2000D0125 — ET — 17.09.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 31. jaanuar 2000, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist (“paralleelne kokkulepe”) (2000/125/EÜ) (EÜT L 035, 10.2.2000, p.12)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 NÕUKOGU OTSUS, 22. juuli 2013, L 245 1 14.9.2013









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

31. jaanuar 2000,

mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist (“paralleelne kokkulepe”)

(2000/125/EÜ)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega ning lõike 3 teise lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ( 1 ), võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ( 2 ) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu volitas komisjoni oma 3. novembri 1997. aasta otsuses pidama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN-ECE) raames läbirääkimisi kokkuleppe üle, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (“paralleelne kokkulepe”). (2) Nende läbirääkimiste tulemusel avati paralleelne kokkulepe allkirjastamiseks 25. juunil 1998; ühendus allkirjastas selle kokkuleppe 18. oktoobril 1999. (3) Mootorsõidukisektori rahvusvaheline ühtlustamine toimub juba 1958. aasta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni läbivaadatud kokkuleppe raames, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (1958. aasta kokkulepe) ja mille osaliseks sai ühendus 24. märtsil 1998. (4) Paralleelse kokkuleppe sõlmimine on asutamislepingu artiklile 133 vastava ühise kaubanduspoliitika üks eesmärkidest, milleks on mootorsõidukite kaubanduses olemasolevate tehniliste tõkete kaotamine ja lepinguosaliste vahel uute tehniliste tõkete loomise vältimine; ühenduse osalemine tagab 1958. aasta kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe alusel läbiviidava ühtlustamise järjepidevuse ning hõlbustab seega pääsu kolmandate riikide turule. (5) Paralleelse kokkuleppe kehtestamisega ühenduse poolt luuakse konkreetne institutsiooniline raamistik, korraldades kokkuleppe osaliste vahelist koostööd; selleks on vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek. (6) On vaja sätestada ühenduse paralleelses kokkuleppes osalemise praktiline kord. (7) Komisjon peaks vastutama kõikide paralleelses kokkuleppes sätestatud teavitamisnõuete täitmise eest; paralleelset kokkulepet kohaldatakse paralleelselt 1958. aasta kokkuleppega; mõlemat kokkulepet kohaldatakse UN-ECE raames ja mõlema puhul kasutatakse samu töörühmi ja vahendeid. (8) Paralleelse kokkuleppega luuakse raamistik, et kehtestada ühehäälselt ülemaailmses registris ülemaailmsed tehnilised normid; kuna kahte kokkulepet kohaldatakse paralleelselt, hääletatakse töörühmade poolt koostatud tehniliste normide eelnõude osas mõlema kokkuleppe alusel loodud asutustes; 1958. aasta kokkuleppe jaoks on kehtestatud otsustamismenetlus; seetõttu võib paralleelset kokkulepet käsitleva ühenduse seisukoha suhtes otsuse teha, järgides sama menetlust nagu 1958. aasta kokkuleppe puhul. (9) Kui normi osas hääletakse ainult paralleelse kokkuleppe alusel, on võimalik delegeerida ühenduse seisukoha kindlaksmääramise otsus komisjonile, keda abistab regulatiivkomitee, kuna kinnitatud üldine tehniline norm tuleb hiljem esitada heakskiitmiseks asutamislepingu artiklites 95 ja 251 sätestatud korras. (10) Ühenduse seisukoht paralleelse kokkuleppe muudatusettepaneku osas tuleks kindlaks määrata sama menetluse alusel, mida kohaldatakse kokkuleppe heakskiitmisel; kui ühendus soovib paralleelse kokkuleppe muudatuse osas esitada vastuväite pärast seda, kui muudatus on ühehäälselt heaks kiidetud, võib komisjon kokkuleppes sätestatud ajalisi piiranguid arvesse võttes võtta otsuse vastu ka lihtsama menetluse teel. (11) Paralleelne kokkulepe tuleks heaks kiita, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:







Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel selle volituste piires heaks kokkulepe, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi “paralleelne kokkulepe”).

Paralleelse kokkuleppe tekst on esitatud I lisas.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujat volitatakse nimetama isikut, kellel on õigus esitada heakskiitmiskiri vastavalt paralleelse kokkulepe artiklile 9.2 ning esitada II lisas sisalduv deklaratsioon.

Artikkel 3

Komisjon edastab ühenduse nimel kõik teated, mis on sätestatud paralleelses kokkuleppes, eelkõige selle artiklites 7, 9, 12 ja 15.

Artikkel 4

Ühenduse ja liikmesriikide paralleelses kokkuleppes osalemise kord on sätestatud III lisas.

Artikkel 5

▼M1

1. Liit hääletab üldise tehnilise normi kehtestamise või sellise normi muudatuse eelnõu poolt, kui eelnõu on heaks kiidetud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 lõikes 9 sätestatud korrale.

▼B

2. Kui lõike 1 kohast heakskiitu ei anta, hääletab komisjon ülemaailmse tehnilise normi ülemaailmses registris kehtestamise vastu.

▼M1

3. Liidu seisukoht, mis käsitleb loetlemist tehniliste normide ettepanekute kokkuvõttes või sellise loetlemise uuesti kinnitamist, samuti kokkuleppeosaliste lahkarvamuste lahendamist, kehtestatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 sätestatud korrale.

Artikkel 6

1. Liit hääletab paralleelse kokkuleppe muudatusettepaneku poolt juhul, kui muudatusettepanek on heaks kiidetud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktis a sätestatud menetluse kohaselt.

Kui seda menetlust ei ole õigeaegselt enne hääletuse toimumist lõpule viidud, hääletab liit muudatuse vastu.

2. Otsus, kas esitada vastuväide paralleelse kokkuleppe muudatusettepaneku kohta, mille on esitanud teine kokkuleppeosaline, tehakse ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktis a sätestatud menetluse kohaselt.

▼B









I LISA









KOKKULEPE,

milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist

PREAMBUL

KOKKULEPPEOSALISED,

OLLES OTSUSTANUD kokku leppida selleks, et kehtestada üldiste tehniliste normide väljatöötamise edendamiseks menetlus, millega oleks võimalik tagada ratassõidukite ning nendele paigaldatavate ja/või nendel kasutatavate seadmete ja osade kõrge ohutuse tase, keskkonnakaitse, energiatõhusus ning varguskindlus;

OLLES OTSUSTANUD, et selline menetlus aitab kaasa ka olemasolevate tehniliste normide ühtlustamisele, ja võttes arvesse kohalike, riiklike ja piirkondlike asutuste õigust võtta vastu ja kohaldada tervishoiu, ohutuse, keskkonnakaitse, energiatõhususe ja varguskindluse valdkondades rangemaid tehnilisi norme, kui on sätestatud üldisel tasemel;

OLLES VOLITATUD sõlmima sellise kokkuleppe ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni põhikirja lõike 1 punkti a ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni töökorra XIII peatüki eeskirja nr 50 alusel;

TUNNUSTADES, et käesolev kokkulepe ei piira kokkuleppeosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest tervist, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevatest lepingutest ja kokkulepetest;

TUNNUSTADES, et käesolev kokkulepe ei piira kokkuleppeosaliste Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames sõlmitud kokkulepetest, sealhulgas tehniliste kaubandustõkete lepingust, tulenevaid õigusi ja kohustusi, ning soovides kehtestada üldised tehnilised normid, mis oleksid kooskõlas nimetatud kokkulepetega nende tehniliste normide aluseks;

PÜÜELDES SELLE POOLE, et käesoleva kokkuleppe osalised kasutavad käesolevas kokkuleppes kehtestatud üldiseid tehnilisi norme oma tehniliste normide alusena;

TUNNUSTADES SEDA, kui oluline on inimeste tervisele, ohutusele ja heaolule ratassõidukite ning nendele paigaldatavate ja/või nendel kasutatavate seadmete ja osade ohutuse, keskkonnakaitse, energiatõhususe ja varguskindluse kõrge tase ja selle tõstmine, ning et olemasolevate ja tulevaste tehniliste normide ja nendega seotud standardite pidev ühtlustamine võib edendada rahvusvahelist kaubandust, suurendada tarbijate valikuvõimalusi ja toodete hindade vastuvõetavust;

TUNNUSTADES, et valitsustel on õigus otsida tervishoiu, ohutuse ja keskkonnakaitse taseme tõstmise võimalusi ja neid rakendada ning otsustada, kas käesoleva kokkuleppega kehtestatud üldised tehnilised normid on nende vajaduste jaoks sobivad;

TUNNUSTADES 1958. aasta kokkuleppe raames läbiviidud ühtlustamise olulisust;

TUNNUSTADES erinevate geograafiliste piirkondade huvisid ja teadmisi seoses ohutuse, keskkonnakaitse, energia ja varguskaitse probleemidega ning nende meetodeid selliste probleemide lahendamisel, samuti nende huvide ja teadmiste olulisust üldiste tehniliste normide väljatöötamisel, et aidata kaasa nende täiustumisele ja erinevuste vähendamisele;

SOOVIDES edendada kinnitatud üldiste tehniliste normide vastuvõtmist arengumaades ja võttes arvesse nende riikide, eelkõige kõige madalama arengutasemega arengumaade konkreetseid probleeme ja asjaolusid;

SOOVIDES, et kokkuleppeosaliste poolt kohaldatavaid tehnilisi norme võetakse piisavalt arvesse, kohaldades selleks üldiste tehniliste normide väljatöötamisel läbipaistvat menetlust, ja et sellega seoses võrreldakse erinevaid eeliseid ja tulemuslikkust;

TUNNUSTADES, et kaitstuse kõrget taset sätestavate üldiste tehniliste normide kehtestamine julgustab riike otsustama, et need normid tagavad neile nende jurisdiktsiooni all oleval territooriumil vajaliku kaitse ja tulemuslikkuse;

TUNNUSTADES mootorsõidukikütuse kvaliteedi mõju sõiduki keskkonnamõju kontrollimisele, inimeste tervisele ja kütusesäästlikkusele ja

TUNNUSTADES, et läbipaistvate menetluste kasutamine on eriti oluline käesoleva kokkuleppe raames üldiste tehniliste normide väljatöötamisel ja et see protsess peab olema kooskõlas käesoleva kokkuleppe osaliste normide väljatöötamise protsessidega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

1.1. Käesoleva kokkuleppe eesmärk on: 1.1.1. kehtestada ülemaailmne protsess, mille abil saavad kõikidest maailma piirkondadest pärit kokkuleppeosalised üheskoos välja töötada üldised tehnilised normid, mis käsitlevad ratassõidukite ning nendele paigaldatavate ja/või nendel kasutatavate seadmete ja osade kõrget ohutuse taset, keskkonnakaitset, energiatõhusust ning varguskindlust; 1.1.2. tagada, et üldiste tehniliste normide väljatöötamisel võetakse asjakohaselt ja objektiivselt arvesse kokkuleppeosaliste olemasolevaid tehnilisi norme ning samuti UN-ECE eeskirju; 1.1.3. tagada, et üldiste tehniliste normide väljatöötamisel võetakse asjakohaselt ja objektiivselt arvesse parimaid olemasolevaid tehnoloogiaid, suhtelisi eeliseid ja tulemuslikkust; 1.1.4. tagada, et üldiste tehniliste normide väljatöötamise kord on läbipaistev; 1.1.5. saavutada ohutuse, keskkonnakaitse, energiatõhususe ja varguskindluse üldine kõrge tase ja tagada, et käesoleva kokkuleppega hõlmatud tegevused ei edenda ega põhjusta kokkuleppeosaliste reguleerimisalas, sealhulgas kohalikul tasandil, nende tasemete langemist; 1.1.6. vähendada rahvusvahelises kaubanduses tehnilisi tõkkeid, ühtlustades selleks kokkuleppeosaliste olemasolevaid tehnilisi norme ja UN-ECE eeskirju, ja töötada välja uusi üldiseid tehnilisi norme, mis reguleerivad kooskõlas ohutuse ja keskkonnakaitse ning teiste eespool nimetatud eesmärkide kõrge taseme saavutamisega ratassõidukite ning nendele paigaldatavate ja/või nendel kasutatavate seadmete ja osade ohutust, keskkonnaohutust, energiatõhusust ning varguskindlust ja 1.1.7. tagada, et juhul kui teatud riikide, eelkõige arengumaade puhul, on vaja kohaldada erineva rangusastmega sätteid, võetakse üldiste tehniliste normide väljatöötamisel ja kehtestamisel selliste sätete vajalikkust arvesse.

1.2. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse 1958. aasta kokkuleppega paralleelselt, ilma et see mõjutaks kummagi kokkuleppe eraldi kohaldamist.

Artikkel 2

Kokkuleppeosalised ja nõuandev staatus

2.1. Käesoleva kokkuleppe osalisteks võivad saada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN-ECE) liikmesriigid, Euroopa Majanduskomitee liikmesriikidest koosnevad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid ning riigid, mis on vastavalt Euroopa Majanduskomitee põhikirja lõikele 8 Euroopa Majanduskomiteesse vastu võetud.

2.2. Käesoleva kokkuleppe osalisteks võivad saada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmesriigid, mis osalevad kooskõlas Euroopa Majanduskomisjoni põhikirja lõikega 11 teatavates Euroopa Majanduskomisjoni tegevustes, ning sellistest riikidest koosnevad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid.

2.3. Iga ÜRO spetsialiseeritud asutus ning muud asutused, sealhulgas valitsustevahelised ja valitsustevälised organisatsioonid, kellele ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu on andnud nõuandva staatuse, võivad selles pädevuses osaleda töörühmade aruteludes juhul, kui töörühm käsitleb sellist asutust või organisatsiooni konkreetselt puudutavat küsimust.

Artikkel 3

Täitevkomitee

3.1. Kokkuleppeosaliste esindajad moodustavad käesoleva kokkuleppe täitevkomitee ning kogunevad selles pädevuses vähemalt kord aastas.

3.2. Täitevkomitee töökord on sätestatud käesoleva kokkuleppe lisas B.

3.3. Täitevkomitee: 3.3.1. vastutab käesoleva kokkuleppe rakendamise, sealhulgas käesoleva kokkuleppe alusel võetavate tegevuste osas prioriteetide kehtestamise eest; 3.3.2. vaatab läbi kõik töörühmade soovitused ja aruanded, mis käsitlevad käesoleva kokkuleppe alusel üldiste tehniliste normide kehtestamist ja 3.3.3. täidab teisi käesolevast kokkuleppest tulenevaid ülesandeid.

3.4. Täitevkomiteel on lõplik õigus otsustada, kas lisada normid üldiste tehniliste normide ettepanekute loetellu ja kehtestada käesoleva kokkuleppe alusel üldiseid tehnilisi norme.

3.5. Täitevkomitee kasutab oma ülesannete täitmisel kõikidest asjakohastest allikatest pärit teavet juhul, kui komitee peab seda vajalikuks.

Artikkel 4

Tehniliste normide kriteeriumid

4.1. Tehnilise normi lisamiseks artikli 5 alusel või selle kehtestamiseks artikli 6 alusel peab tehniline norm vastama järgmistele kriteeriumidele: 4.1.1. tehniline norm peab sisaldama üksikasjalikku kirjeldust normiga hõlmatud ratassõiduki ning sellele paigaldatavate ja/või sellel kasutatavate seadmete ja osade kohta; 4.1.2. tehniline norm peab sisaldama nõudeid, mis: 4.1.2.1. tagavad ohutuse, keskkonnakaitse, energiatõhususe või varguskindluse osas kõrge taseme ja 4.1.2.2. on vajaduse korral esitatud selliselt, et nad hõlmavad tehniliste omaduste asemel hoopis töönäitajaid. 4.1.3. Tehnilised normid peavad sisaldama: 4.1.3.1. katsemeetodit, millega normile vastavust tõendatakse; 4.1.3.2. artikli 5 alusel loetletavate normide puhul vajaduse korral üksikasjalikku kirjeldust heakskiidu- või sertifitseerimismärgistusest ja/või tüübikinnituseks või toodangu vastavuseks või tootja kinnituse nõuete jaoks vajalikest märgistest ja 4.1.3.3. vajaduse korral teostusaja soovitatavat minimaalset üleminekuaega, mille määramisel võetakse arvesse põhjendatust ja otstarbekust ja mille kokkuleppeosaline peaks enne nõuetele vastavuse nõudmist ette nägema.

4.2. Üldiste tehniliste normidega võib ette näha alternatiivsed ja konkreetsetel juhtudel kohaldatavad rangemad normide tasemed, kui see on teatavate riikide, eelkõige arengumaade regulatiivmeetmete parandamiseks vajalik.

Artikkel 5

Üldiste tehniliste normide ettepanekute loetelu

5.1. Koostatakse ning peetakse loetelu kokkuleppeosaliste tehnilistest normidest, mis ei sisaldu ÜRO Majanduskomisjoni eeskirjades ja mille puhul on tehtud ettepanek neid ühtlustada või võtta need vastu üldiste tehniliste normidena (edaspidi “Ettepanekute loetelu”).

5.2. Tehniliste normide loetlemine ettepanekute loetelus Iga kokkuleppeosaline võib esitada täitevkomiteele taotluse lisada ettepanekute loetellu tehniline norm, mida ta on kohaldanud, kohaldab või mille ta on tulevikus kohaldamiseks vastu võtnud. 5.2.1. Lõikes 5.2 täpsustatud taotlus sisaldab: 5.2.1.1. sellise normi koopiat; 5.2.1.2. kõiki olemasolevaid tehnilisi dokumente, mis sellist normi täiendavad, sealhulgas dokumendid parima olemasoleva tehnoloogia, suhteliste eeliste ja tulemuslikkuse kohta ja 5.2.1.3. andmeid teadaolevate, kasutatavate või tulevikus kasutatavate ja asjakohaste rahvusvaheliste vabatahtlike standardite kohta. 5.2.2. Täitevkomitee vaatab läbi kõik taotlused, mis vastavad artikli 4 ja käesoleva artikli lõike 5.2.1 nõuetele. Tehniline norm kantakse ettepanekute loetellu juhul, kui seda toetatakse kooskõlas lisa B artikli 7 lõikega 7.1. Taotlusele lisatud dokumendid lisatakse loetletud tehnilisele normile. 5.2.3. Tehniline norm, mille osas on taotlus esitatud, loetakse peasekretäri poolt loetellu lisatuks kuupäevast, mil käesoleva artikli lõike 5.2.2 alusel normi poolt hääletatakse.

5.3. Loetletud tehniliste normide väljajätmine ettepanekute loetelust Ettepanekute loetlus olev tehniline norm jäetakse loetelust välja järgmistel juhtudel: 5.3.1. kui üldisesse registrisse kinnitatakse üldine tehniline norm, mis hõlmab tootele sätestatud nõuete osas samu tooteomadusi ja tehnilisi omadusi kui loetletud tehniline norm; 5.3.2. viie aasta möödumisel sellest, kui norm käesoleva artikli alusel loetellu lisati, ja iga järgneva viieaastase ajavahemiku lõpus, välja arvatud juhul, kui täitevkomitee kinnitab tehnilise normi uuesti loetelusse kooskõlas lisa B artikli 7 lõikega 7.1 antud poolhäältega või 5.3.3. selle kokkuleppeosalise kirjaliku taotluse korral, kelle taotluse alusel tehniline norm algselt lisati. Taotluses peab olema normi väljajätmist põhjendatud.

5.4. Dokumentide kättesaadavus Kõik täitevkomitee poolt käesoleva artikli alusel käsitletud dokumendid peavad olema avalikult kättesaadavad.

Artikkel 6

Üldiste tehniliste normide register

6.1. Käesoleva artikli alusel väljatöötatud ja sätestatud üldistest tehnilistest normidest luuakse register. Registri nimeks on üldine register.

6.2. Üldiste tehniliste normide kehtestamine üldises registris olemasolevate normide ühtlustamise teel Kokkuleppeosaline võib esitada ettepaneku sellise ühtlustatud üldise tehnilise normi väljatöötamiseks, mis hõlmab ettepanekute loetelus loetletud tehniliste normide või muude UN-ECE eeskirjadega või mõlemaga reguleeritud tööomadusi ja tehnilisi omadusi. 6.2.1. Lõikes 6.2 täpsustatud ettepanek sisaldab: 6.2.1.1. kavandatava üldise tehnilise normi eesmärgi selgitust; 6.2.1.2. kavandatava üldise tehnilise normi kirjeldust või võimaluse korral selle teksti eelnõud; 6.2.1.3. olemasolevaid dokumente, mis võivad hõlbustada käesoleva artikli lõikes 6.2.4.2.1 nõutud aruandes käsitletavate küsimuste analüüsi; 6.2.1.4. loetelu kõikidest ettepanekute loetelus sisalduvatest tehnilistest normidest ja ÜRO Majanduskomitee eeskirjadest, mis reguleerivad samu tööomadusi ja tehnilisi omadusi kui kavandatava üldise tehnilise normi puhul ja 6.2.1.5. teadaolevate, kasutatavate ja asjakohaste rahvusvaheliste vabatahtlike standardite identifitseerimist. 6.2.2. Iga käesoleva artikli lõikes 6.2.1 täpsustatud ettepanek esitatakse täitevkomiteele. 6.2.3. Täitevkomitee ei suuna töörühmadele arutamiseks ettepanekuid, mida ta ei loe artikli 4 ja käesoleva artikli lõike 6.2.1 tingimustele vastavaks. Muud ettepanekud võib täitevkomitee suunata vastavale töörühmale arutamiseks. 6.2.4. Kui töörühmale suunatakse ettepanek töötada ühtlustamise teel välja üldine tehniline norm, kasutab töörühm läbipaistvat menetlust selleks, et: 6.2.4.1. töötada üldise tehnilise normi osas välja soovitused: 6.2.4.1.1. kaaludes selleks kavandatava üldise tehnilise normi eesmärki ja vajadust kehtestada normide ranguse või toime osas alternatiivseid tasemeid; 6.2.4.1.2. vaadates selleks läbi kõik tehnilised normid, mis on loetletud ettepanekute loetelus, ja kõik UN-ECE eeskirjad, mis käsitlevad tööomaduste samu aspekte; 6.2.4.1.3. vaadates selleks läbi kõik dokumendid, mis on lisatud käesoleva artikli lõikes 6.2.4.1.2 täpsustatud normidele; 6.2.4.1.4. vaadates selleks läbi kõik olemasolevad tööomaduste vastavuse hinnangud, sealhulgas sellega seotud standardite hinnangud, mis on kavandatava üldise tehnilise normi läbivaatamisel olulised; 6.2.4.1.5. kontrollides, kas väljatöötamisel olevad üldised tehnilised normid vastavad normi osas sätestatud eesmärgile ja artikli 4 kriteeriumidele ja 6.2.4.1.6. võttes piisavalt arvesse võimalust sätestada tehniline norm 1958. aasta kokkuleppe alusel; 6.2.4.2. esitada täitevkomiteele: 6.2.4.2.1. kirjalik aruanne, milles töörühm esitab oma soovitused üldise tehnilise normi osas ja mis sisaldab soovituse väljatöötamisel arvesse võetud tehnilisi andmeid ja teavet ning milles kirjeldatakse käesoleva artikli lõikes 6.2.4.1 sätestatud teabe arvessevõtmist ja esitatakse soovituste põhjendused, mis hõlmavad ka alternatiivsete reguleerivate nõuete ja lähenemisviiside tagasilükkamise selgitusi ja 6.2.4.2.2. soovitatud üldise tehnilise normi tekst. 6.2.5. Täitevkomitee, kasutades selleks läbipaistvat menetlust: 6.2.5.1. määrab kindlaks, kas käesoleva artikli lõikes 6.2.4.1 täpsustatud meetmed, mis on üldist tehnilist normi käsitlevate soovituste ja aruannete aluseks, on läbi viidud piisavalt põhjalikult ja läbipaistvalt. Kui täitevkomitee otsustab, et soovitused, aruanne ja/või kavandatava üldise tehnilise normi tekst (juhul kui see on olemas) on ebapiisavad, saadab täitevkomitee normi ja aruande töörühmale uuesti läbivaatamiseks või täiendamiseks tagasi; 6.2.5.2. kaalub soovitatud üldise tehnilise normi kehtestamist lisa B artikli 7 lõikes 7.2 sätestatud korras. Selleks, et lisada norm üldisesse registrisse, on vaja täitevkomitee ühehäälset heakskiitu. 6.2.6. Üldine tehniline norm loetakse üldisesse registrisse lisatuks päeval, mil täitevkomitee selle normi ühehäälselt heaks kiidab. 6.2.7. Kui täitevkomitee on üldise tehnilise normi heaks kiitnud, lisab sekretariaat sellele normile kõikide asjaomaste dokumentide, sealhulgas kooskõlas käesoleva artikli lõikega 6.2.1 esitatud ettepaneku ning käesoleva artikli lõikega 6.2.4.2.1 nõutavate soovituste ja aruannete koopiad.

6.3. Uute üldiste tehniliste normide lisamine üldisesse registrisse Kokkuleppeosaline võib esitada ettepaneku sellise uue üldise tehnilise normi väljatöötamiseks, mis hõlmab ettepanekute loetelus loetletud tehniliste normide või muude UN-ECE eeskirjadega reguleerimata tööomadusi ja tehnilisi omadusi. 6.3.1. Lõikes 6.3 täpsustatud ettepanek sisaldab: 6.3.1.1. selgitust kavandatava üldise tehnilise normi eesmärgi kohta, mis põhineb võimaluste piires objektiivsetel andmetel; 6.3.1.2. kavandatava uue üldise tehnilise normi kirjeldust või võimaluse korral selle teksti eelnõud; 6.3.1.3. olemasolevaid dokumente, mis võivad hõlbustada käesoleva artikli lõikes 6.3.4.2.1 nõutud aruandes käsitletavate küsimuste analüüsi ja 6.3.1.4. andmeid teadaolevate, kasutatavate ja asjakohaste rahvusvaheliste vabatahtlike standardite kohta. 6.3.2. Iga käesoleva artikli lõikes 6.3.1 täpsustatud ettepanek esitatakse täitevkomiteele. 6.3.3. Täitevkomitee ei suuna töörühmadele arutamiseks ettepanekuid, mida ta ei loe artikli 4 ja käesoleva artikli lõike 6.3.1 tingimustele vastavaks. Muud ettepanekud võib täitevkomitee suunata vastavale töörühmale arutamiseks. 6.3.4. Kui töörühmale suunatakse ettepanek töötada välja uus üldine tehniline norm, kasutab töörühm läbipaistvat menetlust selleks, et: 6.3.4.1. töötada uue üldise tehnilise normi osas välja soovitused: 6.3.4.1.1. kaaludes selleks kavandatava uue üldise tehnilise normi eesmärki ja vajadust kehtestada normide ranguse või toime osas alternatiivseid tasemeid; 6.3.4.1.2. kaaludes selleks tehnilist teostatavust; 6.3.4.1.3. kaaludes selleks majanduslikku teostatavust; 6.3.4.1.4. analüüsides normidest saadavat kasu, sealhulgas arvesse võetud alternatiivseid reguleerivaid nõudeid ja lähenemisviise; 6.3.4.1.5. võrreldes soovitatud normi võimalikku tulemuslikkust alternatiivsete reguleerivate nõuete ja lähenemisviisidega, mida normi väljatöötamisel arvesse võeti; 6.3.4.1.6. kontrollides, kas väljatöötamisel olevad uued üldised tehnilised normid vastavad normi osas sätestatud eesmärgile ja artikli 4 kriteeriumidele ja 6.3.4.1.7. võttes piisavalt arvesse võimalust sätestada tehniline norm 1958. aasta kokkuleppe alusel; 6.3.4.2. esitada täitevkomiteele: 6.3.4.2.1. kirjalik aruanne, milles töörühm esitab oma soovitused uue üldise tehnilise normi osas ja mis sisaldab soovituse väljatöötamisel arvesse võetud tehnilisi andmeid ja teavet ning milles kirjeldatakse käesoleva artikli lõikes 6.3.4.1 sätestatud teabe arvessevõtmist ja esitatakse soovituste põhjendused, mis hõlmavad ka alternatiivsete reguleerivate nõuete ja lähenemisviiside tagasilükkamise selgitusi ja 6.3.4.2.2. soovitatud uue üldise tehnilise normi tekst. 6.3.5. Täitevkomitee, kasutades selleks läbipaistvat menetlust: 6.3.5.1. määrab kindlaks, kas käesoleva artikli lõikes 6.3.4.1 täpsustatud meetmed, mis on uut üldist tehnilist normi käsitlevate soovituste ja aruannete aluseks, on läbi viidud piisavalt põhjalikult ja läbipaistvalt. Kui täitevkomitee otsustab, et soovitused, aruanne ja/või kavandatava uue üldise tehnilise normi tekst (juhul kui see on olemas) on ebapiisavad, saadab täitevkomitee normi ja aruande töörühmale uuesti läbivaatamiseks või täiendamiseks tagasi; 6.3.5.2. kaalub soovitatud uue üldise tehnilise normi kehtestamist lisa B artikli 7 lõikes 7.2 sätestatud korras. Selleks, et lisada norm üldisesse registrisse, on vaja täitevkomitee ühehäälset heakskiitu. 6.3.6. Üldine tehniline norm loetakse üldisesse registrisse lisatuks päevast, mil täitevkomitee selle normi ühehäälselt heaks kiidab. 6.3.7. Kui täitevkomitee on üldise tehnilise normi kinnitanud, lisab sekretariaat sellele normile kõikide asjaomaste dokumentide, sealhulgas kooskõlas käesoleva artikli lõikega 6.3.1 esitatud ettepaneku ning käesoleva artikli lõikega 6.3.4.2.1 nõutavate soovituste ja aruannete koopiad.

6.4. Kinnitatud üldiste tehniliste normide muutmine Käesoleva artikli alusel üldises registris kehtestatud üldiste tehniliste normide muutmisel kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 6.3 sätestatud menetlust, mida kohaldatakse uute üldiste tehniliste normide kehtestamisel üldises registris.

6.5. Dokumentide kättesaadavus Kõik dokumendid, mida töörühm käesoleva artikli alusel üldise tehnilise normi soovitamisel arvesse võtab või koostab, peavad olema avalikkusele kättesaadavad.

Artikkel 7

Kinnitatud üldiste tehniliste normide vastuvõtmine ja nende kohaldamisest teatamine

7.1. Kokkuleppeosaline, kes hääletab käesoleva kokkuleppe artikli 6 alusel üldise tehnilise normi kehtestamise poolt, on kohustatud suunama selle tehnilise normi samasugusesse menetlusse nagu see, mida kokkuleppeosaline kohaldab sellise tehnilise normi vastuvõtmisel oma seadustesse või määrustesse, ning võtab võimalikult kiiresti vastu lõpliku otsuse.

7.2. Kokkuleppeosaline, kes võtab oma seadustesse või normidesse vastu kinnitatud üldised tehnilised normid, teatab peasekretärile kirjalikult kuupäeva, millal ta seda normi kohaldama hakkab. Selline teade tuleb esitada 60 päeva jooksul pärast normi vastuvõtmise otsuse tegemist. Kui kinnitatud üldised tehnilised normid sisaldavad normide ranguse ja toime osas mitut taset, tuleb teates täpsustada, millise taseme on kokkuleppeosaline normi osas valib.

7.3. Käesoleva artikli lõikes 7.1 täpsustatud kokkuleppeosaline, kes otsustab kinnitatud üldiseid tehnilisi norme oma seadustes või määrustes mitte kehtestada, teavitab sellest kirjalikult peasekretäri ning märgib ära ka sellise otsuse põhjenduse. Selline teade tuleb esitada 60 päeva jooksul pärast vastava otsuse tegemist.

7.4. Käesoleva artikli lõikes 7.1 täpsustatud kokkuleppeosaline, kes ei ole pärast normi üldises registris kehtestamisele järgneva aasta jooksul seda tehnilist normi oma seadustes või määrustes kehtestanud või võtnud vastu otsust seda teha, esitab aruande selle kohta, millises järgus on selle normi menetlus. Juhul kui nimetatud ajavahemiku jooksul ei ole kumbagi nimetatud toimingutest läbi viidud, tuleb menetluse seisu osas iga järgneva aasta kohta esitada aruanne. Iga käesolevas lõigus ettenähtud aruanne peab: 7.4.1. sisaldama möödunud aasta jooksul normi menetluse ja lõpliku otsuse tegemiseks võetud sammude kirjeldust ning sellise otsuse tegemise eeldatavat kuupäeva ja 7.4.2. olema esitatud peasekretärile hiljemalt 60 päeva jooksul pärast selle aastase ajavahemiku möödumist, mille kohta aruanne esitati.

7.5. Kokkuleppeosaline, kes kiidab kinnitatud üldistele tehnilistele normidele vastavad tooted heaks ilma neid norme oma seadustes ja määrustes kinnitamata, teatab peasekretärile kirjalikult kuupäeva, millal ta selliste toodete heakskiitmist alustab. Kokkuleppeosaline esitab teate sellise heakskiitmise kohta 60 päeva jooksul pärast heakskiitmise alustamist. Kui kinnitatud üldised tehnilised normid sisaldavad normide ranguse ja toime osas mitut taset, tuleb teates täpsustada, millise taseme kokkuleppeosaline normi osas valib.

7.6. Kokkuleppeosaline, kes on kinnitatud üldised tehnilised normid oma seadustesse ja määrustesse vastu võtnud, võib otsustada kinnitatud normide tühistamise või muutmise üle. Enne sellise otsuse tegemist teatab kokkuleppeosaline peasekretärile kirjalikult oma kavatsusest ning märgib ära vastavad põhjused. Sama säte kehtib ka kokkuleppeosalise puhul, kes on lõike 7.5 aluselt tooteid heaks kiitnud, kuid kavatseb nüüd selliste toodete heakskiitmise lõpetada. Kokkuleppeosaline teavitab peasekretäri oma otsusest võtta vastu muudetud või uus norm 60 päeva jooksul pärast vastava otsuse tegemist. Taotluse korral esitab kokkuleppeosaline teistele kokkuleppeosalistele kohe selliste muudetud või uute normide koopiad.

Artikkel 8

Küsimuste lahendamine

8.1. Küsimused, mis puudutavad kinnitatud üldiste tehniliste normide sätteid, suunatakse täitevkomiteele otsuse tegemiseks.

8.2. Mis tahes käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seotud küsimused kahe või enama kokkuleppeosalise vahel lahendatakse võimaluse korral nendevaheliste nõupidamiste või läbirääkimiste teel. Kui selle protsessi käigus ei ole võimalik küsimusi lahendada, võivad asjaomased kokkuleppeosalised leppida kokku selles, et nad paluvad küsimuse lahendada täitevkomiteel lisa B artikli 7 lõikes 7.3 sätestatud viisil.

Artikkel 9

Kokkuleppeosaliseks saamine

9.1. Artiklis 2 täpsustatud riigid ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid võivad käesoleva kokkuleppe kokkuleppeosaliseks saada ühel järgmistest viisidest: 9.1.1. allkirjastamise teel, seadmata tingimuseks ratifitseerimist, heakskiitmist või kinnitamist; 9.1.2. allkirjastamise teel, seades tingimuseks, et norm esitatakse seejärel ratifitseerimiseks, heakskiitmiseks või kinnitamiseks ning et sellele järgneb normi ratifitseerimine, heakskiitmine või kinnitamine; 9.1.3. heakskiitmisega või 9.1.4. sellega ühinemisega.

9.2. Ratifitseerimis-, heakskiitmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri antakse hoiule peasekretärile.

9.3. Pärast kokkuleppeosaliseks saamist: 9.3.1. pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist teatab iga riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon kooskõlas artikliga 7, millised vastavalt artiklile 6 kehtestatud üldised tehnilised normid ta vastu võtab, ja samuti teatab ta otsusest kiita heaks üldistele tehnilistele normidele vastavad tooted ilma, et ta neid norme oma seadustes või määrustes vastu võtaks. Kui kinnitatud üldised tehnilised normid sisaldavad normide ranguse ja toime osas mitut taset, tuleb teates täpsustada, millisel tasemel kokkuleppeosaline normi vastu võtab või heaks kiidab; 9.3.2. iga piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon teatab tema pädevuses olevates küsimustes, et tema liikmesriigid on käesoleva kokkuleppega hõlmatud valdkondades andnud ühendusele volitusi, sealhulgas volituse teha liikmesriike siduvaid otsuseid.

9.4. Kokkuleppeosalisteks olevad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid lakkavad olemast kokkuleppeosalised siis, kui nad kaotavad neile kooskõlas käesoleva artikli lõikega 9.3.2 antud volitused, ning teavitavad sellest peasekretäri.

Artikkel 10

Allkiri

10.1. Käesolev kokkuleppe on allkirjastamiseks avatud alates 25. juunist 1998.

10.2. Käesolev kokkulepe on avatud allkirjastamiseks kuni selle jõustumiseni.

Artikkel 11

Jõustumine

11.1. Käesolev kokkulepe ja selle lisad, mis on kokkuleppe lahutamatuks osaks, jõustuvad 30. päeval pärast seda, kui vastavalt artiklile 9 on kokkuleppe osaliseks saanud vähemalt viis riiki ja/või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni. Nende viie hulgas peavad olema vähemalt Euroopa Ühendus, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid.

11.2. Kui käesoleva artikli lõike 11.1 sätted ei ole siiski 15 kuu jooksul pärast lõikes 10.1 sätestatud kuupäeva täidetud, jõustub käesolev kokkulepe ja selle lisad, mis on kokkuleppe lahutamatuks osaks, 30. päeval pärast seda, kui vastavalt artiklile 9 on kokkuleppe osaliseks saanud vähemalt kaheksa riiki ja/või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni. Jõustumise tähtaeg ei tohi olla varasem kui 16 kuud pärast lõikes 10.1 sätestatud kuupäeva. Nende kaheksa hulgas peavad olema vähemalt Euroopa Ühendus, Jaapan või Ameerika Ühendriigid.

11.3. Nende riikide või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide puhul, kes saavad kokkuleppeosalisteks pärast kokkuleppe jõustumist, jõustub käesolev kokkulepe 60 päeva pärast seda, kui need riigid või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon on hoiule andnud oma ratifitseerimis-, heakskiitmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja.

Artikkel 12

Kokkuleppest taganemine

12.1. Iga kokkuleppeosaline võib käesolevast kokkuleppest taganeda, teatades sellest kirjalikult peasekretärile.

12.2. Kui kokkuleppeosaline soovib kokkuleppest taganeda, jõustub see üks aasta pärast päeva, mil peasekretär saab vastavalt käesoleva artikli lõikele 12.1 vastava teate.

Artikkel 13

Kokkuleppe muutmine

13.1. Kokkuleppeosaline võib esitada käesoleva kokkuleppe või selle lisade osas muudatusettepanekuid. Muudatusettepanekud esitatakse peasekretärile, kes omakorda edastab need kokkuleppeosalistele.

13.2. Täitevkomitee vaatab kooskõlas käesoleva artikli lõikega 13.1 esitatud muudatusettepaneku läbi oma järgmisel kavandatud koosolekul.

13.3. Kui kohalviibivad ja hääletavad kokkuleppeosalised muudatuse ühehäälselt heaks kiidavad, edastab täitevkomitee muudatuse peasekretärile, kes omakorda edastab selle kõikidele kokkuleppeosalistele.

13.4. Muudatus, mis edastatakse käesoleva artikli lõike 13.3 alusel, loetakse kõikide kokkuleppeosaliste poolt heakskiidetuks juhul, kui mitte ükski kokkuleppeosaline ei esita kuue kuu jooksul pärast muudatuse edastamist selle osas vastuväiteid. Kui selliseid vastuväiteid ei ole esitatud, jõustub muudatus kõikide kokkuleppeosaliste osas kolme kuu jooksul pärast käesolevas lõikes osutatud kuuekuulise ajavahemiku möödumist.

13.5. Peasekretär teavitab võimalikult kiiresti kõiki kokkuleppeosalisi sellest, kas kavandatava muudatuse osas on esitatud vastuväiteid. Kui muudatusettepaneku osas on esitatud vastuväide, ei loeta seda heakskiidetuks ning sellel ei ole mingit mõju.

Artikkel 14

Depositaar

Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtjaks on ÜRO peasekretär. Lisaks hoiulevõtja ülesannete täitmisele, teavitab peasekretär kokkuleppeosalisi võimalikult kiiresti järgmisest:

14.1. tehniliste eeskirjade lisamisest või väljajätmisest vastavalt artiklile 5;

14.2. üldiste tehniliste eeskirjade sätestamisest või muutmisest vastavalt artiklile 6;

14.3. teatamisest vastavalt artiklile 7;

14.4. allkirjastamisest, heakskiitmisest ja ühinemisest vastavalt artiklitele 9 ja 10;

14.5. teatamisest vastavalt artiklile 9;

14.6. kuupäevadest, millal käesolev kokkulepe kokkuleppeosaliste puhul kooskõlas artikliga 11 jõustub;

14.7. saadud teadetest käesolevast kokkuleppest taganemise kohta vastavalt artiklile 12;

14.8. käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva vastavalt artiklile 13;

14.9. territooriumeid käsitlevatest teatamisest vastavalt artiklile 15.

Artikkel 15

Kokkuleppe laiendamine territooriumide suhtes

15.1. Käesolev kokkulepe laieneb kokkuleppeosalise territooriumi või territooriumide suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest see kokkuleppeosaline vastutab, välja arvatud juhul, kui kokkuleppeosaline on enne enda osas kokkuleppe jõustumist teisiti sätestanud.

15.2. Iga kokkuleppeosaline võib käesoleva kokkuleppe vastavalt artiklile 12 eraldi mõne territooriumi osas denonsseerida.

Artikkel 16

Sekretariaat

Käesoleva kokkuleppe sekretariaadiks on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretär. Täitevsekretär täidab järgmisi sekretariaadi ülesandeid:

16.1. valmistab ette täitevkomitee ja töörühmade koosolekuid;

16.2. edastab kokkuleppeosalistele aruandeid ja muud vastavalt käesoleva kokkuleppe sätetele saadud teavet ja

16.3. täidab täitevkomitee määratud ülesandeid.









Lisa A

Mõisted

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. Seoses käesoleva kokkuleppe raames väljatöötatud üldiste tehniliste normidega tähistab mõiste “heaks kiitma” seda, et kokkuleppeosaline lubab üldistele tehnilistele normidele vastavaid tooteid tuua oma turule ilma, et ta oleks selle üldise tehnilise normi oma vastavatesse seadustesse ja määrustesse vastu võtnud.

2. Seoses käesoleva kokkuleppe raames väljatöötatud üldiste tehniliste normidega tähistab mõiste “vastu võtma” üldiste tehniliste normide vastuvõtmist kokkuleppeosalise seadustesse ja määrustesse.

3. Seoses käesoleva kokkuleppe raames väljatöötatud üldiste tehniliste normidega tähistab mõiste “kohaldama” seda, et alates teatavast tähtajast, see tähendab määruse jõustumise kuupäevast kokkuleppeosalise jurisdiktsioonis, nõuab kokkuleppeosaline vastavust üldistele tehnilistele normidele.

4. Mõiste “artikkel” tähistab käesoleva kokkuleppe artiklit.

5. Mõiste “ühehäälne heakskiit” tähistab hääletamist küsimuses, mille osas ühelgi kohalviibival ja hääletaval kokkuleppeosalisel ei ole vastavalt lisa B artikli 7 lõikele 7.2 vastuväiteid.

6. Mõiste “kokkuleppeosaline” tähistab riiki või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni, kes on käesoleva kokkuleppe osaline.

7. Mõiste “ratassõidukile paigaldatavad ja/või sellel kasutatavad seadmed ja osad” tähistab seadmeid ja osasid, mille omadused on seotud ohutuse, keskkonnakaitse, energiatõhususe ja varguskindlusega. Sellised seadmed ja osad võivad muu hulgas olla heitgaasisüsteemid, rehvid, mootorid, müra summutavad seadmed, varguskaitsealarmid, häireseadmed ja lapsele mõeldud turvasüsteemid.

8. Mõiste “kinnitatud üldised tehnilised normid” tähistab üldist tehnilist normi, mis on kooskõlas käesoleva kokkuleppega kantud üldisesse registrisse.

9. Mõiste “loetletud tehniline norm” tähistab riiklikku või piirkondlikku tehnilist normi, mis on kantud kooskõlas käesoleva kokkuleppega ettepanekute loetellu.

10. Mõiste “tootja kinnitus” tähistab kokkuleppeosalise juriidilist nõuet, mis näeb ette, et ratassõiduki ning sellele paigaldatavate ja/või sellel kasutatavate seadmete ja osade tootja peab kinnitama, et iga sõiduk, seade või osa, mille tootja turule viib, vastab konkreetsetele tehnilistele nõuetele.

11. Mõiste “piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon” tähistab suveräänsetest riikidest moodustatud ja nendest koosnevat organisatsiooni, kes on pädev vastu võtma käesoleva kokkuleppega reguleeritud küsimustes otsuseid, mis on selle liikmesriikide suhtes siduvad.

12. Mõiste “peasekretär” tähistab ÜRO peasekretäri.

13. Mõiste “läbipaistev menetlus” tähistab menetlust, mille eesmärk on suurendada avalikkuse teadlikkust käesolevale kokkuleppele vastavast normide väljatöötamise protsessist ja avalikkuse kaasamist sellesse. See peab sisaldama järgmiste dokumentide avaldamist: 1. teadaandeid töörühmade ja täitevkomitee koosolekutest ja 2. dokumentide töö- ja lõppversioone. Läbipaistev menetlus peab sisaldama ka võimalust esitada oma vaateid ja väiteid: 1. töörühmade koosolekutel nõuandva staatusega organisatsioonide kaudu ja 2. töörühmade ja täitevkomitee koosolekutel, pidades enne koosolekut nõu kokkuleppeosaliste esindajatega.

14. Mõiste “tüübikinnitus” tähistab kokkuleppeosalise (või kokkuleppeosalise määratud pädeva asutuse) kirjalikku heakskiitu selle kohta, et ratassõiduk ning sellele paigaldatavad ja/või sellel kasutatavad seadmed ja osad vastavad konkreetsetele tehnilistele nõuetele, ja see on sõiduki, seadme või osa turuleviimise eeltingimuseks.

15. Mõiste “UN-ECE eeskiri” tähistab ÜRO ja Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju, mis on vastu võetud 1958. aasta kokkuleppe alusel.

16. Mõiste “töörühm” tähistab Euroopa Majanduskomitee raames töötavat spetsialiseeritud tehnilist abistavat organit, kelle ülesandeks on soovituste väljatöötamine seoses ühtlustatud või uue üldise tehnilise normi kehtestamisega üldisesse registrisse lisamise jaoks või üldises registris kehtestatud üldiste tehniliste muudatuste läbivaatamine.

17. Mõiste “1958. aasta kokkulepe” tähistab kokkulepet, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist.









Lisa B

Täitevkomitee koosseis ja töökord

Artikkel 1

Täitevkomiteesse kuuluvad ainult kokkuleppeosalised.

Artikkel 2

Kõik kokkuleppeosalised on täitevkomitee liikmed.

Artikkel 3

3.1. Igal kokkuleppeosalisel on üks hääl, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 3.2 sätestatud juhul.

3.2. Kui käesoleva kokkuleppe osalisteks on piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon ja üks või mitu selle liikmesriiki, on piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonil tema pädevuses olevates küsimustes õigus hääletada selle häältearvuga, mis võrdub nende organisatsiooni kuuluvate liikmesriikide arvuga, kes on käesoleva kokkuleppe osaliseks. Sellised organisatsioonid ei kasuta oma hääleõigust, kui seda õigust kasutavad liikmesriigid, ning vastupidi.

Artikkel 4

Kokkuleppeosalised peavad hääle andmiseks kohal olema. Kokkuleppeosaline ei pea hääle andmiseks kohal olema, kui hääletab piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, mille liikmeks ta on.

Artikkel 5

5.1. Hääletamiseks on vaja vähemalt pooltest kokkuleppeosalistest koosnevat kvoorumit.

5.2. Käesoleva artikli alusel kvoorumi määramisel ja selleks, et määrata kindlaks, milline kokkuleppeosaliste arv moodustab käesoleva lisa artikli 7 lõike 7.1 alusel vajaliku ühe kolmandiku kohalviibivatest ja hääletavatest kokkuleppeosalistest, loetakse piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon ja selle liikmesriigid üheks kokkuleppeosaliseks.

Artikkel 6

6.1. Täitevkomitee valib iga kalendriaasta esimesel istungil oma liikmete seast esimehe ja aseesimehe. Esimehe ja asemehe valimiseks peavad kaks kolmandikku kohalolevatest ja hääletavatest konventsiooniosalistest andma oma poolthääle.

6.2. Esimees ja aseesimees ei tohi rohkem kui kaks aastat järjest olla valitud samast kokkuleppe osalisriigist või kokkuleppe osaliseks olevast organisatsioonist. Esimees ja aseesimees ei tohi ühelgi aastal olla valitud samast kokkuleppe osalisriigist või kokkuleppe osaliseks olevast organisatsioonist.

Artikkel 7

7.1. Riiklik või piirkondlik norm lisatakse ettepanekute loetellu siis, kui vähemalt üks kolmandik kohalviibivatest ja hääletavatest (nagu käesoleva lisa artiklis 5.2 määratletud) kokkuleppeosalistest annab oma poolthääle või kui see norm saab vähemalt ühe kolmandiku kõikidest häältest, sõltuvalt sellest, milline viis on poolthääle saamiseks parem. Mõlemal juhul peab nimetatud ühes kolmandikus olema kas Euroopa Ühenduse, Jaapani või Ameerika Ühendriikide hääl, juhul kui need riigid on kokkuleppeosalised.

7.2. Üldise tehnilise normi kehtestamiseks üldises registris, kinnitatud üldiste tehniliste normide muutmiseks ja käesoleva kokkuleppe muutmiseks peavad kohalviibivad ja hääletavad kokkuleppeosalised need toimingud ühehäälselt heaks kiitma. Kui kohalviibiv ja hääletav kokkuleppeosaline on vastu küsimuses, mille vastuvõtmiseks on vajalik ühehäälne heakskiit, peab see kokkuleppeosaline esitama vastuväidete kohta peasekretärile 60 päeva jooksul pärast hääletamist kirjaliku selgituse. Kui kokkuleppeosaline ei esita sätestatud ajavahemiku jooksul selgitust, loetakse ta hääletusele pandud küsimuses poolt hääletanuks. Kui ükski kokkuleppeosaline, kes hääletusele pandud küsimuses vastu oli, ei esita kirjalikult oma selgitusi, loetakse antud küsimus kõikide kohalviibinute ja hääletanute poolt ühehäälselt heakskiidetuks. Sellisel juhul loetakse hääletamise kuupäevaks esimene päev pärast 60-päevast ajavahemikku.

7.3. Kõik teised lahendamist vajavad küsimused võib täitevkomitee enda äranägemisel lahendada käesoleva artikli lõikes 7.2 sätestatud hääletamismenetluse teel.

Artikkel 8

Hääletusel erapooletuks jäävaid kokkuleppeosalisi ei käsitata hääletusest osavõtjatena.

Artikkel 9

Täitevsekretär kutsub kokku täitevkomitee juhul, kui käesoleva kokkuleppe artikli 5, 6 või 13 alusel on vaja hääletada või kui see on muude käesolevas kokkuleppes sätestatud ülesannete täitmiseks vajalik.









II LISA

Euroopa Ühendus teatab tema pädevuses olevates küsimustes, et liikmesriigid on käesoleva kokkuleppega hõlmatud valdkondades andnud ühendusele volitusi, sealhulgas volituse teha liikmesriike siduvaid otsuseid.









III LISA

TEGUTSEMISKORD SEOSES ÜHENDUSE JA LIIKMESRIIKIDE OSALEMISEGA ÜRO EUROOPA MAJANDUSKOMISJONI TÖÖS PARALLEELSE KOKKULEPPE OSALISTENA

1. Ühenduse panus seoses tööprogrammide prioriteetidega sätestatakse vajaduse korral asutamislepingu artikli 300 lõikes 1 sätestatud korras.

2. Komisjon ja liikmesriikide eksperdid osalevad ekspertrühmade poolt läbiviidavas ettevalmistustöös selleks, et hõlbustada kavandatava üldise tehnilise normi kehtestamist üldises registris või olemasoleva normi muutmist. Ettevalmistustöö käigus võivad liikmesriikide eksperdid esitada tehnilisi andmeid hõlmavaid seisukohti ja osaleda täielikult tehnilistes aruteludes, kuid ainult oma tehnilise kompetentsuse alusel ja ilma, et nende arvamus oleks ühenduse jaoks siduv. Muudel juhtudel kasutavad paralleelse kokkuleppe osalised oma õigusi ja täidavad oma kohustusi ainult selles valdkonnas, mida ei ole ühtlustatud, ning teevad seda juhul, kui üldine tehniline norm kehtestatakse paralleelselt teise sellise samaaegselt kehtestatud või varem sätestatud normiga, mis ei ole 1958. aasta kokkuleppe alusel ühenduse jaoks siduv, välja arvatud juhul kui nõukogu ei ole kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud komisjoni ettepaneku põhjal, et ühendus neid õigusi kohaldab ja neid kohustusi täidab.

3. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti eelkõige tööprogrammi koostamisest ja ettevalmistava töö suunast ja tulemustest. Lisaks sellele edastab komisjon Euroopa Parlamendile aegsasti üldiste tehniliste normide ja nende muudatuste eelnõud.

4. Paralleelse kokkuleppe artikliga 3 loodud täitevkomitees esindab ühendust komisjon. Komisjonil on õigus hääletada ühenduse eest käesoleva kokkuleppe alusel loodud asutustes.

5. Ühenduse institutsioonid kiirendavad maksimaalselt oma menetlusi selleks, et vältida ÜRO Euroopa Majanduskomitees hääletamisega tarbetult viivitamist. Selleks esitab komisjon artikli 5 lõikele 1 vastava ettepaneku või otsuse eelnõu niipea, kui kõik üldise tehnilise normi või selle muudatuste peamised üksikasjad on esitatud.