2004R0273 — ET — 30.12.2013 — 002.003

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 273/2004, 11. veebruar 2004, narkootikumide lähteainete kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 047 18.2.2004, lk 46)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 273/2004,

11. veebruar 2004,

narkootikumide lähteainete kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) 19. detsembril 1988. aastal Viinis vastu võetud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon (edaspidi „Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon”) sõlmiti ühenduse poolt nõukogu otsusega 90/611/EMÜ. ( 4 ) (2) ÜRO konventsiooni artiklis 12 narkootikumide lähteainetega (st narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks sageli kasutatavate ainetega) kauplemise kohta sätestatud nõuded on seoses ühenduse ja kolmandate riikide vahelise kauplemisega rakendatud nõukogu 13. detsembri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3677/90, millega kehtestatakse meetmed, et tõkestada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate ainete levikut. ( 5 ) (3) ÜRO konventsiooni artikkel 12 näeb ette asjakohaste meetmete vastuvõtmise lähteainete valmistamise ja levitamise jälgimiseks. See nõuab liikmesriikide vahelist lähteainetega kauplemist puudutavate meetmete vastuvõtmist. Need meetmed kehtestati nõukogu 14. detsembri 1992. aasta direktiiviga 92/109/EMÜ narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate ainete valmistamise ja turuleviimise kohta. ( 6 ) Ühtlustatud reeglite samaaegse kohaldamise tagamiseks kõikides liikmesriikides on määrus kohasem kui praegune direktiiv. (4) Euroopa Liidu laienemise kontekstis on oluline direktiivi 92/109/EMÜ asendamine määrusega, kuna kõik direktiivi ja selle lisade muudatused vallandaksid siseriiklikud rakendusmeetmed 25 liikmesriigis. (5) ÜRO narkootikumide komisjon lülitas oma 35. istungjärgul vastuvõetud otsustega ÜRO konventsiooni lisas sisalduvatesse tabelitesse täiendavaid aineid. Käesolevas määruses tuleks sätestada vastavasisulised sätted, tuvastamaks võimalikke narkootikumide lähteainete ebaseadusliku leviku juhtumeid ühenduses ja tagamaks, et ühenduse turul kohaldatakse ühiseid jälgimise reegleid. (6) ÜRO konventsiooni artikli 12 sätted põhinevad kõnesolevate ainetega kauplemise järelevalvesüsteemil. Suurem osa nende ainetega toimuvast kauplemisest on täiesti seaduslik. Nende ainete saadetiste dokumendid ja etiketid peavad olema piisavalt üheselt mõistetavad. Pädevaid ametiasutusi vajalike tegevusvahenditega varustades on ühtlasi oluline, et kooskõlas ÜRO konventsiooniga arendataks neid mehhanisme, mis põhinevad nii tihedal koostööl asjaomaste ettevõtjatega kui ka andmete kogumise, vahetamise ja kasutamise arendamisel. (7) Sassafraasiõli suhtes kohaldatavaid meetmeid tõlgendatakse praegu ühenduses eri moodi, sest mõnes liikmesriigis loetakse seda safrooli sisaldavaks seguks ja seepärast seda kontrollitakse, kuid teistes liikmesriikides loetakse seda loodussaaduseks, mida ei ole vaja kontrollida. Loodussaadusi käsitleva viite lisamine „nimekirjas loetletud lähteaine” määratlusele peaks selle lahknevuse kaotama ja lubama sassafraasiõli kontrollida; määratlus peaks hõlmama üksnes selliseid loodussaadusi, millest on võimalik nimekirjas loetletud lähteaineid kergesti ekstraheerida. (8) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavad ained tuleks loetleda lisas. (9) Tuleb tagada, et I lisa nimekirjas loetletud lähteainete valmistamiseks või kasutamiseks oleks nõutav loa olemasolu. Lisaks peaks selliste ainete tarnimine olema lubatud ainult siis, kui isikud, kellele need tarnitakse, omavad luba ja on allkirjastanud kliendideklaratsiooni. Kliendideklaratsiooni puudutavad täpsed reeglid tuleks sätestada III lisas. (10) Tuleb vastu võtta meetmed, mis julgustaksid ettevõtjaid teatama pädevatele asutustele I lisas toodud nimekirjas loetletud lähteainetega toimuvatest kahtlastest tehingutest. (11) Tuleb vastu võtta meetmed, et tagada parem kontroll I lisas toodud nimekirjas loetletud lähteainetega toimuva ühendusesisese kaubanduse üle. (12) Kõik tehingud, mis lõpevad I lisa 1. ja 2. kategooriasse kuuluvate lähteainete turuleviimisega, peaksid olema nõuetekohaselt dokumenteeritud. Ettevõtjad peaksid pädevatele asutustele teatama kõigist I lisas loetletud ainetega toimuvatest kahtlastest tehingutest. Siiski tuleks kohaldada erandeid tehingutele, mis sooritatakse I lisa 2. kategooriasse kuuluvate ainetega, juhul kui kogused ei ületa II lisas toodud koguseid. (13) Märkimisväärne hulk muid aineid, millest paljudega kaubeldakse legaalselt ja suurtes kogustes, on kindlaks tehtud kui sünteetiliste narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku valmistamise lähteained. Sama range kontrolli kehtestamine nende ainete üle, kui on kehtestatud I lisas loetletud ainete üle koos tegevuslubade ja tehingute dokumenteerimisega, kujutaks endast mittevajalikku takistust kaubandusele. Seetõttu tuleks ühenduse tasandil sisse seada paindlikum mehhanism, mille kohaselt liikmesriikide pädevaid ametiasutusi sellistest tehingutest teavitatakse. (14) Euroopa Liidu narkootikumidevastane tegevuskava, mille Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juunil 2000 Santa Maria da Feiras heaks kiitis, näeb ette koostöömenetluse kasutuselevõtmist. Toetamaks liikmesriikide pädevate asutuste ja keemiatööstuse vahelist koostööd, eriti nende ainete osas, millele pole küll osutatud käesolevas määruses, kuid mida võidakse kasutada sünteetiliste narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, tuleks koostada juhised, mis oleksid keemiatööstusele abiks. (15) On asjakohane sätestada, et liikmesriigid peavad kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta. Arvestades, et narkootikumide lähteainetega kauplemine võib viia sünteetiliste narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku valmistamiseni, peab liikmesriikidel olema vabadus valida kõige tugevama hoiatava mõjuga karistused oma siseriiklikes õigusaktides. (16) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus. ( 7 ) (17) Kuna käesoleva määruse eesmärgid, nimelt narkootikumide lähteainetega teostatava kauplemise ühtlustatud jälgimine ning sünteetiliste narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete leviku vältimine, ei ole liikmesriikidele piisavas ulatuses saavutatavad, vaid on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, kuna selline kauplemine on rahvusvaheline ja kiiresti muutuv, siis võib ühendus võtta meetmeid, kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nii nagu see on sätestatud asutamislepingu artiklis 5. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, nii nagu see on sätestatud samas artiklis, ei lähe käesolev määrus kaugemale ülalnimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikest meetmetest. (18) Nõukogu direktiiv 92/109/EMÜ, komisjoni direktiivid 93/46/EMÜ, ( 8 ) 2001/8/EÜ ( 9 ) ja 2003/101/EÜ ( 10 ) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1485/96 ( 11 ) ja määrus (EÜ) nr 1533/2000 ( 12 ) tuleks kehtetuks tunnistada, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







▼M2

Artikkel 1

Kohaldamisala ja eesmärgid

Käesolev määrus sätestab liidusisesed ühtlustatud kontrolli- ja jälgimismeetmed teatavate ainete puhul, mida sageli kasutatakse narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, eesmärgiga tõkestada selliste ainete levikut.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M2

a) nimekirjas loetletud lähteaine – kõik I lisas loetletud ained, mida saab kasutada narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, sealhulgas selliseid aineid sisaldavad segud ja loodussaadused, välja arvatud segud ja loodussaadused, mis sisaldavad nimekirjas loetletud lähteaineid ja mille koostises need esinevad viisil, et neid ei ole võimalik lihtsalt kasutada või käepäraste vahenditega või majanduslikult tasuval viisil ekstraheerida, ravimid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 punktis 2 ( 13 ) määratletud tähenduses ning veterinaarravimid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ( 14 ) artikli 1 punktis 2 määratletud tähenduses;

▼B

b) nimekirjas loetlemata lähteaine – kõik ained, mis on küll I lisas loetlemata, kuid mille kohta on teada, et seda on kasutatud narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks;

▼M2

c) turuleviimine – nimekirjas loetletud lähteainete tarnimine liidu piires tasu eest või tasuta või nende ainete ladustamine, valmistamine, tootmine, töötlemine, nendega kauplemine, nende jaotamine või vahendamine eesmärgiga neid liidu piires tarnida;

▼B

d) ettevõtja – iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb nimekirja kantud lähteainete turuleviimisega;

e) Rahvusvaheline Narkootiliste Ainete Kontrollinõukogu – nõukogu, mis asutati 1961. aasta ühtse konventsiooniga narkootiliste ainete kohta (viimati muudetud 1972. aasta protokolliga);

f) eriluba – teatud tüüpi ettevõtjale antud luba;

g) eriregistreerimine – teatud tüüpi ettevõtja registreerimine;

▼M2

h) kasutaja – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud ettevõtja, kes omab nimekirjas loetletud lähteaineid ja tegeleb nimekirjas loetletud lähteainete töötlemise, formuleerimise, tarbimise, ladustamise, hoidmise, käitluse, nendega mahutite täitmise, nende ühest mahutist teise üleviimise, segamise, muundamise või muul viisil kasutamisega;

i) loodussaadused – organismid ja nende osad mis tahes vormis või looduses esinevad mis tahes ained, mis on määratud kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 ( 15 ) artikli 3 punktis 39.

▼B

Artikkel 3

Nimekirjas loetletud lähteainete turuleviimise nõuded

1. Ettevõtjad, kes soovivad turule viia I lisa 1. ja 2. kategooriasse kuuluvaid lähteaineid, peavad määrama lähteainetega kauplemise eest vastutava töötaja, teatama pädevatele asutustele vastutava töötaja nime ja kontaktandmed ning teatama kohe kõigist hilisematest muutustest nendes andmetes. See töötaja vastutab, et ettevõtja kaupleb nimekirjas loetletud lähteainetega käesoleva määrusega vastavuses oleval viisil. Töötaja on volitatud ettevõtjat esindama ja eeltoodud ülesannete täitmiseks vajalikke otsuseid vastu võtma.

▼M2

2. Ettevõtjad ja kasutajad hangivad nende liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kus nad on asutatud või kus nad omavad püsivat tegevuskohta, loa, enne kui nad võivad I lisa 1. kategooriasse kuuluvaid lähteaineid omada või turule viia. Pädevad asutused võivad väljastada erilubasid apteekidele, veterinaardispanseritele, teatud tüüpi avaliku halduse asutustele või sõjaväele. Sellised eriload kehtivad ainult I lisa 1. kategooriasse kuuluvate lähteainete kasutamiseks asjaomaste ettevõtjate ametialaste ülesannete piires.

3. Ükskõik milline ettevõtja, kes omab luba, tohib tarnida I lisa 1. kategooriasse kuuluvaid lähteaineid ainult neile ettevõtjatele ja kasutajatele, kellel on samuti luba ja kes on allkirjastanud artikli 4 lõikes 1 sätestatud kliendideklaratsiooni.

▼B

4. Loa andmist kaaludes võtavad pädevad asutused arvesse eelkõige loa taotleja asjatundlikkust ja ausust. Loa andmisest tuleb keelduda, kui on põhjendatud alus kahelda taotleja sobivuses ja usaldusväärsuses või nimekirja kantud lähteainetega kauplemise eest vastutava töötaja sobivuses ja usaldusväärsuses. Pädevad asutused võivad loa peatada või tühistada, kui neil on põhjendatud alus arvata, et loa valdaja pole selleks enam sobiv, või kui loa väljaandmisel kehtinud asjaolud on muutunud.

▼M2

5. Ilma et see piiraks lõike 8 kohaldamist, võivad pädevad asutused kas piirata loa kehtivusaega perioodiga kuni kolm aastat või kohustada ettevõtjaid ja kasutajaid tõendama vähemalt iga kolme aasta järel, et loa väljaandmise tingimused on endiselt täidetud. Loal märgitakse tegevus või tegevused, mille jaoks see on väljastatud ja samuti ka asjaomaste nimekirjas loetletud ainete nimetused. Pädev asutus annab eriloa välja põhimõtteliselt piiramatu tähtajaga, kuid võib loa peatada või tühistada, kui neil on piisav alus arvata, et loa valdaja pole selleks enam sobiv, või kui loa väljaandmise tingimused ei ole enam täidetud.

6. Ettevõtjad taotlevad enne I lisa 2. kategooriasse kuuluvate lähteainete turule viimist enda registreerimist selle liikmesriigi pädevatelt asutustelt, kus nad on asutatud. Alates 1. juulist 2015 taotlevad kasutajad enda registreerimist selle liikmesriigi pädevatelt asutustelt, kus nad omavad püsivat tegevuskohta, enne kui nad võivad I lisa alamkategooriasse 2 A kuuluvaid lähteaineid omada. Pädevad asutused võivad lubada eriregistreerimist apteekidele, veterinaardispanseritele, teatud tüüpi avaliku halduse asutustele või sõjaväele. Selline eriregistreerimine kehtib ainult I lisa 2. kategooriasse kuuluvate lähteainete kasutamiseks asjaomaste ettevõtjate või kasutajate ametialaste ülesannete piires.

6a. Iga ettevõtja, kes on registreeritud vastavalt käesoleva artikli lõikele 6, tohib tarnida I lisa alamkategooriasse 2 A kuuluvaid nimekirjas loetletud lähteaineid ainult teistele ettevõtjatele või kasutajatele, kes on samamoodi registreeritud ja kes on allkirjastanud artikli 4 lõikes 1 sätestatud kliendideklaratsiooni.

6b. Registreerimist kaaludes võtavad pädevad asutused eelkõige arvesse taotleja asjatundlikkust ja usaldusväärsust. Nad ei luba registreerimist juhul, kui esinevad mõistlikud põhjused kahelda taotleja või nimekirjas loetletud lähteainetega kauplemise eest vastutava töötaja sobivuses ja usaldusväärsuses. Nad võivad registreerimise peatada või tunnistada kehtetuks, kui neil on piisav alus arvata, et registreeritud isik ei ole selleks enam sobiv, või kui registreerimise tingimused ei ole enam täidetud.

6c. Pädevad asutused võivad ettevõtjatelt ja kasutajatelt nõuda lõivu tasumist loataotluse esitamise või registreerimise eest.

Kui nõutakse lõivu tasumist, kaaluvad pädevad asutused lõivuskaala kohandamist ettevõtte suurusele. Sellise lõivu tasumist nõutakse mittediskrimineerival viisil ja lõiv ei tohi ületada taotluse menetlemise kulusid.

7. Pädevad asutused kannavad ettevõtjad ja kasutajad, kes on saanud loa või on registreeritud, artiklis 13a osutatud Euroopa andmebaasi.

8. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse nõudeid ja tingimusi, mis on seotud:

a) loa andmisega, sealhulgas vajadusel esitatavate isikuandmete kategooriad;

b) registreerimisega, sealhulgas vajadusel esitatavate isikuandmete kategooriad, ning

c) loa saanud või registreeritud ettevõtjate ja kasutajate artiklis 13a osutatud Euroopa andmebaasi kandmisega, kooskõlas käesoleva artikli lõikega 7.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktides a ja b osutatud isikuandmete kategooriad ei hõlma andmete erikategooriaid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ ( 16 ) artikli 8 lõikes 1.

▼B

Artikkel 4

Kliendideklaratsioon

▼M2

1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 4 ning artiklite 6 ja 14 kohaldamist, peab iga liidu piires registreeritud ettevõtja, kes tarnib kliendile I lisa 1. või 2. kategooriasse kuuluvat nimekirjas loetletud lähteainet, saama kliendilt deklaratsiooni, milles on näidatud nimekirjas loetletud lähteaine kasutusotstarve. Ettevõtja esitab iga nimekirjas loetletud lähteaine kohta eraldi deklaratsiooni. Nimetatud deklaratsioon vastab III lisa 1. punktis esitatud näidisvormile. Juriidilised isikud esitavad deklaratsiooni oma ametlikul blanketil.

▼B

2. Alternatiivina eespool nimetatud üksiktehingu deklaratsioonile võib ettevõtja, kes regulaarselt tarnib kliendile I lisa 2. kategooriasse kuuluvat lähteainet, võtta vastu ühe deklaratsiooni mitme erineva tehingu kohta, mis hõlmavad kõnealust nimekirjas loetletud lähteainet, perioodiks, mis ei ole pikem kui üks aasta, ja tingimusel, et ettevõtja on kindel, et kõik alljärgnevad kriteeriumid on täidetud:

a) ettevõtja on kliendile eelneva 12 kuu jooksul vähemalt kolmel korral seda lähteainet tarninud;

b) ettevõtjal pole põhjust arvata, et aineid võidakse kasutada ebaseaduslikel eesmärkidel;

c) tellitavad kogused vastavad selle kliendi tavalisele vajadusele.

Deklaratsioon peab vastama III lisa punktis 2 toodud näidisvormile. Juriidilised isikud esitavad deklaratsiooni oma ametlikul blanketil.

▼M2

3. Ettevõtja, kes tarnib I lisa 1. kategooriasse kuuluvaid nimekirjas loetletud lähteaineid, peab varustama deklaratsiooni ühe koopia pitseri ja kuupäevaga, tõendades, et see on originaali tõendatud koopia. Selline koopia peab liidu piires transporditavate 1. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainetega alati kaasas olema ja see tuleb nõudmise korral esitada transportimise käigus transpordivahendite sisu kontrollivatele ametivõimudele.

4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte kliendideklaratsioonide saamise ja kasutamise nõuete ja tingimuste kohta.

▼B

Artikkel 5

Dokumendid

1. Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, peavad ettevõtjad tagama, et kõik tehingud, mis lõpevad I lisa 1. ja 2. kategooriasse kuuluvate lähteainete turuleviimisega, on nõuetekohaselt dokumenteeritud vastavalt alljärgnevatele lõigetele 2–5. See kohustus ei laiene ettevõtjatele, kes omavad erilubasid või kes kuuluvad eriregistreerimisele vastavalt artikli 3 lõigetele 2 ja 6.

2. Äridokumendid, nagu näiteks arved, lastimanifestid, administratiivdokumendid ning muud veodokumendid sisaldavad piisavat teavet, et oleks võimalik tuvastada järgmisi asjaolusid:

a) nimekirja kantud lähteaine nimetus vastavalt I lisa 1. ja 2. kategooriale;

b) nimekirja kantud lähteaine kogus ja kaal ning kui tegemist on segu või loodussaadusega, siis segu või loodussaaduse kogus ja kaal ning kui võimalik, siis segus või loodussaaduses sisalduva(te) I lisa 1. ja 2. kategooria lähteaine(te) kogus ja kaal, või kaaluprotsent;

c) tarnija, edasimüüja, kaubasaaja ning kui võimalik, siis muude otseselt artikli 2 punktides c ja d osutatud tehinguga seotud ettevõtjate nimi ja aadress.

3. Dokumentatsioon peab sisaldama ka artiklis 4 osutatud kliendideklaratsiooni.

4. Ettevõtjad peavad säilitama dokumentatsiooni, mis on piisavalt üksikasjalik, võimaldamaks nendele lõikes 1 pandud kohustuste täitmist.

5. Lõigetes 1 kuni 4 osutatud dokumentatsiooni ja andmeid säilitatakse vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mille jooksul lõikes 1 nimetatud tehing toimus ja need peavad pädevate asutuste nõudmisel kohe kontrolliks kättesaadavad olema.

6. Dokumentatsiooni võib hoida ka graafilise teabe kandjal võil muul andmekandjal. Tuleb tagada, et säilitatavad andmed:

a) vastavad loetavaks tegemise järel dokumentatsioonile oma välimuselt ja sisult; ning

b) on kogu aeg kergesti kättesaadavad, on viivitamatult loetavaks muudetavad ja on automaatsete vahenditega analüüsitavad lõikes 5 sätestatud perioodi jooksul.

▼M2

7. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte nimekirjas loetletud lähteaineid sisaldavate segude dokumenteerimise nõuete ja tingimuste kohta.

▼B

Artikkel 6

Erandid

Artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud kohustused ei kehti I lisa 2. kategooriasse kuuluvaid lähteaineid hõlmavate tehingute puhul, kui ühe aasta jooksul ei ületata II lisas sätestatud koguseid.

Artikkel 7

Märgistamine

Ettevõtjad tagavad, et I lisa 1. ja 2. kategooriasse kuuluvad lähteained varustatakse märgistusega enne nende tarnimist. Märgistus peab sisaldama lähteainete nimesid sellisel kujul, nagu need on antud I lisas. Ettevõtjad võivad lisada ka oma tavapärased etiketid.

▼M2

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte nimekirjas loetletud lähteaineid sisaldavate segude märgistamise nõuete ja tingimuste kohta.

▼M2

Artikkel 8

Pädevate asutuste teavitamine

1. Ettevõtjad teatavad kohe pädevatele asutustele kõigist asjaoludest, nagu näiteks ebatavalised tellimused või sellised tehingud turule viidavate nimekirjas loetletud lähteainetega, mis annavad alust oletada, et neid lähteaineid võidakse levitada narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks. Selleks esitavad ettevõtjad kogu olemasoleva teabe, mis võimaldab pädevatel asutustel kontrollida asjaomase tellimuse või tehingu seaduslikkust.

2. Ettevõtjad esitavad pädevatele asutustele kokkuvõtlikus vormis asjakohase teabe oma tehingutest seoses nimekirjas loetletud lähteainetega.

3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte seoses ettevõtjate käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabe esitamise nõuete ja tingimustega, sealhulgas vajadusel seoses selleks töödeldavate isikuandmete kategooriate ning nimetatud isikuandmete töötlemisel kasutatavate kaitsemeetmetega.

4. Ettevõtjad ei edasta käesoleva määruse alusel kogutud isikuandmeid muudele isikutele kui pädevatele asutustele.

▼B

Artikkel 9

Suunised

▼M2

1. Komisjon koostab suunised ja uuendab neid, et soodustada koostööd pädevate asutuste, ettevõtjate ja keemiatööstuse vahel, eriti nimekirjas loetlemata lähteainete osas.

▼B

2. Suunised sisaldavad eelkõige:

a) teavet selle kohta, kuidas ära tunda kahtlasi tehinguid ja neist teatada;

b) regulaarselt uuendatavat nimekirjaväliste lähteainete nimekirja, mis võimaldab tööstusel vabatahtlikult selliste ainetega toimuvat kauplemist jälgida;

c) muud teavet, mille andmist võidakse kasulikuks pidada.

3. Pädevad asutused tagavad, et suuniseid ja nimekirjaväliste lähteainete nimekirja levitatakse regulaarselt viisil, mida pädevad asutused vastavalt suuniste eesmärkidele kohaseks peavad.

Artikkel 10

Pädevate asutuste volitused ja kohustused

1. Tagamaks artiklite 3 kuni 8 korrektset kohaldamist, võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed, võimaldamaks oma pädevatel asutustel täita oma kontrolli ja jälgimiskohustusi ning eelkõige:

a) saada teavet nimekirjas loetletud lähteainete tellimuste või nimekirjas loetletud lähteainetega seotud tegevuse kohta;

▼M2

b) siseneda ettevõtjate ja kasutajate tööruumidesse, hankimaks tõendeid eeskirjade eiramise kohta;

c) vajaduse korral pidada kinni ja konfiskeerida käesolevale määrusele mittevastavaid saadetisi.

2. Iga liikmesriik võib rakendada vajalikke meetmeid, võimaldamaks oma pädevatel asutustel kontrollida ja jälgida kahtlasi tehinguid, mis hõlmavad nimekirjas loetlemata lähteaineid, ning eelkõige:

a) saada teavet kõikide nimekirjas loetlemata lähteainete tellimuste või nimekirjas loetlemata lähteainetega seotud tegevuse kohta;

b) siseneda tööruumidesse, et hankida tõendeid kahtlaste tehingute kohta, mis hõlmavad nimekirjas loetlemata lähteaineid;

c) vajaduse korral pidada kinni ja konfiskeerida saadetisi, et vältida konkreetsete nimekirjas loetlemata lähteainete kasutamist narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

3. Pädevad asutused hoiavad andmete ärisaladust.

▼B

Artikkel 11

Liikmesriikide ja komisjoni koostöö

1. Liikmesriigid nimetavad käesoleva direktiivi kohaldamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused ja teatavad sellest komisjonile.

2. Käesoleva määruse rakendamisel, ja ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, kohaldatakse mutatis mutandis nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määruse (EÜ) nr 515/97, mis käsitleb liikmesriikide haldusasutuste vastastikust abi ning liikmesriikide ja komisjoni koostööd, tagamaks seaduste õiget kohaldamist tolli- ja põllumajandusküsimustes, ( 17 ) sätteid, eelkõige konfidentsiaalsust puudutavaid sätteid. Käesoleva artikli lõike 1 alusel määratud pädev asutus või asutused tegutsevad määruse (EÜ) nr 515/97 artikli 2 lõikes 2 nimetatud pädevate asutustena.

Artikkel 12

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

▼M2

Artikkel 13

Teabe edastamine liikmesriikide poolt

1. Selleks, et võimaldada vajalike kohanduste tegemist nimekirjas loetletud ja nimekirjas loetlemata lähteainetega kauplemise jälgimise korras, edastavad liikmesriikide pädevad asutused õigeaegselt elektroonilises vormis artiklis 13a osutatud Euroopa andmebaasi kaudu komisjonile kogu asjakohase teabe käesolevas määruses sätestatud järelevalvemeetmete rakendamise kohta, eelkõige seoses narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate ainete ning nende levitamis- ja valmistamisviiside kohta ning nende ainetega seadusliku kauplemise kohta.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada nõudeid ja tingimusi seoses käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabega.

3. Komisjon esitab Rahvusvahelisele Narkootiliste Ainete Kontrollinõukogule kokkuvõtte vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 edastatud teatistest kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni artikli 12 lõikega 12 ja konsulteerides seejuures liikmesriikidega.

Artikkel 13a

Narkootikumide lähteainete Euroopa andmebaas

1. Komisjon loob narkootikumide lähteainete Euroopa andmebaasi, millel on järgmised funktsioonid:

a) lihtsustada võimaluse korral koondatult ja anonüümsel kujul teabe edastamist vastavalt artikli 13 lõikele 1, selle teabe sünteesimine ja analüüsimine liidu tasandil ja vastavate aruannete esitamine Rahvusvahelisele Narkootiliste Ainete Kontrollinõukogule vastavalt artikli 13 lõikele 3;

b) luua üleeuroopaline register nende ettevõtjate ja kasutajate kohta, kellele on antud luba või kes on registreerunud;

c) anda ettevõtjatele võimalus esitada pädevatele asutustele elektroonilises vormis teavet oma tehingute kohta kooskõlas artikli 8 lõikega 2, nagu on täpsustatud artiklis 14 nimetatud rakendusmeetmetes.

Isikuandmed lisatakse Euroopa andmebaasi alles pärast artikli 3 lõikes 8 ja artikli 8 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist.

2. Komisjon ja pädevad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada Euroopa andmebaasis sisalduvate isikuandmete turvalisus, konfidentsiaalsus ja täpsus, ning tagada, et andmesubjektide õigused on kaitstud kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 ( 18 ).

3. Käesoleva määruse alusel kogutud teavet, sealhulgas isikuandmeid, kasutatakse kooskõlas isikuandmete kaitset käsitleva kohaldatava õigusega ning seda ei säilitata kauem, kui see on käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalik. Direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõikes 1 osutatud andmete eriliikide töötlemine on keelatud.

4. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks selgel ja arusaadaval viisil Euroopa andmebaasi käsitleva teabe kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 10 ja 11.

Artikkel 13b

Andmekaitse

1. Isikuandmete töötlemine liikmesriikide pädevates asutustes toimub vastavalt riigisisestele õigus- ja haldusnormidele, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ, ja kõnealuse direktiivi artiklis 28 osutatud liikmesriigi järelevalveasutuse järelevalve all.

2. Ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 kohaldamist, kasutatakse käesoleva määruse alusel kogutud või töödeldud isikuandmeid ainult selleks, et hoida ära nimekirjas loetletud lähteainete kõrvaletoimetamist.

3. Komisjon töötleb isikuandmeid, kaasa arvatud Euroopa andmebaasi jaoks, vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ja Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all.

4. Liikmesriigid ja komisjon ei töötle isikuandmeid viisil, mis ei ole kooskõlas artiklis 13a esitatud eesmärkidega.

Artikkel 14

Rakendusaktid

1. Komisjon võib võtta vastu järgmised rakendusaktid:

a) eeskirjad selle kohta, kuidas esitada artiklis 4 nimetatud kliendideklaratsioone vajaduse korral elektroonilises vormis;

b) eeskirjad selle kohta, kuidas esitada Euroopa andmebaasile artikli 8 lõikes 2 osutatud teavet, kaasa arvatud vajaduse korral elektroonilises vormis;

c) lubade andmise, registreerimise ning Euroopa andmebaasi ettevõtjate ja kasutajate kandmise menetluseeskirjad, nagu osutatud artikli 3 lõigetes 2, 6 ja 7.

2. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Artikkel 14a

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 ( 19 ) artikliga 30 loodud narkootikumide lähteainete komitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 ( 20 ) tähenduses.

2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 15

Lisade kohandamine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte I, II ja III lisa kohandamiseks narkootikumide lähteainete kõrvaletoimetamise uute suundumustega ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni lisa tabelites tehtud muudatuste järgimiseks.

Artikkel 15a

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 3 lõikes 8, artikli 4 lõikes 4, artikli 5 lõikes 7, artikli 7 teises lõigus, artikli 8 lõikes 3, artikli 13 lõikes 2 ja artiklis 15 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 30. detsembrist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 8, artikli 4 lõikes 4, artikli 5 lõikes 7, artikli 7 teises lõigus, artikli 8 lõikes 3, artikli 13 lõikes 2 ja artiklis 15 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artikli 3 lõike 8, artikli 4 lõike 4, artikli 5 lõike 7, artikli 7 teises lõigus, artikli 8 lõike 3, artikli 13 lõike 2 või artikli 15 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.

Artikkel 16

Teave liikmesriikide poolt võetud meetmete kohta

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile meetmetest, mida nad vastavalt käesolevale määrusele võtavad, eelkõige meetmetest, mis võetakse vastavalt artiklitele 10 ja 12. Liikmesriigid teatavad ka meetmete hilisematest muudatustest.

2. Komisjon edastab kõnealuse teabe teistele liikmesriikidele.

3. Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2019 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja toimimise kohta, eelkõige võimaliku vajaduse kohta täiendavate meetmete järele, et jälgida ja kontrollida nimekirjas loetlemata lähteainetega seotud kahtlasi tehinguid.

▼B

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1. Nõukogu direktiiv 92/109/EMÜ, komisjoni direktiivid 93/46/EMÜ, 2001/8/EÜ ja 2003/101/EÜ ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1485/96 ja määrus (EÜ) nr 1533/2000 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele või määrustele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

3. Vastavalt kehtetuks tunnistatud direktiividele või määrustele loodud registrite, välja antud lubade ja kliendideklaratsioonide kehtivus ei muutu.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 18. augustil 2005. aastal, välja arvatud artiklid 9, 14 ja 15, mis jõustuvad käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, võimaldamaks nendes artiklites sätestatud meetmete võtmist. Kõnealused meetmed jõustuvad kõige varem 18. augustil 2005. aastal.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

▼M2

Nimekirjas loetletud lähteained

▼B







1. KATEGOORIA Aine CN-nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood (1) CAS-nr (2) 1-fenüül-2-propanoon Fenüülatsetoon 2914 31 00 103-79-7 N-atsetüülantraniilhape 2-atseetamidobensoehape 2924 23 00 89-52-1 ▼C1 ALFA- fenüülatsetoatsetonitriil 2926 90 95 4468-48-8 ▼B Isosafrool (cis + trans) 2932 91 00 120-58-1 3,4-metüüleendioksüfenüül-propaan-2-oon 1-(1,3-bensodioksool-5- üül)propaan-2-oon 2932 92 00 4676-39-5 Piperonaal 2932 93 00 120-57-0 Safrool 2932 94 00 94-59-7 Efedriin 2939 41 00 299-42-3 Pseudoefedriin 2939 42 00 90-82-4 Norefedriin ►M2 2939 44 00 ◄ 14838-15-4 Ergometriin 2939 61 00 60-79-7 Ergotamiin 2939 62 00 113-15-5 Lüsergiinhape 2939 63 00 82-58-6 Käesolevas kategoorias loetletud ainete, välja arvatud katiini, (3) stereoisomeerilised vormid, kui sellised vormid on võimalikud. Käesolevas kategoorias loetletud ainete soolad, välja arvatud katiinisoolad, kui need ained sooli moodustavad. (1) EÜT L 290, 28.10.2002, lk 1. (2) CAS-number on „Chemical Abstract Service'i” registrinumber, mis on iga aine ja selle struktuuri kordumatu tunnus. CAS-number on igal isomeeril ja iga isomeeri igal soolal. Tuleb pidada silmas, et eespool loetletud ainete soolade CAS-numbrid erinevad ülalmainitutest. (3) Nimetatakse ka (+)-norpseudoefedriiniks, CN-kood 2939 43 00 , CAS-nr 492-39-7.

▼M2

KATEGOORIA







ALAMKATEGOORIA 2A Aine CN- nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood (1) CASi nr (2) Atseetanhüdriid 2915 24 00 108–24-7 Kaasa arvatud käesolevas kategoorias loetletud ainete soolad, kui need ained moodustavad sooli.







ALAMKATEGOORIA 2B Aine CN- nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood (1) CASi nr (2) Fenüüläädikhape 2916 34 00 103–82-2 Antraniilhape 2922 43 00 118–92-3 Piperidiin 2933 32 00 110–89-4 Kaaliumpermanganaat 2841 61 00 7722-64–7 Kaasa arvatud käesolevas kategoorias loetletud ainete soolad, kui need ained moodustavad sooli.

▼B







3. KATEGOORIA Aine CN-nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood (1) CAS-nr (2) Vesinikkloriidhape (soolhape) Vesinikkloriid 2806 10 00 7647-01-0 Väävelhape 2807 00 10 7664-93-9 Tolueen 2902 30 00 108-88-3 Etüüleeter Dietüüleeter 2909 11 00 60-29-7 Atsetoon 2914 11 00 67-64-1 Metüületüülketoon Butanoon 2914 12 00 78-93-3 Käesolevas kategoorias loetletud ainete soolad, välja arvatud vesinikkloriidhappe ja väävelhappe soolad, kui need ained sooli moodustavad. (1) EÜT L 290, 28.10.2002, lk 1. (2) CAS-number on „Chemical Abstract Service'i” registrinumber, mis on iga aine ja selle struktuuri kordumatu tunnus. CAS-number on igal isomeeril ja iga isomeeri igal soolal. Tuleb pidada silmas, et eespool loetletud ainete soolade CAS-numbrid erinevad ülalmainitutest.









II LISA







Aine Künnis Atseetanhüdriid 100 l Kaaliumpermanganaat 100 kg Antraniilhape ja selle soolad 1 kg Fenüüläädikhape ja selle soolad 1 kg Piperidiin ja selle soolad 0,5 kg









III LISA

1. Üksiktehingute deklaratsiooni näidis (1. või 2. kategooria ained)

►(1) M2

2. Mitme järjestikuse tehingu deklaratsiooni näidis (2. kategooria ained)