(1) Liikmesriigid eeldavad käesolevas lisas esitatud kontrollväärtusi arvesse võttes põhjendatult, et keskkonnakaitsealase riigiabi suunised võimaldavad riiklike toetuskavade abil taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamist edendada.

(2) Andmetes viidatakse 1997. aastal taastuvatest energiaallikatest toodetud kodumaisele elektrienergiale, välja arvatud Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia osas, kus andemetes viidatakse 1999. aastale, ning Bulgaaria ja Rumeenia osas, kus andmetes viidatakse 2001. aastale.

(3) Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia protsentuaalne osakaal aastatel 1997 (aastad 1999–2000 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia puhul, ning aasta 2001 Bulgaaria ja Rumeenia puhul) ja 2010 arvutatakse selliselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud kodumaine elektrienergia jagatakse elektri kodumaise kogutarbimisega. Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia elektri kodumaine kogutarbimine põhineb 2000. aasta andmetel. Bulgaaria ja Rumeenia elektri kodumaine kogutarbimine põhineb 2001. aasta andmetel. Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia sisekaubanduse korral (kui kasutatakse heakskiidetud tunnistust või registreeritud originaali) mõjutab nimetatud protsendi arvutamine liikmesriikide 2010. aasta näitajaid, aga mitte ühenduse koguarvestust.

(4) Ümardatud arv, mis tuleneb eespool esitatud kontrollväärtustest

(5) Võttes arvesse lisas kehtestatud soovituslikku kontrollväärtust, märgib Tšehhi Vabariik, et selle soovitusliku eesmärgi saavutamine sõltub suurel määral kliimateguritest, mis mõjutavad palju hüdroenergia tootmist ja päikese- ja tuuleenergia kasutamist.

(6) Itaalia esitab teostatava väärtusena 22 %, eeldades, et 2010. aasta siseriiklik elektrienergia kogutarbimine on 340 TWh. Käesolevas lisas kindlaksmääratud kontrollväärtusi arvestades eeldab Itaalia, et siseriiklik taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kogutoodang 2010. aastal on 76 TWh. See arvuline väärtus hõlmab olme- ja tööstusjäätmete bioloogiliselt lagunematu fraktsiooni, mida on kasutatud kooskõlas jäätmehooldust käsitlevate ühenduse õigusaktidega.

(7) Luksemburg on käesolevas lisas esitatud kontrollväärtusi arvestades seisukohal, et 2010. aastaks seatud eesmärk on saavutatav ainult juhul, kui

— elektrienergia kogutarbimine 2010. aastal ei ületa 1997. aasta tarbimist,

— tuuleenergia on korrutatav koefitsiendiga 15,

— biogaasist toodetud elektrienergia on korrutatav koefitsiendiga 208,

— Luksemburgi ainsa olmejäätmete põletusseadme abil toodetud elektrienergia, mis 1997. aastal moodustas poole taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiast, võetakse tervikuna arvesse,

— fotoelektriliselt toodetud elektrienergia toodangut on võimalik tõsta 80 GWh, ning

(8) Austria esitab teostatava väärtusena 78,1 % eeldusel, et 2010. aasta siseriiklik elektrienergia kogutarbimine on 56,1 TWh. Arvestades asjaolu, et elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest sõltub suurel määral hüdroenergiast ning seetõttu aastasest sademete hulgast, tuleks 1997. ja 2010. aasta arvulised andmed välja arvutada hüdroloogilistele ja kliimatingimustele toetuva pikaajalise mudeli põhjal.

(9) Portugal teatab käesolevas lisas esitatud kontrollväärtusi arvesse võttes, et 2010. aasta soovitusliku eesmärgi kindlaksmääramisel lähtuti taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia 1997. aasta osast eeldusel, et:

— üleriigilise elektrienergia plaani kohaselt on võimalik jätkata uue hüdroenergia allikate loomist, mille võimsus on üle 10 MW,

— muude, ainult riigi rahalise abi toel võimalike taastuvate võimsuste aastane kasvutempo suureneb senisega võrreldes kaheksa korda.

— See võimaldab väita, et muudest taastuvatest energiaallikatest kui suurtest hüdroenergiaallikatest elektrienergia tootmine kasvab kaks korda suuremal määral kui siseriikliku elektrienergia kogutarbimine.

(10) Soome tegevuskavas on taastuvate energiaallikatega seotud eesmärgid kindlaks määratud taastuvate energiaallikate mahu järgi 2010. aastal. Kõnealused eesmärgid on seatud ulatuslike taustauuringute põhjal. Tegevuskava on kinnitatud valitsuse poolt 1999. aasta oktoobris.

(11) Rootsi märgib käesolevas lisas esitatud kontrollväärtusi arvesse võttes, et eesmärkide saavutamine sõltub suurel määral kliimateguritest, mis mõjutavad tugevasti hüdroenergia tootmise taset, eelkõige sademete hulga muutustest, sademete ajalisest jaotusest aastas ning vee juurdevoolust. Elektrienergia tootmine hüdroenergiast võib oluliselt kõikuda. Erakordselt sademetevaestel aastatel võib toodang olla 51 TWH, kuid sademeterohketel aastatel võib see ulatuda kuni 78 TWh. Seega tuleks 1997. aasta väärtus välja arvutada pikaajalise mudeli põhjal, mis tugineb hüdroloogiliste ja kliimategurite teadusliku uurimise andmetele.

— soojuse ja elektri koostootmise laiendamisest olenevalt rahvastikutihedusest, nõudlusest soojuse ja tehnoloogiaarenduse, eelkõige mustleelise gaasistamise järele, ning

— tuuleelektrijaamadele siseriiklike õigusaktide kohaselt tegevusloa andmisest, nende omaksvõtmisest üldsuse poolt, tehnoloogiaarendusest ja jaotusvõrkude levimisest.

(12) Esialgse analüüsi ja ajakohastatud teabe alusel põhineb 11 %-ne eesmärk taastuvate energiaallikate positiivsel arengul ja soodsatel ilmastikutingimustel. Selle soovitusliku eesmärgi saavutamine sõltub suurel määral aastasest sademete koguhulgast, sademete ajalisest jaotusest aastas ja vee juurdevoolust ning muudest kliimateguritest, mis mõjutavad tugevasti hüdroenergia tootmist ja päikese- ja tuuleenergia kasutamist. Lisaks sellele piiravad taastuvate energiaallikate kasutamist asjakohased keskkonnaalased ja seonduvad siseriiklikud õigusaktid, mis vastavad asjakohastele ELi õigusaktidele.