmade 4, 5, 9 ja 10 alarühm v: neid kasutusotstarbeid kohaldatakse ainult eriotstarbeliste sõidukite suhtes. (*) EMS – Euroopa moodulsüsteem. T = Veduk R = Jäiga kerega veoauto ja standardne kere T1, T2 = Standardsed haagised ST = Standardne poolhaagis D = Standardne laadurkäru

▼B









II LISA

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISEGA SEOTUD NÕUDED JA MENETLUSED

1. Tootja kehtestatavad protsessid modelleerimisvahendi kasutamiseks

1.1. Tootja kehtestab vähemalt järgmised protsessid:

1.1.1 Andmehaldussüsteem, mis hõlmab modelleerimisvahendi jaoks sisendteabe ja sisendandmete hankimist, salvestamist, töötlemist ja otsitavaks tegemist ning osatüüpkondade, eraldi seadmestike tüüpkondade ja süsteemitüüpkondade CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaatide haldamist. Andmehaldussüsteem peab tagama vähemalt järgmise:

a) õige sisendteabe ja õigete sisendandmete rakendamise konkreetsete sõiduki konfiguratsioonide puhul

b) standardväärtuste õige arvutamise ja rakendamise;

c) krüptograafiliste räside võrdluse teel selle kontrollimise, et osatüüpkondade, eraldi seadmestike tüüpkondade ja süsteemitüüpkondade sisendfailid, mida modelleerimisel kasutatakse, vastaksid nende osatüüpkondade, eraldi seadmestike tüüpkondade ja süsteemitüüpkondade sisendandmetele, mille jaoks on sertifikaat väljastatud;

d) kaitstud andmebaasi osatüüpkondade, eraldi seadmestike tüüpkondade ja süsteemitüüpkondadega seotud sisendandmete ning vastavate CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste sertifikaatide säilitamiseks;

e) osade, eraldi seadmestike ja süsteemide spetsifikatsioonide muudatuste ja uuenduste õige haldamise;

f) osade, eraldi seadmestike ja süsteemide päritolu kindlakstegemise võimaldamine pärast sõiduki tootmist.

1.1.2 Andmehaldussüsteem, mis hõlmab sisendteabe ja sisendandmete ning arvutuste otsimist modelleerimisvahendi abil ning väljundandmete säilitamist. Andmehaldussüsteem peab tagama vähemalt järgmise:

a) krüptograafiliste räside õige rakendamise;

b) kaitstud andmebaasi väljundandmete säilitamiseks.

1.1.3 Artikli 5 lõikes 2 ning artikli 10 lõigetes 1 ja 2 osutatud spetsiaalse elektroonilise leviplatvormi kasutamise protsess ning modelleerimisvahendi uusimate versioonide allalaadimine ja paigaldamine.

1.1.4 Modelleerimisvahendiga töötavate töötajate asjakohane koolitamine.

2. Tüübikinnitusasutuse poolne hindamine

2.1. Tüübikinnitusasutus kontrollib, kas punktis 1 sätestatud protsessid seoses modelleerimisvahendi kasutamisega on kehtestatud.

Samuti kontrollib tüübikinnitusasutus järgmist:

a) punktides 1.1.1, 1.1.2 ja 1.1.3 sätestatud protsesside toimimist ning punktis 1.1.4 sätestatud nõude rakendamist;

b) et tõendamisetapis rakendatud protsesse rakendataks samamoodi kõigis asjaomast sõidukirühma tootvates tootmisrajatistes;

c) sõidukite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega seotud toimingute andme- ja protsessivoogude kirjelduse täielikkust.

Teise lõike punkti a kohaldamisel hõlmab kontroll vähemalt ühe sõiduki CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramist igast sõidukirühmast, mille jaoks luba taotletakse.









1. liide

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE TEABEDOKUMENDI NÄIDIS UUTE SÕIDUKITE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS

I JAGU

1 Tootja nimi ja aadress:

2 Koostetehased, mille jaoks on kehtestatud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 II lisa punktis 1 osutatud protsessid modelleerimisvahendi kasutamiseks.

3 Hõlmatud sõidukirühmad:

4 Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress

II JAGU

1. Lisateave

1.1. Andmete ja protsesside kulgemise korralduse kirjeldus (nt vooskeem)

1.2 Kvaliteedijuhtimise protsessi kirjeldus

1.3 Täiendavad kvaliteedijuhtimise sertifikaadid (vajaduse korral)

1.4 Modelleerimisvahendi andmete hankimise, töötlemise ja salvestamise kirjeldus

1.5 Lisadokumendid (vajaduse korral)

2. Kuupäev: …

3. Allkiri: …









2. liide

NÄIDIS: MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE LUBA UUTE SÕIDUKITE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS

Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

MODELLEERIMISVAHENDI KASUTAMISE LUBA UUTE SÕIDUKITE CO2 HEITKOGUSTE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS







Teatis: — loa andmise (1) — loa laiendamise (1) — loataotluse tagasilükkamise (1) — loa tühistamise (1) Asutuse tempel (1) Mittevajalik maha tõmmata (võib olla juhtumeid, kus ei ole vaja midagi maha tõmmata, kui sobib rohkem kui üks vastus)

kohta modelleerimisvahendi kasutamiseks seoses määrusega (EÜ) nr 595/2009, mida rakendatakse määrusega (EL) 2017/2400.

Loa number:

Laiendamise põhjus: …

I JAGU

0.1 Tootja nimi ja aadress:

0.2 Koostetehased, mille jaoks on kehtestatud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 II lisa punktis 1 osutatud protsessid modelleerimisvahendi kasutamiseks.

0.3 Hõlmatud sõidukirühmad:

II JAGU

1. Lisateave

1.1 Tüübikinnitusasutuse teostatud hindamise aruanne

1.2. Andmete ja protsesside kulgemise korralduse kirjeldus (nt vooskeem)

1.3. Kvaliteedijuhtimise protsessi kirjeldus

1.4. Täiendavad kvaliteedijuhtimise sertifikaadid

1.5. Modelleerimisvahendi andmete hankimise, töötlemise ja salvestamise kirjeldus

1.6 Lisadokumendid (vajaduse korral)

2. Hindamise läbiviimise eest vastutav tüübikinnitusasutus

3. Hindamisaruande kuupäev

4. Hindamisaruande number

5. Märkused (vajaduse korral): vt addendum

6. Koht

7. Kuupäev

8. Allkiri









III LISA

SÕIDUKI OMADUSEGA SEONDUV SISENDTEAVE

1. Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse parameetrite loendit, mille sõidukitootja peab esitama modelleerimisvahendi sisendina. Rakendatav XML skeem ning näidisandmed on kättesaadavad spetsiaalsel elektroonilisel leviplatvormil.

2. Mõisted

▼M1

(1) „Parameter ID“: modelleerimisvahendis konkreetse sisendparameetri või sisendandmete kogumi kohta kasutatav kordumatu tunnus

▼B

(2) „Type“: Parameetri andmete liik

string … märgijada ISO8859-1 kodeeringus

token … märgijada ISO8859-1 kodeeringus ilma tühemiketa alguses või lõpus

date … kuupäev ja kellaaeg UTC-ajas, vormingus AAAA-KK-PPTTT:MM:SSZ kaldkirjas kirjatähtedega, mis tähistavad konkreetseid märke, nt „2002-05-30T09:30:10Z“

integer … täisarvu andmetüübiga väärtus ilma eesnullideta, näiteks „1800“

double, X … murdarv, millel on pärast kümnendkohtade eraldusmärki („.“) täpselt kaks kohta ega ole eesnulle, näiteks „double, 2“ puhul: „2345.67“; „double, 4“ puhul: „45.6780“

(3) „Unit“ … parameetri füüsiline ühik

(4) „sõiduki korrigeeritud tegelik mass“ – sõiduki tegelik mass, nagu see on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1230/2012 ( 2 ) , selle erinevusega, et paak peab (paagid peavad) olema täidetud vähemalt 50 % ulatuses nende kogumahutavusest; ilma pealisehitiseta ja korrigeeritud punktis 4.3 sätestatud paigaldamata standardvarustuse lisakaaluga ning standardse kere, standardse poolhaagise või standardhaagise massiga, et modelleerida täielik sõiduk või täielik sõiduki ja (pool)haagise kombinatsioon.

Kõik osad, mis on paigaldatud peamisele raamile või selle kohale, loetakse pealisehitise osadeks, kui need on paigaldatud ainult pealisehitise võimaldamiseks, olenemata sõidukorras vajalikest osadest.

3. Sisendparameetrite kogum

▼M1







Tabel 1 Sisendparameetrid „Vehicle/General“ Parameter name Parameter ID Type Unit Kirjeldus/Viide Manufacturer P235 token [-] ManufacturerAddress P252 token [-] Model P236 token [-] VIN P238 token [-] Date P239 dateTime [-] Komponendi räsi loomise kuupäev ja kellaaeg LegislativeClass P251 string [-] Lubatud väärtused: „N2“, „N3“ VehicleCategory P036 string [-] Lubatud väärtused: „Rigid Lorry“, „Tractor“ AxleConfiguration P037 string [-] Lubatud väärtused: „4 × 2“, „6 × 2“, „6 × 4“, „8 × 4“ CurbMassChassis P038 int [kg] GrossVehicleMass P041 int [kg] IdlingSpeed P198 int [1/min] RetarderType P052 string [-] Lubatud väärtused: „None“, „Losses included in Gearbox“, „Engine Retarder“, „Transmission Input Retarder“, „Transmission Output Retarder“ RetarderRatio P053 double, 3 [-] AngledriveType P180 string [-] Lubatud väärtused: „None“, „Losses included in Gearbox“, „Separate Angledrive“ PTOShaftsGearWheels (1) P247 string [-] Lubatud väärtused: „none“, „only the drive shaft of the PTO“, „drive shaft and/or up to 2 gear wheels“, „drive shaft and/or more than 2 gear wheels“, „only one engaged gearwheel above oil level“ PTOOtherElements (1) P248 string [-] Lubatud väärtused: „none“, „shift claw, synchronizer, sliding gearwheel“, „multi-disc clutch“, „multi-disc clutch, oil pump“ CertificationNumberEngine P261 token [-] CertificationNumberGearbox P262 token [-] CertificationNumberTorqueconverter P263 token [-] CertificationNumberAxlegear P264 token [-] CertificationNumberAngledrive P265 token [-] CertificationNumberRetarder P266 token [-] CertificationNumberTyre P267 token [-] CertificationNumberAirdrag P268 token [-] ZeroEmissionVehicle P269 boolean [-] VocationalVehicle P270 boolean [-] NgTankSystem P275 string [-] Lubatud väärtused: „Compressed“„Liquefied“ Vaid selliste sõidukite osas, mille mootorites kasutatakse kütust „NG PI“ (P193) Sleeper cab P276 boolean [-] (1) Kui käigukastiga on ühendatud mitu jõuväljavõtuvõlli, teatatakse ainult sellest komponendist, mille puhul tekivad kriteeriumide „PTOShaftsGearWheels“ ja „PTOShaftsOtherElements“ korral suurimad kaod IX lisa punkti 3.6 kohaselt.

▼B







Tabel 2 Sisendparameetrid „Vehicle/AxleConfiguration“ rattatelje kohta Parameter name Parameter ID Type Unit Kirjeldus/viide TwinTyres P045 boolean [-] AxleType P154 string [-] Lubatud väärtused: „VehicleNonDriven“, „VehicleDriven“ Steered P195 boolean







Tabel 3 Sisendparameetrid „Vehicle/Auxiliaries“ Parameter name Parameter ID Type Unit Kirjeldus/viide Fan/Technology P181 string [-] Lubatud väärtused: „Crankshaft mounted - Electronically controlled visco clutch“, „Crankshaft mounted - Bimetallic controlled visco clutch“, „Crankshaft mounted - Discrete step clutch“, „Crankshaft mounted - On/off clutch“, „Belt driven or driven via transm. - Electronically controlled visco clutch“, „Belt driven or driven via transm. - Bimetallic controlled visco clutch“, „Belt driven or driven via transm. - Discrete step clutch“, „Belt driven or driven via transm. - On/off clutch“, „Hydraulic driven - Variable displacement pump“, „Hydraulic driven - Constant displacement pump“, „Electrically driven - Electronically controlled“ SteeringPump/Technology P182 string [-] Lubatud väärtused: „Fixed displacement“, „Fixed displacement with elec. control“, „Dual displacement“, „Variable displacement mech. controlled“, „Variable displacement elec. controlled“, „Electric“ Nõutav eraldi sissekanne iga roolitava rattatelje kohta ElectricSystem/Technology P183 string [-] Lubatud väärtused: „Standard technology“, „Standard technology - LED headlights, all“ PneumaticSystem/Technology P184 string [-] Lubatud väärtused: „Small“, „Small + ESS“, „Small + visco clutch“ , „Small + mech. clutch“, „Small + ESS + AMS“, „Small + visco clutch + AMS“, „Small + mech. clutch + AMS“, „Medium Supply 1-stage“, „Medium Supply 1-stage + ESS“, „Medium Supply 1-stage + visco clutch“ , „Medium Supply 1-stage + mech. clutch“, „Medium Supply 1-stage + ESS + AMS“, „Medium Supply 1-stage + visco clutch + AMS“, „Medium Supply 1-stage + mech. clutch + AMS“, „Medium Supply 2-stage“, „Medium Supply 2-stage + ESS“, „Medium Supply 2-stage + visco clutch“ , „Medium Supply 2-stage + mech. clutch“, „Medium Supply 2-stage + ESS + AMS“, „Medium Supply 2-stage + visco clutch + AMS“, „Medium Supply 2-stage + mech. clutch + AMS“, „Large Supply“, „Large Supply + ESS“, „Large Supply + visco clutch“ , „Large Supply + mech. clutch“, „Large Supply + ESS + AMS“, „Large Supply + visco clutch + AMS“, „Large Supply + mech. clutch + AMS“; „Vacuum pump“ ▼M1 HVAC/Technology P185 string [-] Lubatud väärtused: „None“, „Default“ ▼B







Tabel 4. Sisendparameetrid „Vehicle/EngineTorqueLimits“ käigu kohta (valikuline) Parameter name Parameter ID Type Unit Kirjeldus/viide Gear P196 integer [-] märkida tuleb ainult nende käikude numbrid, mille puhul kohaldatakse sõidukiga seotud mootori pöördemomendi piirväärtuseid punkti 6 kohaselt MaxTorque P197 integer [Nm]

▼M1







Tabel 5 Heiteta raskeveokite, hübriidelektriliste raskeveokite ja segakütuseliste sõidukite sisendparameetrid Parameter name Parameter ID Type Unit Kirjeldus/Viide Manufacturer P235 token [-] ManufacturerAddress P252 token [-] Model P236 token [-] VIN P238 token [-] Date P239 dateTime [-] Komponendi räsi loomise kuupäev ja kellaaeg LegislativeClass P251 string [-] Lubatud väärtused: „N2“, „N3“ VehicleCategory P036 string [-] Lubatud väärtused: „Rigid Lorry“, „Tractor“ CurbMassChassis P038 int [kg] GrossVehicleMass P041 int [kg] MaxNetPower1 P277 int [W] Kui He-HDV = Y: kõikide sõiduki ülekandeseadme või ratastega ühendatud energiamuundurite suurim kasulik võimsus MaxNetPower2 P278 int [W] Kui He-HDV = Y: kõikide sõiduki ülekandeseadme või ratastega ühendatud energiamuundurite suuruselt teine kasulik võimsus ZE-HDV P269 boolean [-] He-HDV P279 boolean [-] DualFuelVehicle P280 boolean [-]







Tabel 6 Sisendparameetrid „Advanced driver assistance systems“ Parameter name Parameter ID Type Unit Kirjeldus/Viide EngineStopStart P271 boolean [-] Kooskõlas punktiga 8.1.1 EcoRollWithoutEngineStop P272 boolean [-] Kooskõlas punktiga 8.1.2 EcoRollWithEngineStop P273 boolean [-] Kooskõlas punktiga 8.1.3 PredictiveCruiseControl P274 string [-] Kooskõlas punktiga 8.1.4 on lubatud väärtused: „1,2“, „1,2,3“

▼B

4. Sõiduki mass

4.1 Modelleerimisvahendi sisendina kasutatav sõiduki mass peab olema sõiduki korrigeeritud tegelik mass. Korrigeeritud tegelik mass põhineb sõidukil, mis on varustatud nii, et see on kooskõlas kõigi vastava sõidukiklassi suhtes kohaldatavate direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XI lisas loetletud õigusaktidega.

4.2 Kui kogu standardvarustus ei ole paigaldatud, lisab tootja sõiduki korrigeeritud tegelikule massile järgmiste konstruktsioonielementide kaalu: a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 ( 3 ) kohane eesmine allasõidutõke b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 kohane tagumine allasõidutõke c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 kohane külgmine allasõidutõke d) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 661/2009 kohane sadulhaakeseade

4.3 Punktis 4.2 osutatud konstruktsioonielementide kaalud on järgmised: Rühmade 1, 2 ja 3 sõidukite puhul Eesmine allasõidutõke 45 kg Tagumine allasõidutõke 40 kg Külgmine allasõidutõke 8,5 kg/m × teljevahe [m] – 2,5 kg ▼M1 ————— ▼B Rühmade 4, 5, 9–12 ja 16 sõidukite puhul Eesmine allasõidutõke 50 kg Tagumine allasõidutõke 45 kg Külgmine allasõidutõke 14 kg/m × teljevahe [m] – 17 kg Sadulhaakeseade 210 kg

5. Hüdrauliliselt ja mehaaniliselt käitatavad teljed

Sõidukite puhul, mis on varustatud:

a) hüdrauliliselt käitatavate telgedega, tuleb telge käsitleda mittejuhitavana ning tootja ei võta seda arvesse sõiduki telgede konfiguratsiooni määramisel;

b) mehaaniliselt käitatavate telgedega, tuleb telge käsitleda juhitavana ning tootja võtab seda arvesse sõiduki telgede konfiguratsiooni määramisel;

6. Sõiduki juhtseadme määratud käigust sõltuvad mootori pöördemomendi piirväärtused

50 % kõrgemate käikude puhul (näiteks 12-käigulise jõuülekande puhul käigud 7–12) võib sõidukitootja deklareerida käigust sõltuva maksimaalse mootori pöördemomendi piirväärtuse, mis ei ületa 95 % mootori maksimaalsest pöördemomendist.

7. Sõidukispetsiifiline mootori pöörlemissagedus tühikäigul

7.1. Mootori pöörlemissagedus tühikäigul tuleb deklareerida VECTOs iga üksiku sõiduki kohta. Kõnealune deklareeritud sõiduki mootori pöörlemissagedus tühikäigul peab olema vähemalt sama suur kui mootori sisendandmete kinnituses nimetatu.

▼M1

8. Täiustatud juhiabisüsteemid

8.1. Modelleerimisvahendi sisendandmetes esitatakse järgmised täiustatud juhiabisüsteemid, mille esmane ülesanne on vähendada kütusekulu ja CO2 heidet.

8.1.1. Mootori seiskumine-käivitumine sõiduki peatumisel: süsteem, mis automaatselt seiskab ja käivitab sisepõlemismootori sõiduki peatumisel, et vähendada mootori tühikäiguaega. Sõiduki peatumisel peab mootor automaatselt seiskuma hiljemalt 3 sekundi jooksul.

8.1.2. Säästuveeremine ilma mootori seiskumise-käivitumiseta Süsteem, mis lahutab automaatselt sisepõlemismootori jõuülekandest teataval allamäge liikumisel väikese kalde korral. Sellisel liikumisel töötab mootor tühikäigul. Süsteem peab olema aktiivne vähemalt igal püsikiirushoidikuga seadistatud kiirusel, mis on üle 60 km/h.

8.1.3. Säästuveeremine mootori seiskumise-käivitumisega Süsteem, mis lahutab automaatselt sisepõlemismootori jõuülekandest teataval allamäge liikumisel väikese kalde korral. Sellisel liikumisel seiskub sisepõlemismootor pärast väikest viivitust ja jääb välja lülitatuks enamuse säästuveeremise ajast. Süsteem peab olema aktiivne vähemalt igal püsikiirushoidikuga valitud kiirusel, mis on üle 60 km/h.

8.1.4. Ennetav püsikiirusseadistus (PCC). Süsteem, mis optimeerib sõidutsükli potentsiaalse energia kasutamist teekalde teadaolevate andmete järgi GPS süsteemi abil. Modelleerimisvahendi sisendandmetes esitatavas ennetavas püsikiirusseadistuses peavad olema andmed vähemalt 1 000 meetrise teelõigu kohta ja süsteem peab hõlmama kõiki järgmisi funktsioone.

1) Vabakäiguga liikumine mäeharjal

Harjale lähenemisel vähendatakse sõiduki kiirust püsikiirushoidikul valitud kiirusega võrreldes kuni selle kohani, kust sõiduk hakkab raskusjõu mõjul kiirenema, et saaks vähendada pidurdamist allamäge liikumisel.

2) Kiirendamine ilma mootorilt saadava energiata

Kui sõiduk liigub väikesel kiirusel allamäge suure kalde korral, kiireneb sõiduk ilma mootori energiat kasutamata ja allamäge sõidul võib pidurdamist vähendada.

3) Vabakäiguga liikumine nõos

Allamäge sõitmisel, kui sõiduk ülekiirusel pidurdab, suurendab ennetav püsikiirusseadistus lühikeseks ajaks ülekiirust, et allamäge kulgeva teeosa lõpus oleks kiirus suurem. Ülekiirus on sõiduki kiirus, mis on suurem kui püsikiirushoidikuga seadistatud kiirus.

Ennetava püsikiirusseadistuse süsteemi võib sisestada modelleerimisvahendisse, kui süsteem hõlmab kas punktides 1 ja 2 sätestatud funktsioone või punktides 1, 2 ja 3 sätestatud funktsioone.

8.2. Tabelis 7 sätestatud üksteist täiustatud juhiabisüsteemi töörežiimi varianti on modelleerimisvahendi sisendparameetriteks.







Tabel 7 Täiustatud juhiabisüsteemi töörežiimid modelleerimisvahendi sisendparameetritena Variandi nr Mootori seiskamine-käivitamine sõiduki peatumisel Säästuveeremine ilma mootori seiskumise-käivitumiseta Säästuveeremine mootori seiskumise-käivitumisega Ennetav püsikiirusseadistus 1 jah ei ei ei 2 ei jah ei ei 3 ei ei jah ei 4 ei ei ei jah 5 jah jah ei ei 6 jah ei jah ei 7 jah ei ei jah 8 ei jah ei jah 9 ei ei jah jah 10 jah jah ei jah 11 jah ei jah jah

8.3. Iga kord peale süüte välja-sisselülitamist peab modelleerimisvahendi sisendina kasutatav täiustatud juhiabisüsteem vaikimisi töötama kütusesäästurežiimis.

8.4. Kui modelleerimisvahendi sisendina kasutatakse täiustatud juhiabisüsteemi, peab olema võimalik kontrollida sellise süsteemi olemasolu tegelike sõiduolude ja punktis 8.1 sätestatud süsteemi määratluste alusel. Kui on sisestatud teatud süsteemi töörežiimi variant (nt ennetav püsikiirusseadistus pluss säästuveeremine mootori seiskumise-käivitumisega), tuleb näidata ka vastavate funktsioonide koostööd. Kontrollimenetluses tuleb võtta arvesse seda, et süsteemil peavad olema teatud piirtingimused aktiveerumiseks (nt mootori töötemperatuur mootori seiskamiseks-käivitamiseks, teatud sõiduki kiirus püsikiirusseadistuseks, teatud kalded teatava massiga sõiduki puhul säästuveeremiseks). Sõiduki tootja peab koostama funktsioonide piirtingimuste kirjelduse andmetega selle kohta, millal teatud režiime ei aktiveerita ja millal nende tõhusus on väike. Tüübikinnitusasutus võib kinnitamise jaoks küsida taotlejalt tehnilisi põhjendusi piirtingimuste kohta ja hinnata nende nõuetekohasust.

▼B









IV LISA

TOOTJA ARVEPIDAMISFAILI JA KLIENDI TEABEFAILI NÄIDIS

I OSA

Sõiduki CO2 heitkogused ja kütusekulu – tootja arvepidamisfail

Tootja arvepidamisfaili koostab modelleerimisvahend ja see peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

1. Andmed sõiduki, osa, eraldi seadmestiku ja süsteemi kohta

1.1. Andmed sõiduki kohta

1.1.1. Tootja nimi ja aadress

1.1.2. Sõiduki mudel

1.1.3. Sõiduki valmistajatehase tähis (VIN-kood) …

1.1.4. Sõiduki kategooria (N1 N2, N3, M1, M2, M3) …

1.1.5 Telgede konfiguratsioon …

1.1.6. Sõiduki maksimaalne täismass (t) …

1.1.7. Sõiduki rühm vastavalt tabelile 1 …

1.1.8. Korrigeeritud tegelik tühimass (kg) …

▼M1

1.1.9. Mitmeotstarbeline sõiduk (jah/ei) …

1.1.10. Heiteta raskeveok (jah/ei) …

1.1.11. Hübriidelektriline raskeveok (jah/ei) …

1.1.12. Segakütuseline sõiduk (jah/ei) …

1.1.13. Magamiskabiin (jah/ei) …

▼B

1.2. Mootori peamised näitajad

1.2.1. Mootori mudel

1.2.2. Mootori sertifitseerimisnumber …

1.2.3. Mootori nimivõimsus (kW) …

1.2.4. Mootori pöörlemissagedus tühikäigul (1/min) …

1.2.5. Mootori nimipöörlemissagedus (1/min) …

1.2.6. Mootori töömaht (ltr) …

▼M1

1.2.7. Kütuseliik (diislikütus CI/CNG PI/LNG PI…) …

1.2.8. Mootori sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.3. Jõuülekande peamised näitajad

1.3.1. Jõuülekande mudel

1.3.2. Jõuülekande sertifitseerimisnumber …

1.3.3. Kadude kaartide genereerimisel kasutatud põhivariant (variant 1 / variant 2 / variant 3 / standardväärtused) …:

1.3.4. Jõuülekande tüüp (SMT, AMT, APT-S,APT-P) …

1.3.5. Käikude arv …

1.3.6. Jõuülekande arv viimasel käigul …

1.3.7. Aeglusti tüüp …

1.3.8. Jõusiirdevõll (jah/ei) …

▼M1

1.3.9. Jõuülekande sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.4. Aeglusti näitajad

1.4.1. Aeglusti mudel

1.4.2. Aeglusti sertifitseerimisnumber …

1.4.3. Kadude kaardi genereerimisel kasutatud sertifitseerimisvariant (standardväärtused/mõõtmine) …

▼M1

1.4.4. Pöördemomenti ülekandvate osade sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.5. Pöördemomendi muunduri näitajad

1.5.1. Pöördemomendi muunduri mudel

1.5.2. Pöördemomendi muunduri sertifitseerimisnumber …

1.5.3. Kadude kaardi genereerimisel kasutatud sertifitseerimisvariant (standardväärtused/mõõtmine) …

▼M1

1.5.4. Pöördemomendi muunduri sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.6. Nurkülekande näitajad

1.6.1. Nurkülekande mudel

1.6.2. Nurkülekande sertifitseerimisnumber …

1.6.3. Kadude kaardi genereerimisel kasutatud sertifitseerimisvariant (standardväärtused/mõõtmine) …

1.6.4. Nurkülekande arv …

▼M1

1.6.5. Ülekandeseadme lisaosa sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.7. Telje näitajad

1.7.1. Telje mudel …

1.7.2. Telje sertifitseerimisnumber …

1.7.3. Kadude kaardi genereerimisel kasutatud sertifitseerimisvariant (standardväärtused/mõõtmine) …

1.7.4. Telje tüüp (nt standardne ühekordne juhitav telg …

1.7.5. Telje ülekandearv …

▼M1

1.7.6. Telje sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.8. Aerodünaamika

1.8.1. Mudel

1.8.2. CdxA genereerimisel kasutatud sertifitseerimisvariant (standardväärtused/mõõtmine) …

1.8.3. CdxA sertifitseerimisnumber (vajaduse korral) …

1.8.4. CdxA väärtus …

▼M1

1.8.5. Õhutakistuse sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.9. Rehvi peamised näitajad

1.9.1. Rehvi suurus teljel 1 …

1.9.2. Rehvi sertifitseerimisnumber …

1.9.3. Spetsiifiline veeretakistuskoefitsient kõigil telje 1 rehvidel …

▼M1

1.9.3a. 1. telje rehvide sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.9.4. Rehvi mõõtmed teljel 2 …

1.9.5. Paaristelg (jah/ei), telg 2 …

1.9.6. Rehvi sertifitseerimisnumber …

1.9.7. Spetsiifiline veeretakistuskoefitsient kõigil telje 2 rehvidel …

▼M1

1.9.7a. 2. telje rehvide sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.9.8. Rehvi mõõtmed teljel 3 …

1.9.9. Paaristelg (jah/ei), telg 3 …

1.9.10. Rehvi sertifitseerimisnumber …

1.9.11. Spetsiifiline veeretakistuskoefitsient kõigil telje 3 rehvidel …

▼M1

1.9.11a. 3. telje rehvide sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.9.12. Rehvi mõõtmed teljel 4 …

1.9.13. Paaristelg (jah/ei), telg 4 …

1.9.14. Rehvi sertifitseerimisnumber …

1.9.15. Spetsiifiline veeretakistuskoefitsient kõigil telje 4 rehvidel …

▼M1

1.9.16. 4. telje rehvide sisendandmete ja -teabe räsi …

▼B

1.10. Abiseadmete peamised näitajad

1.10.1. Mootori jahutusventilaatori tehnoloogia …

1.10.2. Roolipumba tehnoloogia …

1.10.3. Elektrisüsteemi tehnoloogia …

1.10.4. Pneumosüsteemi tehnoloogia …

1.11. Mootori pöördemomendi piirväärtused

1.11.1. Mootori pöördemomendi piirväärtus käigul 1 (% mootori maksimaalsest pöördemomendist) …

1.11.2. Mootori pöördemomendi piirväärtus käigul 2 (% mootori maksimaalsest pöördemomendist) …

1.11.3. Mootori pöördemomendi piirväärtus käigul 3 (% mootori maksimaalsest pöördemomendist) …

1.11.4. Mootori pöördemomendi piirväärtus käigul … (% mootori maksimaalsest pöördemomendist)

▼M1

1.12. Täiustatud juhiabisüsteemid (ADAS)

1.12.1. Mootori seiskamine-käivitamine sõiduki peatumisel (jah/ei) …

1.12.2. Säästuveeremine ilma mootori seiskumise-käivitumiseta (jah/ei) …

1.12.3. Säästuveeremine mootori seiskumise-käivitumisega (jah/ei) …

1.12.4. Ennetav püsikiirusseadistus (jah/ei) …

▼B

2. Kasutusotstarbest ja koormusest sõltuvad väärtused

2.1. Modelleerimisparameetrid (iga kasutusotstarbe/koormuse/ kütusekombinatsiooni kohta)

▼M1

2.1.1. Kasutusotstarve (pikamaavedu/pikamaavedu (Euroopa moodulsüsteem (EMS))/piirkondlik vedu/piirkondlik vedu (EMS)/asulasisene vedu/vedu kohaliku omavalitsuse piires/ehitus) …

▼B

2.1.2. Koormus (vastavalt modelleerimisvahendile) (kg) …

2.1.3. Kütus (diisel/bensiin/LPG/CNG/…) …

2.1.4. Modelleerimisel kasutatav sõiduki kogumass (kg) …

2.2. Sõiduki sõiduomadused ja teave modelleerimiskvaliteedi kontrolliks

2.2.1. Keskmine kiirus (km/h) …

2.2.2. Minimaalne hetkkiirus (km/h) …

2.2.3. Maksimaalne hetkkiirus (km/h) …

2.2.4. Maksimaalne aeglustus (m/s2) …

2.2.5. Maksimaalne kiirendus (m/s2) …

2.2.6. Täiskoormusel sõiduaja protsent …

2.2.7 Käikude koguarv …

2.2.8. Läbisõidetud vahemaa kokku (km) …

2.3. Kütuse ja CO2 tulemused

2.3.1. Kütusekulu (g/km) …

2.3.2. Kütusekulu (g/t-km) …

2.3.3. Kütusekulu (g/p-km) …

2.3.4. Kütusekulu (g/m3-km) …

2.3.5. Kütusekulu (l/100km) …

2.3.6. Kütusekulu (l/t-km) …

2.3.7. Kütusekulu (l/p-km) …

2.3.8. Kütusekulu (l/m3-km) …

2.3.9. Kütusekulu (MJ/km) …

2.3.10. Kütusekulu (MJ/t-km) …

2.3.11. Kütusekulu (MJ/p-km) …

2.3.12. Kütusekulu (MJ/m3-km) …

2.3.13. CO2 (g/km) …

2.3.14. CO2 (g/t-km) …

2.3.15. CO2 (g/p-km) …

2.3.16. CO2 (g/m3-km) …

3. Tarkvara ja kasutajateave

3.1. Tarkvara ja kasutajateave

3.1.1. Modelleerimisvahendi versioon (X.X.X) …

3.1.2. Modelleerimise kuupäev ja kellaaeg

3.1.3. Modelleerimisvahendi sisendteabe ja sisendandmete räsi

▼M1

3.1.4. Tootja arvepidamisfaili krüptograafiline räsi …

▼B

II OSA

Sõiduki CO2 heitkogused ja kütusekulu – kliendi teabefail

1. Andmed sõiduki, osa, eraldi seadmestiku ja süsteemi kohta

1.1. Andmed sõiduki kohta

1.1.1. Sõiduki valmistajatehase tähis (VIN-kood) …

1.1.2. Sõiduki kategooria (N1 N2, N3, M1, M2, M3) …

1.1.3. Telgede konfiguratsioon …

1.1.4. Sõiduki maksimaalne täismass (t) …

1.1.5. Sõiduki rühm …

1.1.6. Tootja nimi ja aadress …

▼M1

1.1.7. Mudel …

▼B

1.1.8. Korrigeeritud tegelik tühimass (kg) …

▼M1

1.1.9. Mitmeotstarbeline sõiduk (jah/ei) …

1.1.10. Heiteta raskeveok (jah/ei) …

1.1.11. Hübriidelektriline raskeveok (jah/ei) …

1.1.12. Segakütuseline sõiduk (jah/ei) …

1.1.13. Magamiskabiin (jah/ei) …

▼B

1.2. Andmed osa, eraldi seadmestiku ja süsteemi kohta

1.2.1. Mootori nimivõimsus (kW) …

1.2.2. Mootori töömaht (ltr) …

▼M1

1.2.3. Kütuseliik (diislikütus CI/CNG PI/LNG PI…) …

▼B

1.2.4. Jõuülekande väärtused (mõõdetud/standardväärtused) …

1.2.5. Jõuülekande tüüp (SMT, AMT, AT-S, AT-S) …

1.2.6. Käikude arv …

1.2.7. Aeglusti (jah/ei) …

1.2.8. Telje ülekandearv …

▼M1

1.2.9. Mootorsõiduki kõigi rehvide keskmine veeretakistustegur (RRC): …

▼M1

1.2.10. Mootorsõiduki kõikide rehvide keskmine kütusesäästlikkuse märgistamise klass määruse (EÜ) nr 1222/2009 järgi …

1.2.11. Mootori seiskamine-käivitamine sõiduki peatumisel (jah/ei) …

1.2.12. Säästuveeremine ilma mootori seiskamise-käivitamiseta (jah/ei) …

1.2.13. Säästuveeremine mootori seiskamise-käivitamisega (jah/ei) …

1.2.14. Ennetav püsikiirusseadistus (jah/ei) …

2. Sõiduki CO2 heide ja kütusekulu (iga kandevõime ja kasutusotstarbe kombinatsiooni kohta)

2.1. Väike kandevõime [kg]:







Sõiduki keskmine kiirus CO2 heide Kütusekulu Pikamaavedu … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Pikamaavedu (EMS) … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Piirkondlik vedu … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Piirkondlik vedu (EMS) … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Asulasisene vedu … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Kommunaalteenus … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Ehitus … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km

2.2. Esindav kandevõime [kg]:







Sõiduki keskmine kiirus CO2 heide Kütusekulu Pikamaavedu … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Pikamaavedu (EMS) … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Piirkondlik vedu … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Piirkondlik vedu (EMS) … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Asulasisene vedu … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Kommunaalteenus … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km Ehitus … km/h … g/km … g/t·km … g/m3·km … l/100 km … l/t·km … l/m3·km

2.3. CO2 eriheide [g CO2/(t·km)] …

2.4. Keskmine kandevõime [t] …

2.5. Tarkvara ja kasutajateave



Modelleerimisvahendi versioon [X.X.X] Modelleerimise kuupäev ja kellaaeg [-]

3. Tootja arvepidamisfaili krüptograafiline räsi …

▼M1 —————

▼B









V LISA

MOOTORI ANDMETE KONTROLLIMINE

1. Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatud mootori katsemenetlus peab andma modelleerimisvahendile mootoritega seotud sisendandmed.

2. Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse mõisteid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 tähenduses ning lisaks nendele järgmisi mõisteid:

1) „mootorite CO2-tüüpkond“ – tootja koostatud rühm mootoritest 3. liite punkti 1 määratluse kohaselt;

2) „CO2-tüüpkonna algmootor“ – mootorite CO2-tüüpkonnast 3. liite kohaselt valitud mootor;

3) „alumine kütteväärtus“ – kütuse alumine kütteväärtus punkti 3.2 kohaselt;

4) „eriheitkogus“ – kogu heitkogus jagatuna mootori kogutööga määratletud perioodil, g/kWh;

5) „kütuse erikulu“ – kogu kütusekulu jagatuna mootori kogutööga määratletud perioodil, g/kWh;

6) „FCMC“ – kütusekulu kaardistamise tsükkel;

7) „täiskoormus“ – mootori tegelik pöördemoment/võimsus mootori teatud kiirusel, kui mootorit käitatakse kasutaja maksimaalse nõude juures.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktides 3.1.5 ja 3.1.6 esitatud määratlusi ei kohaldata.

3. Üldnõuded

Kalibreerimislabori ruumid peavad vastama kas standardi ISO/TS 16949, ISO 9000 seeria või ISO/IEC 17025 nõuetele. Kõik kalibreerimisel ja/või kontrollimisel kasutatavad laboratoorsed etalonmõõteseadmed peavad vastama siseriiklikele või rahvusvahelistele standarditele.

Mootorid tuleb rühmitada CO2-tüüpkondadesse kooskõlas 3. liitega. Punktis 4.1 selgitatakse, millised katsesõidud tuleb konkreetse mootorite CO2-tüüpkonna sertifitseerimiseks teha.

3.1 Katsetingimused

Kõik käesoleva lisa 3. liite kohaselt määratletud mootorite CO2-tüüpkonna sertifitseerimiseks tehtavad katsesõidud tuleb teha samal füüsilisel mootoril ning tegemata muudatusi mootori dünamomeetris ja mootorisüsteemis, välja arvatud 3. liite punkti 4.2 kohaste erandite puhul.

3.1.1 Laborikatse tingimused

Katsed viiakse läbi keskkonnatingimustel, mis vastavad kogu katsesõidu vältel järgmistele tingimustele:

(1) Laborikatse tingimusi kirjeldav parameeter fa, mis määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktile 6.1, peab olema järgmises vahemikus: 0,96 ≤ fa ≤ 1,04.

(2) Kelvinites väljendatud mootori sisselaskeõhu absoluutne temperatuur (Ta), mis määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktile 6.1, peab olema järgmises vahemikus: 283 K ≤ Ta ≤ 303 K.

(3) kPa-s väljendatud atmosfäärirõhk, mis määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktile 6.1, peab olema järgmises vahemikus: 90 kPa ≤ ps ≤ 102 kPa.

Kui katseid tehakse katsekambrites, mis suudavad simuleerida muid rõhutingimusi, kui need, mis konkreetses katsekohas esinevad, määratakse rakendatav fa väärtus kindlaks konditsioneerimissüsteemi atmosfäärirõhu simuleeritud väärtuste alusel. Simuleeritud atmosfäärirõhu sama etalonväärtust kasutatakse sisselaskeõhu ja väljalasketoru ning kõigi asjakohaste mootorisüsteemide puhul. Sisselaskeõhu ja väljalasketoru ning kõigi asjakohaste mootorisüsteemide simuleeritud atmosfäärirõhu väärtus peab olema alapunktis 3 sätestatud vahemikus.

Juhul, kui atmosfäärirõhk konkreetses katsekohas ületab ülemise piirmäära 102 kPa, võib käesoleva lisa kohaseid katseid siiski teostada. Sellisel juhul teostatakse katsed konkreetse atmosfääri välisõhu rõhuga.

Kui katsekambris on atmosfääritingimustest sõltumatu mootori sisselaskeõhu temperatuuri, rõhu ja/või niiskuse juhtimise võimalus, kasutatakse nende parameetrite puhul kõigil käesoleva lisa 3. liite kohaselt määratletud mootorite CO2-tüüpkonna konkreetse mootori sertifitseerimiseks tehtavatel katsesõitudel samu seadistusi.

3.1.2 Mootori paigaldamine

Mootor paigaldatakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktidega 6.3–6.6.

Kui abiseadmed / mootori käitamiseks vajalikud seadmed ei ole paigaldatud vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punkti 6.3 nõuetele, korrigeeritakse kõiki mõõdetud mootori pöördemomendi väärtuseid nende osade käesoleva lisa kohaseks käitamiseks vajaliku vooluga kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktiga 6.3.

Järgmiste mootoriosade voolutarve, mis toob kaasa nende käitamiseks vajaliku mootori pöördemomendi, määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva lisa 5. liitega:

(1) ventilaator

(2) elektritoitega abiseadmed / mootorisüsteemi käitamiseks vajalikud seadmed

3.1.3 Karteri heitkogused

Tootja peab tagama, et suletud karteri puhul ei võimalda mootori ventilatsioonisüsteem karterigaaside paiskumist atmosfääri. Kui tegemist on avatud karteriga, siis heitkogused mõõdetakse ja lisatakse vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktile 6.10 summutitoru heitkogustele.

3.1.4 Vahejahutiga mootorid

Katsestendil kasutatavat vahejahutit tuleb käitada kõigi katsesõitude vältel tingimustel, mis on sõidukisisesel rakendusel keskkonna võrdlustingimustes tüüpilised. Keskkonna võrdlustingimusteks on kehtestatud õhutemperatuur 293 K ja rõhk 101,3 kPa.

Käesoleva määruse kohasteks katseteks laboris kasutatav vahejahuti peab vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punkti 6.2 sätetele.

3.1.5 Mootori jahutussüsteem

(1) Katsestendil kasutatavat mootori jahutussüsteemi tuleb käitada kõigi katsesõitude vältel tingimustel, mis on sõidukisisesel rakendusel keskkonna võrdlustingimustes tüüpilised. Keskkonna võrdlustingimusteks on kehtestatud õhutemperatuur 293 K ja rõhk 101,3 kPa.

(2) Mootori jahutussüsteem peab olema varustatud termostaatidega vastavalt tootja nõuetele nende sõidukile paigaldamise kohta. Kui paigaldatud on mittetoimiv termostaat või termostaati ei kasutata, kohaldatakse alapunkti 3. Jahutussüsteemi seadistus teostatakse kooskõlas alapunktiga 4.

(3) Kui termostaati ei kasutata või paigaldatud on mittetoimiv termostaat, peab katsestend peegeldama kõigil katsetingimustel termostaadi toimimist. Jahutussüsteemi seadistus teostatakse kooskõlas alapunktiga 4.

▼M1

(4) Mootori jahutusvedeliku vooluhulk (või alternatiivse variandina rõhumuut soojusvaheti mootori poolel) ning mootori jahutusvedeliku temperatuur seadistatakse väärtustele, mis on tüüpilised kasutamisel sõiduki sees keskkonna võrdlustingimustes, kui sõidukit käitatakse nimikiirusel ja täiskoormusega ning sõiduki termostaat on täielikult avatud asendis. See seadistus määrab jahutusvedeliku võrdlustemperatuuri. Kõigil mootorite CO2 tüüpkonda kuuluva konkreetse mootori sertifitseerimiseks tehtavatel katsesõitudel peab jahutussüsteemi seadistus jääma muutumatuks nii mootoripoolel kui ka jahutussüsteemi katsestendi poolel. Katsestendi poolse jahutusaine temperatuur tuleb hoida hea inseneritava kohaselt mõistlikkuse piires püsivana. Soojusvaheti jahutusaine temperatuur katsestendi poolel ei tohi soojusvahetist allavoolu ületada termostaadi avamistemperatuuri nimiväärtust.

▼B

(5) Kõigil mootorite CO2-tüüpkonda kuuluva konkreetse mootori sertifitseerimiseks tehtavatel katsesõitudel tuleb hoida mootori jahutusvedeliku temperatuur vahemikus tootja poolt deklareeritud termostaadi avamise nimiväärtusest kuni alapunkti 4 kohase jahutusvedeliku võrdlustemperatuurini niipea, kui mootori jahutusvedelik on jõudnud pärast mootori külmkäivitust deklareeritud termostaadi avamistemperatuurini.

(6) Punkti 4.3.3 kohase WHTC külmkäivituse katse jaoks on konkreetsed algtingimused sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktides 7.6.1 ja 7.6.2. Alapunkti 3 kohase termostaadi käitumise simulatsiooni rakendamisel ei tohi esineda jahutusvedeliku voolu üle soojusvaheti niikaua, kui mootori jahutusvedelik ei ole jõudnud pärast külmkäivitust termostaadi avamise nimitemperatuurini.

3.2 Kütused

Katsetatavate mootorite vastavad etalonkütused valitakse tabelis 1 loetletud kütusetüüpide hulgast. Tabelis 1 loetletud etalonkütuste omadused peavad olema need, mis on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 IX lisas.

Tagamaks, et kõigil mootorite CO2-tüüpkonda kuuluva konkreetse mootori sertifitseerimiseks tehtavatel katsesõitudel kasutataks sama kütust, ei tohi paaki täita ega lülituda teisele mootorisüsteemi varustavale paagile. Erandkorras võib täitmist või ümberlülitust lubada, kui on võimalik tagada, et asenduskütusel on täpselt samad omadused kui enne kasutatud kütusel (sama tootmispartii).

Kasutatava kütuse alumine kütteväärtus määratakse kindlaks kahe eraldi mõõtmisega vastavalt iga kütusetüübi jaoks tabelis 1 määratletud standarditele. Kaks eraldi mõõtmist tuleb teostada kahel erineval laboratooriumil, mis on sertifitseerimist taotlevast tootjast sõltumatud. Mõõtmisi teostav laboratoorium peab vastama standardi ISO/IEC 17025 nõuetele. Tüübikinnitusasutus peab tagama, et alumise kütteväärtuse kindlaksmääramisel kasutatav kütuseproov võetakse kõigil katsesõitudel kasutatavast kütusepartiist.

Kui kaks eraldi saadud alumist kütteväärtust erinevad teineteisest rohkem kui 440 džauli võrra kütusegrammi kohta, on kindlaksmääratud väärtused kehtetud ning mõõtmisi tuleb korrata.

▼M1

Mitte üle 440 džauli võrra kütusegrammi kohta erineva kahe alumise kütteväärtuse keskväärtus dokumenteeritakse ühikutes MJ/kg ümardatuna kahe kümnendkohani vastavalt standardile ASTM E 29–06.

▼B

Gaaskütuste puhul sisaldavad tabeli 1 kohased alumise kütteväärtuse kindlaksmääramise standardid kütteväärtuse arvutamist kütusekulu alusel. Gaaskütuse koostis alumise kütteväärtuse kindlaksmääramiseks võetakse sertifitseerimiskatsetel kasutatud etalongaaskütuse partii analüüsist. Alumise kütteväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud gaaskütuse koostise kindlaksmääramisel teostatakse ainult üks analüüs sertifitseerimist taotlevast tootjast sõltumatu laboratooriumi poolt. Gaaskütuste puhul määratakse alumine kütteväärtus kindlaks kahe eraldi mõõtmise keskväärtuse asemel selle üheainsa analüüsi põhjal.

▼M1

Erandkorras võib lubada ümberlülituse erinevate tootmispartiidega mahutite vahel; sellisel juhul arvutatakse iga kasutatud kütusepartii alumine kütteväärtus ja dokumenteeritakse neist kõige suurem väärtus.

▼B







Tabel 1 Katsetamisel kasutatavad etalonkütused Kütuse tüüp / mootori tüüp Etalonkütuse tüüp Alumise kütteväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatav standard Diisel / survesüüde B7 vähemalt ASTM D240 või DIN 59100-1 (soovitatav on ASTM D4809) Etanool / survesüüde ED95 vähemalt ASTM D240 või DIN 59100-1 (soovitatav on ASTM D4809) Bensiin / ottomootor E10 vähemalt ASTM D240 või DIN 59100-1 (soovitatav on ASTM D4809) Etanool / ottomootor E85 vähemalt ASTM D240 või DIN 59100-1 (soovitatav on ASTM D4809) LPG / ottomootor LPG kütus B ASTM 3588 või DIN 51612 ▼M1 Maagaas / ottomootor G25 või GR ISO 6976 või ASTM 3588 ▼B

3.3 Määrdeained

Kõigil käesoleva lisa kohaselt teostatavatel katsesõitudel kasutatav määrdeõli peab olema kaubandusvõrgus kättesaadav õli tootjapoolse piiramatu heakskiiduga ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 8. lisa punktis 4.2 määratletud tavapärastes kasutustingimustes. Käesoleva lisa kohastel katsesõitudel ei tohi kasutada määrdeaineid, mille kasutamine on piiratud teatavate spetsiaalsete mootorisüsteemi kasutustingimustega või millel on ebatavaliselt lühike õlivahetuse intervall. Kaubandusvõrgus kättesaadavat õli ei tohi ühelgi moel modifitseerida ega lisada sellele lisaaineid.

Kõigil mootorite CO2-tüüpkonda kuuluva konkreetse mootori sertifitseerimiseks tehtavatel katsesõitudel tuleb kasutada sama tüüpi määrdeõli.

3.4 Kütusevoolu mõõtesüsteem

Kütusevoolu mõõtesüsteem peab hõlmama kõiki kogu mootorisüsteemis tarbitavaid kütusevoogusid. Lisaks tuleb kõigil teostatavatel katsesõitudel hõlmata kütusevoolu signaaliga kütusevood, millega ei varustata otseselt mootori silindrites toimuvat põlemisprotsessi. Kõigi teostatavate katsesõitude ajal peavad olema kütusevoolikust lahti ühendatud lisakütusepihustid (näiteks külmkäivitusseadmed), mis ei ole mootorisüsteemi käitamiseks vajalikud.

3.5 Mõõteseadmete tehnilised nõuded

Mõõteseadmed peavad vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 REV.06 4. lisa punkti 9 nõuetele.

Ilma et see piiraks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 REV.06 4. lisa punktis 9 määratletud nõuete kohaldamist, peavad tabelis 2 loetletud mõõtesüsteemid vastama tabelis 2 määratletud piirmääradele.







Tabel 2 Mõõtesüsteemidele esitatavad nõuded Lineaarsus Mõõtesüsteem Telglõik | xmin × (a1 – 1) + a0 | Tõus a1 Hinnangu standardviga SEE Determinatsioonikordaja r2 Täpsus (1) Tõusuaeg (2) Mootori pöörlemissagedus ≤ 0,2 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) 0,999 – 1,001 ≤ 0,1 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) ≥ 0,9985 0,2 % näidust või 0,1 % kiiruse maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) olenevalt sellest, kumb on suurem ≤ 1 s Mootori pöördemoment ≤ 0,5 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) 0,995 – 1,005 ≤ 0,5 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) ≥ 0,995 0,6 % näidust või 0,3 % pöördemomendi maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) olenevalt sellest, kumb on suurem ≤ 1 s Kütusemassi vool vedelkütuste puhul ≤ 0,5 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) 0,995 – 1,005 ≤ 0,5 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) ≥ 0,995 0,6 % näidust või 0,3 % voo maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) olenevalt sellest, kumb on suurem ≤ 2 s Kütusemassi vool gaaskütuste puhul ≤ 1 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) 0,99 – 1,01 ≤ 1 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) ≥ 0,995 1 % näidust või 0,5 % voo maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) olenevalt sellest, kumb on suurem ≤ 2 s Elektrivõimsus ≤ 1 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) 0,98 – 1,02 ≤ 2 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) ≥ 0,990 — ≤ 1 s Vool ≤ 1 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) 0,98 – 1,02 ≤ 2 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) ≥ 0,990 — ≤ 1 s Pinge ≤ 1 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) 0,98 – 1,02 ≤ 2 % maksimaalsest kalibreerimisväärtusest (3) ≥ 0,990 — ≤ 1 s (1) „Täpsus“ – analüsaatori näidu kõrvalekalle siseriiklikule või rahvusvahelisele standardile omistatavast etalonväärtusest. (2) „Tõusuaeg“ – aeg, mis kulub analüsaatori näidu jõudmiseks 10 protsendist 90 protsendini lõppnäidust (t90 – t10). (3) „Maksimaalsed kalibreerimisväärtused“ – 1,1 korda maksimaalne eeldatav väärtus kõigil vastava mõõtesüsteemi katsesõitudel.

„Xmin“, mida kasutatakse tabeli 2 kohase telglõigu arvutamisel – 0,9 korda minimaalne eeldatav väärtus vastava mõõtesüsteemi kõigil katsesõitudel.

Tabelis 2 loetletud mõõtesüsteemide, välja arvatud kütusemassi voolu mõõtesüsteemi, signaali esitamise sagedus peab olema vähemalt 5 Hz (soovitatav on ≥ 10 Hz). Kütusemassi voolu mõõtesüsteemi signaali esitamise sagedus peab olema vähemalt 2 Hz.

Kõik mõõteandmed registreeritakse proovisagedusega vähemalt 5 Hz (soovitatav on ≥ 10 Hz).

3.5.1 Mõõteseadmete kontrollimine

Iga mõõtesüsteemi suhtes teostatakse tabelis 2 esitatavate nõuete kontroll. Mõõtesüsteemile esitatakse vähemalt 10 kontrollväärtust vahemikus xmin kuni „maksimaalne kalibreerimisväärtus“ vastavalt punktile 3.5 ning mõõtesüsteemi vastus registreeritakse mõõdetud väärtusena.

Lineaarsuse kontrollil võrreldakse mõõdetud väärtusi kontrollväärtustega, kasutades vähimruutude lineaarregressiooni vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa 3. liite punktile A.3.2.

4. Katsemenetlus

Kõik mõõteandmed määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisale, kui käesolevas lisas ei ole teisiti ette nähtud.

4.1 Teostatavate katsesõitude ülevaade

Tabel 3 annab ülevaate kõigist 3. liite kohaselt määratletud mootorite CO2-tüüpkonna konkreetse mootori sertifitseerimiseks tehtavatest katsesõitudest.

Punkti 4.3.5 kohane kütusekulu kaardistamise tsükkel ning punkti 4.3.2 kohane mootori käitamise kõvera registreerimine jäetakse välja kõigi teiste mootorite puhul peale mootorite CO2-tüüpkonna algmootori.

Juhul, kui tootja taotlusel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 15 lõike 5 sätteid, teostatakse konkreetse mootori puhul täiendavalt ka punkti 4.3.5 kohane kütusekulu kaardistamise tsükkel ning punkti 4.3.2 kohane mootori käitamise kõvera registreerimine.







Tabel 3 Teostatavate katsesõitude ülevaade Katsesõit Viide punktile Nõutav CO2-tüüpkonna algmootoril Nõutav teistel CO2-tüüpkonna mootoritel Mootori täiskoormuse kõver 4.3.1 jah jah Mootori käitamise kõver 4.3.2 jah ei WHTC katse 4.3.3 jah jah WHSC katse 4.3.4 jah jah Kütusekulu kaardistamise tsükkel 4.3.5 jah ei

4.2 Mootorisüsteemis lubatud muudatused

Mootori tühikäigukiiruse juhtseadme sihtväärtuse muutmine mootori elektroonilises juhtseadmes madalamaks on lubatud kõigil katsesõitudel, mis sisaldavad tühikäigul tööd, et vältida häireid mootori tühikäigukiiruse juhtseadme ja katsestendi kiiruse juhtseadme vahel.

4.3 Katsesõidud

4.3.1 Mootori täiskoormuse kõver

Mootori täiskoormuse kõver registreeritakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktidega 7.4.1–7.4.5.

4.3.2 Mootoritöö kõver

Käesoleva punkti kohane mootoritöö kõvera registreerimine jäetakse välja kõigi teiste mootorite puhul peale 3. liite kohaselt määratletud mootorite CO2-tüüpkonna algmootori. Punkti 6.1.3 kohaselt kohaldatakse mootorite CO2-tüüpkonna algmootori kohta registreeritud mootoritöö kõverat ka kõigi teiste samasse mootorite CO2-tüüpkonda kuuluvate mootorite suhtes.

Juhul, kui tootja taotlusel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 15 lõike 5 sätteid, teostatakse konkreetse mootori puhul täiendavalt ka mootoritöö kõvera registreerimine.

Mootoritöö kõver registreeritakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punkti 7.4.7 variandiga b. Käesoleva katsega määratakse kindlaks negatiivne pöördemoment, mida on vaja mootori käitamiseks maksimaalse ja minimaalse kaardistamiskiiruse vahel käitaja minimaalse nõudega.

Katse teostatakse vahetult pärast punkti 4.3.1 kohast täiskoormuse kõvera kaardistamist. Tootja taotlusel võib registreerida mootoritöö kõvera eraldi. Sellisel juhul registreeritakse punkti 4.3.1 kohaselt teostatud täiskoormuse kõvera katsesõidu lõpul mootoriõli temperatuur ning tootja tõestab tüübikinnitusasutusele, et mootoriõli temperatuur mootoritöö kõvera katse alguses vastab eespool nimetatud temperatuurile ± 2K piires.

Mootoritöö kõvera katsesõidu alguses käitatakse mootorit käitaja minimaalse nõudega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktis 7.4.3 sätestatud maksimaalsel kaardistamiskiirusel. Niipea kui mootoritöö pöördemoment on stabiliseerunud vähemalt 10 sekundiks ± 5 % piires oma keskväärtuse ümber, algab andmete registreerimine ning mootori pöörlemissagedust vähendatakse keskmiselt 8 ± 1 min– 1/s aeglustusega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punkti 7.4.3 kohaselt määratletud maksimaalselt kaardistamiskiiruselt minimaalsele.

4.3.3 WHTC katse

WHTC katse teostatakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisaga. Heitmekatsete kaalutud tulemused peavad vastama määruses (EÜ) nr 595/2009 määratletud kohaldatavatele piirmääradele.

Punkti 4.3.1 kohaselt registreeritud mootori täiskoormuse kõverat kasutatakse etalontsükli denormaliseerimiseks ning kõik etalonväärtuste arvutused teostatakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktidega 7.4.6, 7.4.7 ja 7.4.8.

4.3.3.1 Mõõtesignaalid ja andmete registreerimine

Lisaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa sätetele registreeritakse punkti 3.4 kohaselt tegelik mootori tarbitud kütusemassi voog.

4.3.4 WHSC katse

WHSC katse teostatakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisaga. Heitmekatsete tulemused peavad vastama määruses (EÜ) nr 595/2009 määratletud kohaldatavatele piirmääradele.

Punkti 4.3.1 kohaselt registreeritud mootori täiskoormuse kõverat kasutatakse etalontsükli denormaliseerimiseks ning kõik etalonväärtuste arvutused teostatakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktidega 7.4.6, 7.4.7 ja 7.4.8.

4.3.4.1 Mõõtesignaalid ja andmete registreerimine

Lisaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa sätetele registreeritakse punkti 3.4 kohaselt tegelik mootori tarbitud kütusemassi voog.

4.3.5 Kütusekulu kaardistamise tsükkel (FCMC)

Käesoleva punkti kohane kütusekulu kaardistamise tsükkel jäetakse välja kõigi teiste mootorite puhul peale mootorite CO2-tüüpkonna algmootori. Mootorite CO2-tüüpkonna algmootori kohta registreeritud kütusekaarti kohaldatakse ka kõigi teiste samasse mootorite CO2-tüüpkonda kuuluvate mootorite suhtes.

Juhul, kui tootja taotlusel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 15 lõike 5 sätteid, teostatakse konkreetse mootori puhul täiendavalt ka kütusekulu kaardistamise tsükkel.

Kütusekaart mõõdetakse reas mootori stabiilse käitamise punktides, nagu on määratletud punktis 4.3.5.2. Kütusekulu väljendatakse kaardil grammides tunni kohta (g/h) olenevalt mootori pöörlemissagedusest (min– 1) ning mootori pöördemomendist (Nm).

4.3.5.1 Katkestuste käsitlemine FCMC käigus

Kui ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktis 6.6 määratletud perioodilise regenereerimisega heitgaaside järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul toimub FCMC käigus järeltöötluse regenereerimine, on kõik sellel mootori pöörlemissagedusel tehtud mõõtmised kehtetud. Regenereerimine viiakse lõpule ning pärast seda jätkatakse menetlust vastavalt punktile 4.3.5.1.1.

Kui kütusekulu kaardistamise tsükli vältel esineb ootamatu katkestus, rike või viga, on kõik sellel mootori pöörlemissagedusel tehtud mõõtmised kehtetud ning tootja valib jätkamiseks ühe järgmistest variantidest:

(1) menetlust jätkatakse vastavalt punktis 4.3.5.1.1 kirjeldatule

(2) kogu kütusekulu kaardistamise tsüklit korratakse vastavalt punktidele 4.3.5.4 ja 4.3.5.5.

4.3.5.1.1 Sätted kütusekulu kaardistamise tsükli jätkamiseks

Mootor käivitatakse ja soojendatakse üles kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktiga 7.4.1. Pärast soojendamist eelkonditsioneeritakse mootor, käitades seda 20 minuti vältel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punkti 7.2.2 tabelis 1 määratletud režiimis 9.

Punkti 4.3.1 kohaselt registreeritud mootori täiskoormuse kõverat kasutatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktide 7.4.6, 7.4.7 ja 7.4.8 kohaselt rakendatud režiimi 9 etalonväärtuste denormaliseerimiseks.

Vahetult pärast eelkonditsioneerimist muudetakse mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi sihtväärtuseid lineaarselt 20–46 sekundi vältel kõrgeima pöördemomendi sihtseadeni järgmisel kõrgemal mootori pöörlemissageduse sihtseadel kui see mootori pöörlemissageduse sihtseadeväärtus, mille juures toimus kütusekulu kaardistamise tsükli katkestus. Kui sihtseadeväärtus saavutatakse vähem kui 46 sekundiga, kasutatakse allesjäävat aega 46. sekundini stabiliseerimiseks.

Stabiliseerimiseks jätkatakse mootori käitamist sellest punktist alates kooskõlas punktis 4.3.5.5 sätestatud katsejärjestusele ilma mõõteväärtusi registreerimata.

Kui saavutatakse kõrgeim pöördemomendi sihtseadeväärtus sellel mootori pöörlemissageduse sihtseadel, mille juures toimus kütusekulu kaardistamise tsükli häire, jätkatakse sellest punktist mõõteväärtuste registreerimist kooskõlas punktis 4.3.5.5 sätestatud katsejärjestusega.

4.3.5.2 Sihtseadeväärtuste ruudustik

Sihtseadeväärtuste ruudustik fikseeritakse normaliseeritud meetodil ja see koosneb 10 mootori pöörlemissageduse seadeväärtusest ja 11 pöördemomendi seadeväärtusest. Normaliseeritud seadeväärtuse määratluse teisendamisel konkreetse katsetatava mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi tegelikeks seadeväärtusteks võetakse aluseks käesoleva lisa 3. liite kohaselt määratletud mootorite CO2-tüüpkonna algmootori punkti 4.3.1 kohaselt registreeritud mootori täiskoormuse kõver.

4.3.5.2.1 Mootori pöörlemissageduse sihtseadeväärtuste määratlemine

10 mootori pöörlemissageduse sihtseadeväärtus määratakse 4 põhilise mootori pöörlemissageduse sihtseadeväärtuste ning 6 täiendava mootori pöörlemissageduse sihtseadeväärtuste abil.

Mootori pöörlemissagedused nidle, nlo, npref, n95h ja nhi määratakse kindlaks käesoleva lisa 3. liite kohaselt määratletud mootorite CO2-tüüpkonna algmootori täiskoormuse kõverast ning registreeritakse vastavalt punktile 4.3.1, kasutades iseloomulike mootori pöörlemissageduste määratlusi kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 Rev.06 4. lisa punktiga 7.4.6.

Mootori pöörlemissagedus n57 määratakse kindlaks järgmise võrrandi abil:

n57 = 0,565 × (0,45 × nlo + 0,45 × npref + 0,1 × nhi – nidle) × 2,0327 + nidle

4 põhilist mootori pöörlemissageduse sihtseadeväärtust määratletakse järgmiselt:

(1) Mootori põhiline pöörlemissagedus 1: nidle

(2) Mootori põhiline pöörlemissagedus 2: nA = n57 – 0,05 × (n95h – nidle)

(3) Mootori põhiline pöörlemissagedus 3: nA = n57 – 0,08 × (n95h – nidle)

(4) Mootori põhiline pöörlemissagedus 4: n95h

Potentsiaalsed kaugused pöörlemissageduse seadeväärtuste vahel määratakse kindlaks järgmiste võrrandite alusel:

(1) dnidleA_44 = (nA – nidle) / 4

(2) dnB95h_44 = (n95h – nB) / 4

(3) dnidleA_35 = (nA – nidle) / 3

(4) dnB95h_35 = (n95h – nB) / 5

(5) dnidleA_53 = (nA – nidle) / 5

(6) dnB95h_53 = (n95h – nB) / 3

Kahe lõigu vaheliste potentsiaalsete hälvete absoluutväärtused määratakse kindlaks järgmiste võrrandite alusel:

(1) dn44 = ABS(dnidleA_44 – dnB95h_44)

(2) dn35 = ABS(dnidleA_35 – dnB95h_35)

(3) dn53 = ABS(dnidleA_53 – dnB95h_53)

▼M1

6 täiendavat mootori pöörlemiskiiruse sihtseadeväärtust valitakse järgmiselt.

(1) Kui dn44 on väiksem kui (dn35 + 5) või sellega võrdne ning ühtlasi väiksem kui (dn53 + 5) või sellega võrdne, valitakse kuus täiendavat mootori pöörlemiskiiruse sihtse