02004A0320(03) — ET — 09.09.2021 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONILEPING

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel ( *2 )







BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu osalised, edaspidi “liikmesriigid”, ja EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ning ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK, edaspidi “endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik”, teiselt poolt, ARVESTADES lepinguosaliste vahelisi sidemeid ja ühiseid väärtusi, nende soovi tugevdada neid sidemeid ja luua vastastikusele ja mõlemapoolsele huvile tuginev tihe ja pikaajaline suhe, mis võimaldaks endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil tugevdada ja laiendada varem, eelkõige 29. aprillil 1997. aastal kirjavahetuse teel allkirjastatud ja 1. jaanuaril 1998. aastal jõustunud koostöölepinguga loodud suhteid; ARVESTADES, et lepinguosaliste vahelisi suhteid sisetranspordi valdkonnas peaks jätkuvalt reguleerima 29. juunil 1997. aastal allkirjastatud ja 28. novembril 1997. aastal jõustunud Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline transpordialane leping; ARVESTADES käesoleva lepingu tähtsust Kagu-Euroopa riikide stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi raames, mida edendatakse kõnealuse piirkonna jaoks loodud Euroopa Liidu ühisstrateegia põhjal, luues ja tugevdades koostööl põhinevat stabiilset Euroopa korda, mille alustala on Euroopa Liit, samuti stabiilsuspakti raames; ARVESTADES lepinguosaliste tahet aidata kõikide vahenditega kaasa endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja kõnealuse piirkonna poliitilisele, majanduslikule ja institutsioonilisele stabiliseerimisele kodanikuühiskonna kujundamise ja demokratiseerimise, institutsioonide väljaarendamise ja avaliku halduse reformi, tõhusama kaubanduse ja majanduskoostöö, riikliku ja piirkondliku julgeoleku tugevdamise ning tihedama koostöö kaudu justiits- ja siseküsimustes; ARVESTADES lepinguosaliste tahet suurendada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis on käesoleva lepingu põhialus, samuti nende tahet austada inimõigusi ja õigusriiki, sealhulgas rahvusvähemustesse kuuluvate inimeste õigusi ning demokraatia põhimõtteid vabade ja õiglaste valimiste ja mitmeparteilise süsteemi näol; ARVESTADES lepinguosaliste tahet rakendada vabaturumajanduse põhimõtteid ja ühenduse valmidust aidata kaasa majandusreformide elluviimisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis; ARVESTADES lepinguosaliste tahet rakendada täielikult kõiki ÜRO põhikirja ja OSCE põhimõtteid ja sätteid, eriti Helsingi lõppakti, Madridi ja Viini konverentside lõppaktide, Pariisi uue Euroopa harta ning Kölni Kagu-Euroopa stabiilsuspakti põhimõtteid ja sätteid, et aidata kaasa piirkondliku stabiilsuse saavutamisele ja kõnealuse piirkonna riikide koostöö edendamisele; SOOVIDES alustada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates ja piirkondlikke aspekte hõlmavates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes; ARVESTADES lepinguosaliste vabakaubandusalaseid kohustusi vastavalt WTOst tulenevatele õigustele ja kohustustele; OLLES VEENDUNUD, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkujundamisel ja tehnoloogia ajakohastamisel hädavajalik; PIDADES MEELES endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohustust ühtlustada oma õigusaktid ühenduse õigusaktidega; VÕTTES ARVESSE ühenduse valmidust pakkuda otsustavat tuge reformi elluviimisel ja kasutada selleks kõiki koostööks ning majanduslikuks, tehniliseks ja rahaliseks abistamiseks kättesaadavaid vahendeid laiaulatusliku mitmeaastase näidisprogrammi raames; KINNITADES, et käesoleva lepingu sätted, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu III osa IV jaotise reguleerimisalasse, on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldi lepinguosaliste suhtes ja mitte kui Euroopa Ühenduse osa suhtes, kuni Ühendkuningriik või Iirimaa (vastavalt asjaoludele) teatab endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, et kõnealune riik on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli kohaselt muudetud lepinguosaliseks Euroopa Ühenduse osana. Sama kehtib ka Taani suhtes nimetatud lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt; MEENUTADES Euroopa Liidu valmidust lõimida endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võimalikult täielikult Euroopa poliitika ja majanduse põhivoolu ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kui potentsiaalse Euroopa Liidu kandidaatriigi staatust Euroopa Liidu lepingu alusel, tingimusel, et see vastab juunis 1993. aastal Euroopa Ülemkogu määratletud kriteeriumidele ning rakendab edukalt käesolevat lepingut, eelkõige piirkondlikku koostööd käsitlevaid sätteid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

1. Käesolevaga luuakse ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline assotsiatsioon.

2. Käesoleva assotsiatsiooni eesmärgid on: — luua sobiv raamistik poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldab arendada lepinguosaliste vahelisi tihedaid poliitilisi suhteid, — toetada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi püüdlusi majandusalase ja rahvusvahelise koostöö edendamisel ka kõnealuse riigi õigusaktide ühtlustamise kaudu ühenduse õigusaktidega, — edendada harmoonilisi majandussuhteid ja arendada järk-järgult välja vabakaubanduspiirkond ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel, — soodustada piirkondlikku koostööd kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.







I JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 2

Inimõiguste ülddeklaratsioonis väljendatud ning Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning austus nii rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja õigusriigi kui ka CSCE Bonni majanduskoostöökohtumise dokumendis kajastuvate turumajanduse põhimõtete vastu on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika aluseks ja käesoleva lepingu oluliseks osaks.

Artikkel 3

Rahvusvaheline ja piirkondlik rahu ja stabiilsus ning heanaaberlike suhete arendamine on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis kesksel kohal. Käesolev leping sõlmitakse ja seda rakendatakse nõukogu 29. aprilli 1997. aasta järeldustes määratletud ühenduse piirkondliku lähenemise raames, mis tugineb piirkonna üksikute riikide eripärale.

Artikkel 4

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohustub arendama koostööd ja heanaaberlikke suhteid piirkonna teiste riikidega, sealhulgas tegema vajalikul määral vastastikuseid soodustusi isikute, kaupade, kapitali ja teenuste liikumise osas ning arendama ühist huvi pakkuvaid projekte. Kõnealune kohustus on põhitegur lepinguosaliste vaheliste suhete ja koostöö arendamisel ning seega aitab kaasa piirkondliku stabiilsuse saavutamisele.

Artikkel 5

1. Assotsiatsioon viiakse täielikult ellu kõige rohkem kümme aastat kestval üleminekuajal, mis on jagatud kahte järjestikusesse etappi. Kahte järjestikusesse etappi jagamise eesmärk on rakendada järk-järgult stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut ja keskenduda teise etapi jooksul käesoleva lepingu III, V, VI ja VII jaotises kirjeldatud valdkondadele.

2. Artikliga 108 asutatav stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kontrollib korrapäraselt käesoleva lepingu kohaldamist ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusamme õigus-, haldus- ja majandusreformi elluviimisel ning institutsioonide ümberkujundamisel, pidades silmas käesoleva lepingu preambulit ja üldisi põhimõtteid.

3. Neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist hindab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu tehtud edusamme ja teeb otsuse teise etappi ülemineku ja selle kestuse kohta, samuti teist etappi reguleerivatesse sätetesse tehtavate võimalike sisuliste muudatuste kohta. Kõnealuse otsuse tegemisel võtab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu arvesse eespool osutatud hindamise tulemusi.

4. Lõigetes 1 ja 3 osutatud kahte etappi ei kohaldata IV jaotise suhtes.

Artikkel 6

Leping on täielikult kooskõlas asjakohaste WTO sätetega, eriti 1994. aasta GATTi XXIV artikli ja GATSi V artikliga.







II JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 7

Lepinguosaliste vahelist poliitilist dialoogi arendatakse ja elavdatakse. See täiendab ja tugevdab Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vastastikust lähenemist ning soodustab tihedate solidaarsusel põhinevate suhete ja uute koostöövormide loomist lepinguosaliste vahel.

Poliitiline dialoog on ette nähtud edendama eelkõige:

— lepinguosaliste seisukohtade olulist ühtlustamist rahvusvahelistes küsimustes, eriti sellistes küsimustes, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt lepinguosalisi,

— piirkondlikku koostööd ja heanaaberlike suhete arendamist,

— ühiseid vaateid julgeolekule ja stabiilsusele Euroopas, sealhulgas Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga hõlmatud piirkondades.

Artikkel 8

Poliitilist dialoogi võib pidada mitmepoolse dialoogina, samuti piirkondliku dialoogina, milles osalevad ka piirkonna teised riigid.

Artikkel 9

1. Ministrite tasandil peetakse poliitilist dialoogi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus, mis vastutab üldiselt kõikide küsimuste eest, mis lepinguosalised talle suunavad.

2. Lepinguosaliste taotlusel võib poliitilist dialoogi pidada ka järgmistes vormides: — kohtumised, milles vajaduse korral osalevad ühelt poolt endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ning teiselt poolt Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariiki ja komisjoni esindavad kõrgemad ametnikud, — kasutades täielikult kõiki lepinguosaliste vahelisi diplomaatilisi kanaleid, sealhulgas asjakohaseid sidemeid kolmandate riikidega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, OSCE ja teistes rahvusvaheliste organisatsioonidega, — kasutades kõiki muid võimalusi, mis võivad soodustada kõnealuse dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist.

Artikkel 10

Parlamendi tasandil peetakse poliitilist dialoogi artikliga 114 loodavas parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees.







III JAOTIS

PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ

Artikkel 11

Kooskõlas tahtega tagada rahu ja stabiilsus ning arendada heanaaberlikke suhteid edendab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik aktiivselt piirkondlikku koostööd. Ühendus toetab tehnilise abi programmide kaudu ka piirkondlikke või piiriüleseid projekte.

Kui endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kavatseb tugevdada koostööd ühe käesoleva lepingu artiklites 12 kuni 14 nimetatud riigiga, teavitab ta sellest ühendust ja selle liikmesriike ning konsulteerib nendega vastavalt X jaotisele.

Artikkel 12

Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlminud riikidega

Hiljemalt pärast seda, kui allkirjastatakse vähemalt üks stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping teise stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osaleva riigiga, alustab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik asjaomase riigi või asjaomaste riikidega läbirääkimisi, et sõlmida piirkondliku koostöö konventsioon, mille eesmärk on asjaomaste riikide vahelise koostöö ulatuse suurendamine.

Kõnealuse konventsiooni põhielemendid on:

— poliitiline dialoog,

— osapooltevahelise vabakaubanduspiirkonna loomine vastavalt asjakohastele WTO sätetele,

— vastastikused soodustused töötajate liikumise, asutamisõiguse, teenuste osutamise, jooksvate maksete ja kapitali liikumise osas võrdväärselt käesoleva lepinguga ettenähtud soodustustega,

— koostöösätted teistes, käesoleva lepinguga hõlmatud või hõlmamata valdkondades, eelkõige justiits- ja siseküsimustes.

Kõnealune konventsioon sisaldab asjakohaseid sätteid vajaliku institutsioonide süsteemi loomiseks.

Kõnealune piirkondliku koostöö konventsioon sõlmitakse vähemalt kahe aasta jooksul pärast teise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu jõustumist. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valmidus sellise konventsiooni sõlmimiseks on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Euroopa Liidu vaheliste suhete edasise arendamise tingimuseks.

Artikkel 13

Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik alustab piirkondlikku koostööd teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega mõnedes või kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud koostöövaldkondades, eelkõige ühist huvi pakkuvates valdkondades. Selline koostöö peaks olema kooskõlas käesoleva lepingu põhimõtete ja eesmärkidega.

Artikkel 14

Koostöö Euroopa Liidu kandidaatriikidega

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võib edendada koostööd ja sõlmida piirkondliku koostöö konventsiooni iga Euroopa Liidu kandidaatriigiga igas käesoleva lepinguga hõlmatud valdkonnas. Sellise konventsiooni eesmärk peaks olema endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja kõnealuse riigi vaheliste kahepoolsete suhete vastavusse viimine Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning kõnealuse riigi vaheliste suhete vastava osaga.







IV JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE

Artikkel 15

1. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik loovad kuni kümne aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest järk-järgult vabakaubanduspiirkonna vastavalt käesoleva lepingu sätetele ning kooskõlas 1994. aasta GATTi ja WTO vastuvõetud sätetega. Seejuures võtavad nad arvesse allpool sätestatud konkreetseid nõudeid.

2. Lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses kasutatakse kaupade klassifitseerimiseks kaupade koondnomenklatuuri.

3. Iga toote puhul on tollimaksu baasmääraks, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud järjestikuseid vähendusi, see tollimaksumäär, mida tegelikult kohaldatakse erga omnes käesoleva lepingu allkirjastamisele eelneval päeval.

4. Kui pärast käesoleva lepingu allkirjastamist kohaldatakse erga omnes tollimaksude vähendamist, eelkõige WTO läbirääkimistest tulenevat vähendamist, asendavad sellised vähendatud tollimaksud lõikes 3 osutatud tollimaksu baasmäära alates kuupäevast, millal sellist vähendamist kohaldama hakatakse.

5. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik edastavad üksteisele oma vastavad baasmäärad.







I PEATÜKK

TÖÖSTUSTOOTED

Artikkel 16

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete suhtes, mis on loetletud kaupade koondnomenklatuuri gruppides 25–97, välja arvatud põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii (GATT 1994) loetletud tooted.

2. Artikleid 17 ja 18 ei kohaldata artiklites 22 ja 23 määratletud tekstiiltoodete ja terastoodete suhtes.

3. Lepinguosalised kauplevad Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega vastavalt kõnealuse lepingu sätetele.

Artikkel 17

1. Endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete suhtes ühenduses kohaldatav imporditollimaks kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete suhtes ühenduses kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

Artikkel 18

1. Ühendusest pärit I ja II lisas loetlemata toodete suhtes endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kohaldatav imporditollimaks kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Ühendusest pärit I lisas loetletud kaupade suhtes endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kohaldatavat imporditollimaksu vähendatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale: — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva esimese aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 90 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva teise aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 80 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kolmanda aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 70 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 60 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 50 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kuuenda aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 40 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva seitsmenda aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 30 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kaheksanda aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 20 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva üheksanda aasta 1. jaanuaril vähendatakse kõiki tollimaksumäärasid 10 %ni baasmäärast, — käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kümnenda aasta 1. jaanuaril kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

3. Ühendusest pärit II lisas loetletud kaupade suhtes endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kohaldatavat imporditollimaksu vähendatakse järk-järgult ja lõpuks see kaotatakse vastavalt nimetatud lisas täpsustatud ajakavale.

4. Ühendusest pärit kaupade suhtes endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumispäeval.

Artikkel 19

Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kaotatavad käesoleva lepingu jõustumisel omavahelises kaubavahetuses kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud.

Artikkel 20

1. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud.

2. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik omavahelised koguselised ekspordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 21

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kinnitab, et ta on valmis vähendama kaubavahetuses ühendusega kohaldatavaid tollimakse kiiremini, kui on ette nähtud artikliga 18, juhul kui riigi üldine majanduslik olukord ja asjaomase majandussektori olukord seda võimaldavad.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu annab sellekohaseid soovitusi.

Artikkel 22

Protokollis nr 1 on sätestatud selles protokollis osutatud tekstiiltoodete suhtes kohaldatav kord.

Artikkel 23

Protokollis nr 2 on sätestatud selles protokollis osutatud terastoodete suhtes kohaldatav kord.







II PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUS JA KALANDUS

Artikkel 24

Mõiste

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest või endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise suhtes.

2. Mõiste “põllumajandus- ja kalandustooted” tähendab kaupade koondnomenklatuuri gruppides 1–24 loetletud tooteid ja põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii (GATT, 1994) loetletud tooteid.

3. Kõnealune mõiste hõlmab grupi 3 rubriikidesse 1604 ja 1605 ning alamrubriikidesse 0511 91 , 2301 20 00 ja ex 1902 20 ( 1 ) kuuluvaid kalu ja kalandustooteid.

Artikkel 25

Protokollis nr 3 on sätestatud selles protokollis loetletud töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord.

Artikkel 26

1. Käesoleva lepingu jõustumispäeval kaotab ühendus kõik endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

2. Käesoleva lepingu jõustumispäeval kaotab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kõik ühendusest pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

▼M5

Artikkel 27

Põllumajandustooted

1. Euroopa Liit kaotab endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit põllumajandustoodete, välja arvatud kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 0102 , 0201 , 0202 , 1701 , 1702 ja 2204 kuuluvate toodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud.

Kui kombineeritud nomenklatuuri gruppidesse 7 ja 8 kuuluvate kaupade puhul on ühise tollitariifistikuga ette nähtud väärtuseline tollimaks ja koguseline tollimaks, kaotatakse ainult tollimaksu väärtuseline osa.

2. Alates käesoleva lepingu protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, jõustumise kuupäevast sätestab Euroopa Liit endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärinevate, III lisas määratletud baby-beef -toodete suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 20 % Euroopa ühenduste ühtses tollitariifistikus sätestatud väärtuselisest tollimaksust ja 20 % tollitariifistikus sätestatud koguselisest tollimaksust rümbamassina väljendatud 1 650 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires.

Euroopa Liit kohaldab endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärinevate, kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate põllumajandustoodete suhtes tollimaksuvaba importi ühendusse 7 000 tonni (netomass) suuruse aastase tariifikvoodi piires.

3. Alates käesoleva lepingu protokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, jõustumise kuupäevast teostab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik järgmised toimingud: a) kaotab teatavate Euroopa Liidust pärinevate, IVa lisas loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud; b) kaotab teatavate Euroopa Liidust pärinevate, IVb lisas loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud iga toote puhul kõnealuses lisas sätestatud tariifikvoodi piires; c) kohaldab teatavate Euroopa Liidust pärinevate, IVc lisas loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes tariifikvootide piires ette nähtud tollimakse.

4. Veini ja piiritusjookidega kauplemise kord sätestatakse eraldi veinide ja piiritusjookide lepingus.

▼B

Artikkel 28

Kalandustooted

1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kaotab ühendus täielikult endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit kala ja kalandustoodete suhtes kohaldatavad tollimaksud. Va lisas loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid.

▼M5

2. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik kaotab kõik tollimaksudega samaväärse toimega maksud ning kaotab tollimaksud, mida kohaldatakse Euroopa Liidust pärit kala ja kalandustoodete impordi suhtes, välja arvatud toodete puhul, mis on loetletud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu Vb ja Vc lisas ja mille puhul on tollimaksude vähendamine ette nähtud kõnealuses lisas.

▼B

Artikkel 29

1. Võttes arvesse põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise mahtu lepinguosaliste vahel, neile iseloomulikku tundlikkust, ühenduse ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika eeskirju, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi põllumajanduspoliitika eeskirju, põllumajanduse rolli endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi majanduses, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi traditsiooniliste majandusharude ja turgude tootmis- ja ekspordipotentsiaali ning WTO mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste tulemusi, vaatavad ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik hiljemalt 1. jaanuaril 2003. aastal stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus toote haaval korrapäraselt ja vastastikku läbi võimalused teha teineteisele täiendavaid soodustusi põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise ulatuslikumaks liberaliseerimiseks.

2. Käesoleva peatüki sätted ei mõjuta mingil moel soodsamaid meetmeid, mida üks või teine lepinguosaline võib ühepoolselt kohaldada.

Artikkel 30

Kui ühest lepinguriigist pärit toodete import, mille suhtes kohaldatakse artikli 25, 27 või 28 kohaselt tehtud soodustust, tekitab teise lepinguriigi turgudel või siseriiklikes reguleerimismehhanismides tõsiseid häireid, alustavad mõlemad lepinguosalised viivitamata konsultatsioone olukorrale sobiva lahenduse leidmiseks, olenemata muudest käesoleva lepingu, eriti selle artikli 37 sätetest ning võttes arvesse põllumajandus- ja kalandusturgu iseloomustavat tundlikkust. Kuni sellise lahenduse leidmiseni võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikuks peetavaid meetmeid.







III PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 31

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse kõikide kaupadega kauplemise suhtes lepinguosaliste vahel, kui käesolevas peatükis ega protokollides nr 1, 2 ja 3 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 32

Olemasoleva olukorra säilitamine

1. Alates käesoleva lepingu jõustumispäevast ei kehtestata ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi tollimakse ega samaväärse toimega makse ning juba kehtivaid makse ei suurendata.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumispäevast ei kehtestata ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid ning juba kehtivaid piiranguid ei muudeta rangemaks.

3. Ilma et see piiraks artikli 26 alusel tehtud soodustusi, ei piira käesoleva artikli lõiked 1 ja 2 mingil moel endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja ühenduse vastava põllumajanduspoliitika järgimist ega nimetatud poliitika alusel meetmete võtmist, kuivõrd see ei mõjuta III lisas, IVa, IVb ja IVc lisas ning Va ja Vb lisas sätestatud impordikorda.

Artikkel 33

Maksualase diskrimineerimise keeld

1. Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast siseriikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuvad teise lepinguosalise territooriumilt pärit samasuguseid tooteid, ning tühistavad sellised meetmed või sellise korra, kui need on olemas.

2. Ühe lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete riigimaksude tagastus olla suurem nende suhtes kehtestatud kaudsetest riigimaksudest.

Artikkel 34

Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Artikkel 35

Tolliliidud, vabakaubanduspiirkonnad, piiriülesed kokkulepped

1. Käesolev leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesoleva lepinguga ettenähtud kaubavahetuskorda.

2. Artiklites 17 ja 18 sätestatud üleminekuajal ei mõjuta käesolev leping sellise kaupade liikumist reguleeriva konkreetse sooduskorra rakendamist, mis on ette nähtud kas ühe või mitme liikmesriigi ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel varem sõlmitud ja hiljem endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poolt üle võetud piirilepingutega või mis tulenevad endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poolt piirkondliku kaubanduse edendamiseks sõlmitud kahepoolsetest kokkulepetest.

3. Lepinguosalised peavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus nõu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud kokkulepete üle ning taotluse korral muude oluliste küsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige peetakse niisugust nõu kolmanda riigi ühinemisel ühendusega, et tagada käesolevas lepingus väljendatud ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vastastikuste huvidega arvestamine.

Artikkel 36

Dumping

1. Kui üks lepinguosaline leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega kasutatakse dumpingut 1994. aasta GATTi VI artikli tähenduses, võib ta võtta vajalikke meetmeid niisuguse tegevuse vastu 1994. aasta GATTi VI artikli rakendamise lepingu ning asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt.

2. Käesoleva artikli lõike 1 puhul teatatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule dumpingujuhtumist niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud uurimise. Kui dumpingut 1994. aasta GATTi VI artikli tähenduses ei ole lõpetatud ja muud rahuldavat lahendust ei ole leitud 30 päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teatamist, võib importiv lepinguosaline võtta vajalikud meetmed.

Artikkel 37

Üldine kaitseklausel

1. Kui mis tahes ühe lepinguosalise toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada: — märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete omamaisele tootmisharule importiva lepinguosalise territooriumil või — tõsiseid häireid mõnes majandusharus või raskusi, millega võib kaasneda majandusliku olukorra tõsine halvenemine teatavas importiva lepinguosalise piirkonnas, võib importiv lepinguosaline võtta vajalikke meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

2. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohaldavad teineteise suhtes kaitsemeetmeid üksnes käesoleva lepingu kohaselt. Sellised meetmed ei ole tekkinud raskuste lahendamiseks vajalikest meetmetest ulatuslikumad ja reeglina peaksid need seisnema kehtivate, käesolevas lepingus sätestatud tollimaksumäärade täiendava vähendamise peatamises asjaomase toote puhul või asjaomase toote tollimaksu tõstmises.

Sellised meetmed peavad sisaldama elemente, mis viivad meetmete järkjärgulise kaotamiseni hiljemalt määratud tähtaja jooksul. Meetmete võtmise aeg ei tohi olla pikem kui üks aasta. Väga erandlike asjaolude korral võib meetmeid võtta kokku kuni kolme aasta jooksul. Kui teatava toote suhtes on kohaldatud kaitsemeetmeid, ei kohaldata selle toote suhtes selliseid meetmeid vähemalt kolme aasta jooksul pärast nimetatud meetme kohaldamise lõppu.

3. Käesolevas artiklis täpsustatud juhtudel esitab vastavalt asjaoludele kas ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik enne kõnealuses artiklis sätestatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 4 punkti b kohaldamise korral võimalikult kiiresti stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse leidmiseks.

4. Eespool sätestatud lõigete rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid: a) käesolevas artiklis osutatud olukorrast tulenevad raskused esitatakse läbivaatamiseks stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele, kes võib teha nende raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee või eksportiv lepinguosaline ei ole 30 päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele teatamisest teinud nende raskuste kõrvaldamiseks vajalikku otsust ega leidnud muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline võtta vajalikud meetmed probleemi lahendamiseks käesoleva artikli kohaselt. Kaitsemeetmete valimisel tuleb eelistada neid meetmeid, mis häirivad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem; b) kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on kas eelnev teatamine või läbivaatamine võimatu, võib asjaomane lepinguosaline käesolevas artiklis sätestatud olukordades kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, teatades sellest viivitamata teisele lepinguosalisele.

5. Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele, kes peab korrapäraselt nende üle nõu eelkõige selleks, et koostada nende kaotamise ajakava niipea, kui asjaolud seda võimaldavad.

6. Kui ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohaldab käesolevas artiklis osutatud raskusi põhjustada võivate toodete impordi suhtes haldusmenetlust, eesmärgiga saada kiiresti teavet kaubavoogude arengusuuna kohta, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele.

Artikkel 38

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

1. Kui käesoleva jaotise järgimine toob kaasa: a) eksportivale lepinguosalisele olulise toiduaine või muu toote tõsise puudujäägi või selle ohu või b) sellise toote reekspordi kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv lepinguosaline kohaldab endiselt koguselisi ekspordipiiranguid, eksporditollimakse või samaväärse toimega makse, ja kui kõnealune olukord põhjustab või võib põhjustada eksportivale lepinguosalisele tõsiseid raskusi, võib see lepinguosaline võtta vajalikke meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

2. Meetmete valimisel tuleb eelistada neid meetmeid, mis häirivad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem. Selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mille tagajärjeks oleks samasugustes tingimustes meelevaldne või põhjendamatu diskrimineerimine või kaubavahetuse varjatud piiramine, ning kui asjaolud ei õigusta enam meetmete võtmist, siis nende võtmine lõpetatakse.

3. Enne käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 4 võimalikult kiire kohaldamise korral esitab vastavalt asjaoludele kas ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Lepinguosalised võivad stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees kokku leppida kõigis võimalikes meetmetes, mida on vaja raskuste ületamiseks. Kui kokkuleppele ei jõuta 30 päeva jooksul pärast küsimuse edastamist stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele, võib eksportiv lepinguosaline kohaldada käesoleva artikli alusel meetmeid asjaomaste toodete ekspordi suhtes.

4. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on kas eelnev teatamine või läbivaatamine võimatu, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, teatades sellest viivitamata teisele lepinguosalisele.

5. Kõigist käesoleva artikli kohaselt kohaldatavatest meetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele, kes peab korrapäraselt nende üle nõu eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud seda võimaldavad.

Artikkel 39

Riigimonopolid

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohandab järk-järgult kaubanduslikke riigimonopole tagamaks, et pärast käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõppu ei oleks kaupade hankimis- ja turustamistingimuste suhtes liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanike vahel mingit diskrimineerimist. Selle eesmärgi saavutamiseks võetavatest meetmetest teatatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule.

Artikkel 40

Protokollis nr 4 on sätestatud päritolureeglid käesoleva lepinguga ettenähtud tariifsete soodustuste kohaldamiseks.

Artikkel 41

Lubatud piirangud

Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude ega -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või mis on seotud inimeste, loomade või taimede tervise ja elu, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 42

Mõlemad lepinguosalised on nõus tegema koostööd võimalike pettuste vähendamiseks käesoleva lepingu kaubandust käsitlevate sätete kohaldamisel.

Kui üks lepinguosaline leiab, et on piisavaid tõendeid pettuse kohta, näiteks toodete liikumise olulise suurenemise kohta ühelt lepinguosaliselt teisele, saavutades taseme, mis ei vasta enam majandustingimustele nagu tavapärasele tootmis- ja ekspordimahule, või teisele osapoolele päritolutõendite kontrollimiseks vajaliku halduskoostöö tegematajätmise kohta, alustavad lepinguosalised olenemata muudest käesoleva lepingu sätetest, eelkõige artiklitest 30, 37 ja 88 ning protokollist nr 4 viivitamata konsultatsioone sobiva lahenduse leidmiseks. Kuni sellise lahenduse leidmiseni võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikuks peetavaid meetmeid. Meetmete valikul tuleb eelistada neid meetmeid, mis häirivad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem.

Artikkel 43

Käesoleva lepingu kohaldamine ei piira ühenduse õiguse kohaldamist Kanaari saartel.







V JAOTIS

TÖÖTAJATE LIIKUMINE, ASUTAMISÕIGUS, TEENUSTE OSUTAMINE, KAPITAL







I PEATÜKK

TÖÖTAJATE LIIKUMINE

Artikkel 44

1. Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, — ei kohelda liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavaid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikke töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel nende kodakondsuse tõttu halvemini kui liikmesriigi kodanikke, — on liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötava töötaja selles liikmesriigis seaduslikult elaval abikaasal ja lastel pääs asjaomase liikmesriigi tööturule kõnealuse töötaja tööloa kehtivuse ajal, välja arvatud hooajatöötajad ja artikli 45 tähenduses kahepoolsete kokkulepete alusel saabunud töötajad, kui sellistes kokkulepetes ei ole sätestatud teisiti.

2. Kui endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kehtivatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kohtleb endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik tema territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ja nende seal seaduslikult elavat abikaasat ja lapsi vastavalt lõikele 1.

Artikkel 45

1. Arvestades liikmesriigi tööturu olukorda ja juhul kui asjaomases liikmesriigis kehtivatest töötajate liikumist käsitlevatest õigusnormidest ei tulene teisiti, — tuleks säilitada ja võimaluse korral parendada töösaamisvõimalusi, mille liikmesriigid on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi töötajatele kahepoolsete kokkulepete alusel andnud, — kaaluvad teised liikmesriigid samasuguste kokkulepete sõlmimise võimalust.

2. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kaalub muude parenduste, sealhulgas kutsekoolitusele juurdepääsu võimaldamist kooskõlas liikmesriikides kehtivate eeskirjade ja korraga, võttes arvesse liikmesriikide ja ühenduse tööturu olukorda.

Artikkel 46

Liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavate endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanike ja nende asjaomases liikmesriigis seaduslikult elavate pereliikmete jaoks kehtestatakse sotsiaalkindlustussüsteemi koordineerimise eeskirjad. Selleks teeb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuse, mis ei tohiks mõjutada soodsamat kohtlemist võimaldavatest kahepoolsetest kokkulepetest tulenevaid õigusi ega kohustusi ja millega nähakse ette järgmised sätted:

— selliste töötajate ja nende pereliikmete vanaduse, invaliidsuse ja surma puhul makstavate pensionide ja ravikindlustuse arvestamisel liidetakse nende töötajate kõik kindlustus-, töötamis- või elamisperioodid eri liikmesriikides,

— kõiki vanaduse, surma, tööõnnetuste, kutsehaiguste või viimasest kahest tuleneva invaliidsusega seotud pensioneid või toetusi, välja arvatud mitteosamakselised hüvitised, võib vabalt üle kanda hüvitisi väljamaksva liikmesriigi või liikmesriikide õigusaktide põhjal kohaldatava kursi alusel,

— kõnealused töötajad saavad oma eespool määratletud pereliikmetele peretoetusi.

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohtleb tema territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ja nende seal seaduslikult elavaid pereliikmeid samamoodi, nagu on täpsustatud esimese lõigu teises ja kolmandas taandes.







II PEATÜKK

ASUTAMISÕIGUS

Artikkel 47

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) ühenduse äriühing või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühing – äriühing, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumil. Liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingut, millel on vastavalt ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitletakse siiski vastavalt ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühinguna, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi majandusega;

b) äriühingu tütarettevõtte – äriühing, mis on esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all;

c) äriühingu filiaal – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute sooritamiseks kolmandate isikutega nii, et kõnealused kolmandad isikud, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

d) asutamisõigus: i) kodanike puhul õigus asutada ettevõtteid, eelkõige äriühinguid, mida nad tulemuslikult juhivad. Äriettevõtetega tegelemine ei hõlma töö otsimist ega tööle asumist tööturul ega anna õigust pääseda teise lepinguosalise tööturule; ii) ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingute puhul õigus alustada majandustegevust, asutades tütarettevõtteid ja filiaale vastavalt endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis või ühenduses;

e) tegevus – majandustegevus;

f) majandustegevus – hõlmab põhimõtteliselt tööstuslikku, kaubanduslikku, kutsealast ja käsitöönduslikku tegevust;

g) ühenduse kodanik ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanik – füüsiline isik, kes on vastavalt liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanik;

h) rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteid ka vastavalt väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki asuvate liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanike suhtes ning väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki asutatud ja vastavalt liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanike kontrollitavate laevandusettevõtjate suhtes, kui nende laevad on vastavalt selles liikmesriigis või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis registreeritud kooskõlas asjakohaste õigusaktidega;

i) finantsteenused – VI lisas kirjeldatud tegevus. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib nimetatud lisa reguleerimisala laiendada või muuta.

Artikkel 48

1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtleb endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik: i) ühenduse äriühinguid nende asutamisel vähemalt sama soodsalt kui omamaiseid äriühinguid või mis tahes kolmanda riigi äriühinguid, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem; ii) kõnealuses riigis juba asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtteid ja filiaale vähemalt sama soodsalt kui omamaiseid äriühinguid ja filiaale või mis tahes kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtet ja filiaali, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem.

2. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ei võta vastu ühtki uut õigusnormi ega meedet, mis põhjustaks ühenduse äriühingute diskrimineerimist nende asutamisel kõnealuses riigis või juba asutatud ühenduse äriühingute diskrimineerimist nende tegevuse ajal, võrreldes omamaiste äriühingutega.

3. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtlevad ühendus ja selle liikmesriigid: i) endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit äriühinguid nende asutamisel vähemalt sama soodsalt kui liikmesriikide oma äriühinguid või mis tahes kolmanda riigi äriühinguid, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem; ii) nende territooriumil asutatud endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingute tütarettevõtteid ja filiaale vähemalt sama soodsalt kui liikmesriikide oma äriühinguid ja filiaale või mis tahes kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtet ja filiaali, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem.

4. Pidades silmas Euroopa Ühenduste Kohtu asjakohast pretsedendiõigust ja tööturuolukorda, kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist, kas laiendada eespool esitatud sätteid mõlema lepinguosalise kodanike õigusele alustada majandustegevust füüsilisest isikust ettevõtjatena.

5. Olenemata käesolevast artiklist: a) on alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse äriühingute tütarettevõtetel ja filiaalidel õigus kasutada ja rentida kinnisvara endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis; b) on ühenduse äriühingute tütarettevõtetel samuti õigus omandada ja omada kinnisvara omandiõigust nagu endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingutelgi ning riigivara/ühist huvi pakkuva vara, sealhulgas loodusvarade, põllumajandusmaade ja metsade puhul samasugused õigused nagu endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingutel, kui kõnealuseid õigusi on vaja selliseks majandustegevuseks, milleks asjaomased äriühingud on asutatud; c) kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu üleminekuaja teise etapi lõpuks võimalust laiendada punktiga b ettenähtud õigusi ühenduse äriühingute filiaalidele.

Artikkel 49

1. Kui artiklist 48 ei tulene teisiti, võib kumbki lepinguosaline kehtestada õigusnorme, mis käsitlevad asutamist ja äriühingute ja kodanike tegevust oma territooriumil, välja arvatud VI lisas kirjeldatud finantsteenused, kuivõrd selliste õigusnormidega ei kohelda teise lepinguosalise äriühinguid ja kodanikke halvemini kui oma äriühinguid ja kodanikke.

2. Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest ei takistata finantsteenuste puhul lepinguosalist võtmast meetmeid ettevaatuskaalutlustel, sealhulgas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Lepinguosalised ei kasuta neid meetmeid selleks, et hoiduda käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmisest.

3. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud avalikustama konkreetsete klientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike üksuste valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

Artikkel 50

1. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata õhutranspordi-, siseveetranspordi- ega merekabotaažiteenuste suhtes.

2. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib anda soovitusi asutamise ja tegevuse edendamiseks lõikega 1 hõlmatud valdkondades.

Artikkel 51

1. Artiklite 48 ja 49 sätted ei takista lepinguosalist kohaldamast erieeskirju, mis käsitlevad tema territooriumil selliste teise lepinguosalise äriühingute filiaalide asutamist ja tegevust, mis ei ole asutatud esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumil, ja mis on põhjendatud nende filiaalide ning tema territooriumil asutatud äriühingute filiaalide juriidiliste või tehniliste erinevustega või finantsteenuste puhul ettevaatuskaalutlustega.

2. Erinevused kohtlemises piirduvad üksnes nendega, mis on hädavajalikud selliste õiguslike või tehniliste erinevuste või finantsteenuste puhul usaldatavuskaalutluste tõttu.

Artikkel 52

Hõlbustamaks ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikel reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamist ja sellel tegutsemist vastavalt endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis või ühenduses, uurib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu, mida tuleks teha kutseoskuste vastastikuseks tunnustamiseks. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib selleks võtta kõik vajalikud meetmed.

Artikkel 53

1. Vastavalt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi või ühenduse territooriumil asutatud ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingul on õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel vastavalt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesriigi või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikud, tingimusel, et need töötajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes äriühingud, tütarettevõtjad või filiaalid. Selliste töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud.

2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi “organisatsioonid”, võtmeisikud on käesoleva lõike punktis c määratletud “äriühingusiseselt üleviidavad isikud”, kes on liigitatud järgmiselt, tingimusel, et organisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v.a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta: a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult juhivad ettevõtet ja kelle tegevust jälgib või juhib äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ ning kelle pädevuses on: — ettevõtte, selle osakonna või allüksuse juhtimine, — teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll, — isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende töölevõtmiseks ja töölt vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus; b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib peale ettevõttes vajalike teadmiste arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, sealhulgas kuulumist töötajate hulka, kelle erialal on nõutav luba; c) äriühingusiseselt üleviidav isik – füüsiline isik, kes töötab organisatsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seoses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumile; asjaomase organisatsiooni põhitegevuskoht peab asuma ühe lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viia selle organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tütarettevõttesse), mille majandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on sisuliselt samasugune.

3. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja ühenduse kodanikel lubatakse siseneda vastavalt ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumile ja seal ajutiselt viibida, kui need äriühingute esindajad on lõike 2 punktis a määratletud äriühingus juhtival kohal töötavad isikud, kes vastutavad vastavalt endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit äriühingu tütarettevõtjae või filiaali asutamise eest ühenduses või liikmesriigis või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis asuva ühenduse äriühingu tütarettevõtja või filiaali asutamise eest endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kui: — kõnealused esindajad ei tegele otsemüügi ega teenuste osutamisega ja — äriühingu põhitegevuskoht asub vastavalt väljaspool ühendust või endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja kõnealusel äriühingul ei ole teist esindajat, kontorit, filiaali ega tütarettevõtjat vastavalt selles ühenduse liikmesriigis või endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

Artikkel 54

Käesoleva lepingu jõustumispäevale järgneva esimese nelja aasta jooksul võib endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kehtestada teatavate majandusharude alla kuuluvate ühenduse äriühingute asutamise ja kodanike äritegevuse alustamisesuhtes käesolevast peatükist kõrvalekalduvaid meetmeid, kui kõnealused majandusharud:

— on ümberkorraldamisel või suurtes raskustes, eriti kui need raskused põhjustavad endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis tõsiseid sotsiaalseid probleeme, või

— on olukorras, kus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingud või kodanikud kaotavad oma turuosa teatavas endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi sektoris või majandusharus täielikult või see väheneb oluliselt, või

— on endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis uued majandusharud.

Sellised meetmed:

i) kaotavad kehtivuse hiljemalt kaks aastat pärast üleminekuaja esimese etapi lõppu;

ii) on mõistlikud ja olukorra parandamiseks vajalikud ning

iii) ei põhjusta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis teatava meetme kehtestamise ajal juba asuvate ühenduse äriühingute või kodanike halvemat kohtlemist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingute või kodanikega võrreldes.

Selliste meetmete väljatöötamisel ja kohaldamisel võimaldab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ühenduse äriühingutele ja kodanikele võimaluse korral sooduskohtlemist, mis on igal juhul vähemalt sama soodne kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele ja kodanikele võimaldatav kohtlemine. Enne kõnealuste meetmete vastuvõtmist konsulteerib endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukoguga ega jõusta neid enne ühe kuu möödumist hetkest, mil ta on stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teatanud konkreetsed meetmed, mida ta kavatseb võtta, välja arvatud juhul, kui korvamatu kahju oht eeldab pakiliste meetmete võtmist, millisel juhul endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik konsulteerib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukoguga kohe pärast meetmete võtmist.

Pärast käesoleva lepingu jõustumisele järgnevat neljandat aastat võib endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kehtestada selliseid meetmeid või jätkata nende võtmist üksnes stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu loal ja tema määratud tingimustel.







III PEATÜKK

TEENUSTE OSUTAMINE

Artikkel 55

1. Lepinguosalised kohustuvad järgmiste sätete kohaselt astuma vajalikke samme selleks, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingutel või kodanikel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbijad.

2. Kooskõlastatult lõikes 1 osutatud liberaliseerimisega lubavad lepinguosalised ajutiselt liikuda füüsilistel isikutel, kes osutavad teenust või töötavad teenuseosutaja alluvuses artiklis 53 määratletud võtmeisikutena, sealhulgas füüsilistel isikutel, kes on ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingu või kodaniku esindajad ja soovivad ajutiselt siseneda teenuste müügi läbirääkimiseks või teenuste müügi alaste kokkulepete sõlmimiseks kõnealuse teenuseosutaja nimel, kui need esindajad ei müü teenuseid otse elanikkonnale ega osuta ise teenuseid.

3. Alates üleminekuaja teisest etapist võtab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu lõike 1 järkjärguliseks rakendamiseks vajalikke meetmeid. Arvesse võetakse lepinguosaliste edusamme õigusaktide ühtlustamisel.

Artikkel 56

1. Lepinguosalised ei võta meetmeid, mis muudavad käesoleva lepingu jõustumispäevale eelnenud päevaga võrreldes piiratumaks tingimused, mille alusel osutavad teenuseid ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingud või kodanikud, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbijad.

2. Kui üks lepinguosaline on seisukohal, et meetmed, mis teine lepinguosaline on kehtestanud pärast käesoleva lepingu jõustumist, on põhjustanud olukorra, mis piirab teenuste osutamist oluliselt rohkem lepingu jõustumispäevaga võrreldes, võib esimesena nimetatud lepinguosaline nõuda teiselt lepinguosaliselt konsultatsioonide alustamist.

Artikkel 57

Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise transporditeenuste osutamise puhul kohaldatakse järgmisi sätteid.

1. Lepinguosaliste sisetranspordialaseid suhteid reguleeritakse 28. novembril 1997. aastal jõustunud Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise transpordialase lepinguga. Lepinguosalised kinnitavad, et nad peavad kõnealuse lepingu nõuetekohast kohaldamist tähtsaks.

2. Rahvusvahelise meretranspordi puhul kohustuvad lepinguosalised tõhusalt kohaldama põhimõtet, mis tagab vaba juurdepääsu turule ja mereliiklusele kaubanduslikel alustel. a) Eespool esitatud säte ei piira käesoleva lepingu ühe või teise osalise suhtes kohaldatavaid õigusi ega kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendist. Need liinilaevad, mis ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konkureerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubanduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet. b) Lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnusjoon.

3. Lõike 2 põhimõtete kohaldamisel: a) ei kehtesta lepinguosalised edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega lastijaotusklausleid, välja arvatud sellistel erandlikel asjaoludel, mille puhul käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel; b) keelavad lepinguosalised edaspidi lastijaotusklauslite kehtestamist puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes; c) kaotavad lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, mis võivad piirata rahvusvaheliste mereveoteenuste vaba osutamist või põhjustada selles vallas ebavõrdset kohtlemist.

4. Vastastikustele kaubandusvajadustele kohandatud lepinguosaliste vahelise transpordi kooskõlastatud arengu ja järkjärgulise liberaliseerimise eesmärgil sätestatakse õhutranspordialased vastastikuse turulepääsu tingimused erikokkulepetes, mille üle lepinguosalised peavad läbirääkimisi pärast käesoleva lepingu jõustumist.

5. Enne lõikes 4 osutatud kokkuleppe sõlmimist ei võta lepinguosalised ühtegi meedet, mis on käesoleva lepingu jõustumisele eelnenud olukorraga võrreldes piiravamad või ebavõrdsemat kohtlemist põhjustavad.

6. Üleminekuajal kohandab endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik järk-järgult oma õigusakte, sealhulgas haldus-, tehnilisi ja muid eeskirju ühenduse kehtivatele õigusaktidega õhu- ja sisetranspordi valdkonnas, kuivõrd seda on vaja liberaliseerimiseks ja lepinguosaliste turgudele vastastikuse pääsu võimaldamiseks ja kuivõrd see hõlbustab reisijate ja kaupade liikumist. Kooskõlas käesoleva peatüki eesmärkide saavutamise üldiste edusammudega kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võimalusi õhu- ja sisetransporditeenuste osutamise vabaduse suurendamiseks vajalike tingimuste loomiseks.







I PEATÜKK

JOOKSVAD MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE

Artikkel 58

Lepinguosalised kohustuvad lubama kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII artikliga kõiki ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelisi vabalt konverteeritavas valuutas tehtavaid makseid ja ülekandeid, mis on seotud maksebilansi jooksevkontoga.

Artikkel 59

1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised maksebilansi kapitali- ja rahastamiskonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise vastuvõtjariigi õiguse kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ja V jaotise II peatüki kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimise.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised maksebilansi kapitali- ja rahastamiskonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise ühe lepinguosalise residendi osalusel teostatavate äritehingute või osutatavate teenustega seotud krediidi ning nende finantslaenude ja -krediitide puhul, mille tähtaeg on pikem kui aasta.

Alates teise etapi algusest tagavad liikmesriigid ka kapitali vaba liikumise portfelliinvesteeringute ning nende finantslaenude ja -krediitide puhul, mille tähtaeg on lühem kui aasta.

3. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei kehtesta lepinguosalised ühtegi uut piirangut ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi residentide vahelisele kapitali liikumisele ja jooksvate maksete tegemisele ega muuda kehtivat korda rangemaks.

4. Kui erandlike asjaolude korral ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahetuskursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtta kuni kuus kuud ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise kapitali liikumise suhtes kaitsemeetmeid, kui need on hädavajalikud, ilma et see piiraks artikli 58 ja käesoleva artikli kohaldamist.

5. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, kuidas käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada kapitali liikumist ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel.

Artikkel 60

1. Esimese etapi jooksul võtavad lepinguosalised meetmeid, mis võimaldavad luua vajalikud tingimused kapitali vaba liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade edasiseks järkjärguliseks kohaldamiseks.

2. Esimese etapi lõpuks uurib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võimalusi, kuidas kapitali liikumist käsitlevaid ühenduse eeskirju saaks täielikult kohaldada.







V PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 61

1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahvatervise seisukohalt.

2. Kõnealuseid sätteid ei kohaldata sellise tegevuse suhtes, mis on ühe või teise lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega.

Artikkel 62

Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, asutamisõigust ja teenuste osutamist, tingimusel, et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. See säte ei piira artikli 61 kohaldamist.

Artikkel 63

Käesolevat jaotist kohaldatakse ka selliste äriühingute suhtes, mida endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingud või kodanikud ja ühenduse äriühingud või kodanikud juhivad ühiselt ja mis on nende ainuomandis.

Artikkel 64

1. Käesoleva jaotise kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute või muude maksukokkulepete alusel.

2. Käesoleva jaotise sätteid ei tõlgendata nii, et see takistab lepinguosalisel vastu võtmast või jõustamast meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks koostatud lepingute ja muude maksukokkulepete maksustamissätete või siseriikliku maksuõiguse kohast maksude tasumisest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist.

3. Käesoleva jaotise sätteid ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eelkõige oma elukoha tõttu ei ole samaväärses olukorras.

Artikkel 65

1. Lepinguosalised püüavad võimaluse korral alati vältida piiravate meetmete, sealhulgas impordiga seotud meetmete kehtestamist maksebilansiga seotud eesmärkidel. Selliseid meetmeid kasutav lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele võimalikult kiiresti nende kõrvaldamise ajakava.

2. Kui ühel või mitmel Euroopa Liidu liikmesriigil või endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil on tõsiseid maksebilansiraskusi või kui neid ähvardavad sellised raskused, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtta WTO asutamislepinguga ettenähtud tingimuste kohaselt piiravaid meetmeid, sealhulgas impordiga seotud meetmeid, mis on piiratud kestusega ja mis ei ole ulatuslikumad, kui on hädavajalik maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt asjaoludest teatab kas ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik sellest viivitamata teisele lepinguosalisele.

3. Piiravaid meetmeid ei kohaldata investeeringutega seotud ülekannete suhtes, eelkõige investeeritud või reinvesteeritud summade kodumaale tagasitoimetamise ega investeeringutest tulenevate tulude suhtes.

Artikkel 66

Käesoleva jaotise sätteid kohandatakse järk-järgult, pidades silmas eelkõige teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artiklist tulenevaid nõudeid.

Artikkel 67

Käesoleva lepingu sätted ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta kõiki vajalikke meetmeid, et takistada käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele.







VI JAOTIS

ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE JA ÕIGUSKAITSE

Artikkel 68

1. Lepinguosalised tunnistavad, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi praeguste ja tulevaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse õigusaktidega on tähtis. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik püüab tagada oma õigusaktide järkjärgulise vastavusse viimise ühenduse õigusaktidega.

2. Õigusaktid ühtlustatakse järk-järgult kahes etapis.

3. Õigusaktide ühtlustamine, millega alustatakse käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval ja mille kestus on määratletud artiklis 5, hõlmab teatavaid siseturu acquis' põhielemente ja ka muid kaubandusega seotud valdkondi vastavalt programmile, mis määratletakse kooskõlas Euroopa Ühenduste Komisjoniga. Samuti määratleb endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kooskõlas Euroopa Ühenduste Komisjoniga õigusaktide ühtlustamise ja võetavate õiguskaitse meetmete, sealhulgas kohtureformi järelevalve tingimused.

Tähtajad määratakse konkurentsiseaduse, intellektuaalomandi seaduse, standardi- ja sertifitseerimisseaduse, riigihankeseaduse ja andmekaitseseaduse jaoks. Teistes siseturusektorites tuleb õigusaktid ühtlustada üleminekuaja lõpuks.

4. Artiklis 5 sätestatud üleminekuaja teise etapi jooksul laiendatakse õigusaktide ühtlustamist eelmise lõikega hõlmamata acquis' valdkondadele.

Artikkel 69

Konkurents ja muud majandussätted

1. Järgmistes alapunkides esitatu on vastuolus käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel: i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja ettevõtjate vahel kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või moonutada konkurentsi; ii) ühe või mitme ettevõtja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühenduse või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumil või selle olulisel osal; iii) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soosides teatavaid ettevõtjaid või tooteid.

2. Käesoleva artikliga vastuolus olevat tegevust hinnatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 81, 82 ja 87 kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alusel.

3. a) Lõike 1 punkti iii kohaldamisel tunnistavad lepinguosalised, et käesoleva lepingu jõustumisele järgneva nelja aasta jooksul võetakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi antud riigiabi hindamisel arvesse asjaolu, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on võrdsustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a kirjeldatud ühenduse piirkondadega. b) Kumbki lepinguosaline tagab riigiabi läbipaistvuse, esitades teisele lepinguosalisele muu hulgas iga-aastase aruande antud abi kogusumma ja jaotamise kohta ning taotluse korral teabe abikavade kohta. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta.

Kumbki lepinguosaline tagab käesoleva artikli kohaldamise viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest.

4. IV jaotise II peatükis osutatud toodete puhul: — ei kohaldata lõike 1 punkti iii, — hinnatakse iga lõike 1 punktiga i vastuolus olevat tegevust nende kriteeriumide kohaselt, mille ühendus on kehtestanud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 36 ja 37 ning nende põhjal vastuvõetud konkreetsete ühenduse dokumentide alusel.

5. Kui ühendus või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik leiab, et teatav tegevus on vastuolus lõike 1 tingimustega, ja: — kui selline tegevus kahjustab tõsiselt või ähvardab tõsiselt kahjustada teise lepinguosalise huve või tekitab materiaalset kahju tema omamaisele tööstusele, sealhulgas teenindussfäärile, võib esimesena nimetatud lepinguosaline pärast nõupidamist stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus või 30 tööpäeva möödumisel sellise nõupidamise taotlemisest võtta vajalikud meetmed.

Lõike 1 punktiga iii vastuolus oleva tegevuse puhul võib selliseid vajalikke meetmeid võtta WTO asutamislepingu kohaldamise korral üksnes nimetatud lepingus või asjakohastes siseriiklikes ühenduse õigusaktides sätestatud korras ja tingimustel.

6. Lepinguosalised vahetavad teavet, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest.

Artikkel 70

Kumbki lepinguosaline tagab, et riigi osalusega äriühingute ja eri- või ainuõigused omandanud äriühingute puhul järgitakse alates käesoleva lepingu jõustumispäevale järgnevast kolmandast aastast Euroopa Ühenduse asutamislepingu, eriti selle artikli 86 põhimõtteid.

Artikkel 71

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand

1. Käesoleva artikli ja VII lisa kohaselt kinnitavad lepinguosalised intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse tähtsust.

2. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et hiljemalt viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist on intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse ning selliste õiguste jõustamise tõhusad vahendid samal tasemel kui ühenduses.

3. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kohustub eespool nimetatud aja jooksul ühinema VII lisas osutatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste mitmepoolsete konventsioonidega.

Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, suunatakse küsimus ühe või teise lepinguosalise taotlusel viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni.

Artikkel 72

Riigihankelepingud

1. Lepinguosaliste arvates on soovitav avada riigihanked võrdse kohtlemise ja vastastikkuse alusel eelkõige WTO kontekstis.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest võimaldatakse ühenduses asutatud või asutamata endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühingutele juurdepääs ühenduse riigihankelepingute sõlmimise menetlustele vastavalt ühenduse riigihangete korrale ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui ühenduse äriühinguid.

Eespool esitatud sätteid kohaldatakse ka kommunaalteenuste sektori lepingute suhtes, kui endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsus on vastu võtnud õigusaktid, millega kehtestatakse kõnealust valdkonda käsitlevad ühenduse eeskirjad. Ühendus kontrollib korrapäraselt, kas endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on tegelikult sellised õigusaktid vastu võtnud.

Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist võimaldatakse nendele ühenduse äriühingutele, mis ei ole asutatud endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, juurdepääs riigihankelepingute sõlmimise menetlustele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis vastavalt riigihankeseadusele ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühinguid. Alates käesoleva lepingu jõustumisest on V jaotise II peatüki alusel endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis asutatud ühenduse äriühingutel juurdepääs riigihankelepingute sõlmimise menetlustele ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi äriühinguid.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu uurib korrapäraselt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi võimalusi võimaldada kõikidele ühenduse äriühingutele juurdepääs riigihangetele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

3. Riigihankelepingute täitmisega seotud asutamise, tegevuse, ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise teenuste osutamise ning töötamise ja töötajate liikumise osas kohaldatakse artikleid 44–67.

Artikkel 73

Standardimine, metroloogia, akrediteerimine ja vastavushindamine

1. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtab vajalikud meetmed, et saavutada järk-järgult vastavus ühenduse tehnilistele eeskirjadele ja Euroopa standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise korrale.

2. Selleks püüavad lepinguosalised: — edendada ühenduse tehniliste eeskirjade ja Euroopa normide, katsete ja vastavushindamismenetluste kasutamist, — sõlmida vajaduse korral Euroopa vastavushindamise protokollid, — soodustada kvaliteetse infrastruktuuri – standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise – arendamist, — edendada osalemist Euroopa spetsialiseerunud organisatsioonide (CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMED jne) töös.







VII JAOTIS

JUSTIITS- JA SISEKÜSIMUSED

Artikkel 74

Institutsioonide ja õigusriigi tugevdamine

Tehes koostööd justiits- ja siseküsimustes, peavad lepinguosalised eriti tähtsaks institutsioonide tugevdamist kõikidel tasanditel haldussfääris üldiselt ning eelkõige õiguskaitse ja kohtusüsteemi vallas. See hõlmab ka õigusriigi tugevdamist. Kohtualases koostöös keskendutakse eelkõige kohtuorganite iseseisvusele, nende mõjususe parandamisele ja juriidiliste kutsealade esindajate koolitusele.

Artikkel 75

Viisa, piirikontroll, varjupaik ja ränne

1. Lepinguosalised teevad koostööd viisa, piirikontrolli, varjupaiga ja rände küsimustes ning loovad nende valdkondade koostöövõrgu, mis hõlmab ka piirkondlikku tasandit.

2. Koostöö lõikes 1 osutatud küsimustes põhineb lepinguosaliste vastastikustel nõupidamistel ja tihedal koostööl ning peaks hõlmama tehnilist ja haldusabi: — õigusakte ja tavasid käsitleva teabe vahetamiseks, — õigusaktide koostamiseks, — asutuste tõhususe parendamiseks, — personali koolitamiseks, — reisidokumentide ohutuse ja valedokumentide avastamise tagamiseks.

3. Koostöös keskendutakse eelkõige: — varjupaiga küsimustes 1951. aasta Genfi konventsiooni standarditele vastavate siseriiklike õigusaktide väljatöötamisele ja rakendamisele, tagades tagasisaatmiskeelu põhimõtte järgimise, — seadusliku rände küsimustes vastuvõtukorrale ning vastuvõetud isikute õigustele ja staatusele. Lepinguosalised lepivad rände osas kokku, et kohtlevad nende territooriumil seaduslikult elavaid teiste riikide kodanikke õiglaselt ja edendavad integratsioonipoliitikat, tagamaks neile sellised õigused ja kohustused, mis on võrreldavad lepinguosaliste riikide kodanike õiguste ja kohustustega.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib soovitada täiendavaid valdkondi koostööks käesoleva artikli alusel.

Artikkel 76

Ebaseadusliku sisserände ärahoidmine ja kontroll; tagasivõtmine

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks ja kontrollimiseks. Selleks: — nõustub endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtma liikmesriigi nõude korral ilma täiendavate formaalsusteta tagasi kõik ebaseaduslikult liikmesriigi territooriumil viibivad endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikud, kui sellised isikud on kindlaks tehtud, — nõustub iga Euroopa Liidu liikmesriik võtma endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nõude korral ilma täiendavate formaalsusteta tagasi kõik ebaseaduslikult endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi territooriumil viibivad liikmesriigi kodanikud, kui sellised isikud on kindlaks tehtud.

Euroopa Liidu liikmesriigid ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik annavad oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid ja lubavad neil kasutada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikke haldusvõimalusi.

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et sõlmivad nõude korral endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise lepingu, millega reguleeritakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Euroopa Liidu liikmesriikide tagasivõtmise erikohustusi, sealhulgas teiste riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohustust.

3. Kuni lõikes 2 osutatud lepingu sõlmimiseni ühendusega nõustub endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik liikmesriigi nõude korral sõlmima üksiku Euroopa Liidu liikmesriigiga kahepoolse lepingu, millega reguleeritakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja asjaomase liikmesriigi tagasivõtmise erikohustusi, sealhulgas teiste riikide ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohustust.

4. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu uurib, milliseid muid ühiseid jõupingutusi saab teha ebaseadusliku sisserände, sealhulgas inimkaubanduse ärahoidmiseks ja kontrollimiseks.

Artikkel 77

Rahapesu tõkestamine

1. Lepinguosalised on ühel meelel, et on vaja teha igakülgseid jõupingutusi ja koostööd, et vältida oma rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul teel ja eelkõige narkootikumidega seotud kuritegevusest saadud raha pesuks.

2. Koostöö selles vallas võib hõlmata haldus- ja tehnilist abi, et edendada rahapesu tõkestamise eesmärgil selliste normide rakendamist ja vajalike standardite ja süsteemide tõhusat toimimist, mis on samaväärsed ühenduse poolt ja selle valdkonna rahvusvahelistel foorumitel vastuvõetud normidega.

Artikkel 78

Kuritegevuse ja muu ebaseadusliku tegevuse vältimine

1. Lepinguosalised on nõus tegema koostööd, et tõkestada ja vältida organiseeritud või muul viisil sooritatavat kuritegevust ja ebaseaduslikku tegevust, näiteks: — inimkaubandust, — ebaseaduslikku majandustegevust, eelkõige korruptsiooni, ebaseaduslikke tehinguid selliste toodetega nagu tööstuslikud jäätmed ja radioaktiivsed ained ning ebaseaduslike või võltsitud toodetega seotud tehinguid, — narkootikumide ja psühhotroopsete ainetega kauplemist, — salakaubavedu, — ebaseaduslikku relvaäri, — terrorismi.

Koostöö eespool nimetatud küsimustes hõlmab lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ja tihedat koordineeritud tegevust.

2. Tehniline ja haldusabi selles vallas võib hõlmata: — siseriiklike õigusaktide koostamist kriminaalõiguse valdkonnas, — kuritegevuse tõkestamise ja vältimisega tegelevate asutuste tegevuse tõhustamist, — personalikoolitust ja uurimisvõimaluste arendamist, — kuritegevuse vältimise meetmete väljatöötamist.

Artikkel 79

Ebaseaduslike narkootikumide alane koostöö

1. Lepinguosalised teevad koostööd oma volituste ja pädevuse piires, et tagada tasakaalustatud ja ühtne lähenemine narkootikumidele. Narkootikumide vastu suunatud tegevuse ja meetmete eesmärk on vähendada ebaseaduslike narkootikumide levitamist, nendega kauplemist ja nõudmist nende järele ning saavutada tõhusam kontroll lähteainete üle.

2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud koostöömeetodid. Meetmed põhinevad ühiselt kokku lepitud põhimõtetel kooskõlas Euroopa Liidu narkootikumidevastase strateegiaga.

3. Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eelkõige järgmistes valdkondades: siseriiklike õigusaktide ja siseriikliku poliitika väljatöötamine; asutuste ja teabekeskuste asutamine; personalikoolitus; narkootikumidega seotud uuringud; narkootikumide ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete leviku tõkestamine. Lepinguosalised võivad kokku leppida, et koostöö hõlmab ka muid valdkondi.







VIII JAOTIS

KOOSTÖÖPOLIITIKA

Artikkel 80

1. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik seavad sisse tiheda koostöö, et aidata kaasa endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi arengule ja kasvule. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid võimalikult laiaulatuslikult kummagi lepinguosalise kasuks.

2. Koostööpoliitika ja muud meetmed töötatakse välja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks. Koostööpoliitika peaks algusest peale tagama keskkonnaküsimuste arvessevõtmise ja seotuse harmoonilise sotsiaalse arengu nõuetega.

3. Koostööpoliitika kaasatakse piirkondlikku koostöövõrku. Piirkondliku stabiilsuse saavutamiseks tuleb erilist tähelepanu pöörata meetmetele, millega saab edendada koostööd endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja selle naaberriikide, sealhulgas liikmesriikide vahel. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib määratleda allpool kirjeldatud koostööpoliitika valdkondade vahelised ja sisesed prioriteedid.

Artikkel 81

Majanduspoliitika

1. Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik hõlbustavad majandusreformi elluviimist, tehes koostööd kummagi lepinguosalise majanduse põhialuste ja turumajanduses majanduspoliitika rakendamise vastastikuseks mõistmiseks.

2. Kõnealustel eesmärkidel teevad ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik koostööd, et: — vahetada teavet makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete ning arengustrateegiate kohta, — analüüsida ühiselt vastastikust huvi pakkuvaid majandusküsimusi, sealhulgas majanduspoliitika kujundamist ja selle rakendamise vahendeid.

3. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametiasutuste taotlusel võib ühendus anda abi selleks, et toetada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi jõupingutusi dinaari täieliku konverteeritavuse saavutamiseks ja tema poliitika järkjärguliseks lähendamiseks Euroopa Rahasüsteemi poliitikale. Koostöö selles vallas hõlmab mitteametlikku teabevahetust Euroopa Rahasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi põhimõtete ja tegevuse kohta.

Artikkel 82

Statistikakoostöö

1. Statistikakoostöö eesmärk on luua tõhus ja püsiv statistikasüsteem, mis võimaldab saada õigel ajal usaldatavaid, objektiivseid ja täpseid andmeid, mida on vaja ülemineku- ja ümberkorraldusprotsessi kavandamiseks ja jälgimiseks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. See võimaldab Riikliku Statistikaameti koordineeritaval siseriiklikul statistikasüsteemil paremini täita oma klientide, nii riiklike haldusorganite kui ka eraettevõtjate vajadusi. Statistikasüsteem peab respekteerima Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni välja antud statistika aluspõhimõtteid ja Euroopa statistikaõiguse nõudeid ning see tuleb viia vastavusse statistikaalase ühenduse acquis' ga.

2. Nendel eesmärkidel võivad lepinguosalised teha koostööd, et eelkõige: — edendada asjakohasel asutuste võrgul põhineva tõhusa statistikateenistuse väljaarendamist endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, — arendada ja säilitada riigi suutlikkust kõrgekvaliteedilise statistilise teabe kogumisel, töötlemisel ja levitamisel, kasutades nüüdisaegset tehnoloogiat tõhusaimal viisil, — anda era- ja avaliku sektori ettevõtjatele ja teadlaste ringkonnale riigi reformide järelevalveks vajalikku asjakohast sotsiaalmajanduslikku teavet, — võimaldada riigi statistikasüsteemil võtta kasutusele Euroopa statistikasüsteemi põhimõtted ja normid, — tagada üksikandmete konfidentsiaalsus.

3. Koostöö selles vallas hõlmab teabe andmist meetodite kohta, osalemist Euroopa Ühenduste Statistikaameti valitud töögruppides ja statistiliste andmete vahetamist, kuid ei piirdu üksnes nendega.

Artikkel 83

Pangandus-, kindlustus- ja muud finantsteenused

1. Lepinguosalised teevad koostööd pangandus-, kindlustus- ja finantsteenuste sektori edendamiseks vajaliku raamistiku loomiseks ja arendamiseks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

Koostöös keskendutakse:

— Euroopa normidele vastava ühise raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtule,

— pangandus-, kindlustus- ja muude finantssektorite tugevdamisele ja ümberkorraldamisele,

— pangandus- ja muude finantsteenuste järelevalve ja korralduse parandamisele,

— teabevahetusele eelkõige kavandatavate õigusaktide kohta,

— tõlgete ja oskussõnastike koostamisele.

2. Lepinguosalised teevad koostööd tõhusate kontrollisüsteemide väljaarendamiseks endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, järgides ühenduse ühtlustatud meetodeid ja menetlusi.

Koostöös keskendutakse:

— tehnilise abi andmisele endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kontrolliasutusele,

— sisekontrolli osakonna loomisele ametiasutustes,

— kontrollisüsteemidealase teabe vahetusele,

— kontrollidokumentide standardimisele,

— koolitusele ja nõustamisele.

Artikkel 84

Investeeringute soodustamine ja kaitse

1. Lepinguosaliste vahelise koostöö eesmärk on luua soodsad tingimused nii kodu- kui ka välismaistele erainvesteeringutele.

2. Koostöö üksikasjalikud eesmärgid on: — endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi jaoks parandada õigusraamistikku, mis soodustaks ja kaitseks investeeringuid, — sõlmida vajaduse korral liikmesriikidega kahepoolsed lepingud investeeringute soodustamiseks ja kaitseks, — rakendada kapitali ümberpaigutamiseks vajalik kord, — parendada investeeringute kaitset.

Artikkel 85

Tööstuskoostöö

1. Koostöö eesmärk on soodustada tööstuse ja üksikute sektorite moderniseerimist ja ümberkorraldamist endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning tööstuskoostööd mõlema lepinguosalise ettevõtjate vahel, mille üksikasjalikum eesmärk on tugevdada erasektorit tingimustel, mis tagavad keskkonna kaitstuse.

2. Tööstuskoostöö algatamisel arvestatakse mõlema lepinguosalise kindlaksmääratud prioriteete. Tööstuskoostöö algatamisel võetakse arvesse tööstuse arengu piirkondlikke aspekte, edendades vajaduse korral riikidevahelist koostööd. Algatuste eesmärk peaks olema eelkõige sobiva raamistiku loomine ettevõtjatele, juhtimisalase oskusteabe parandamine ning turgude, turu läbipaistvuse ja ettevõtluskeskkonna arendamine.

Artikkel 86

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Lepinguosaliste eesmärk on arendada ja tugevdada erasektori väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) ning asutada uusi ettevõtjaid valdkondades, mis võimaldavad ettevõtjate potentsiaalset kasvu ning ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vahelist koostööd.

Artikkel 87

Turism

Lepinguosaliste turismikoostöö eesmärk on hõlbustada ja elavdada turismi ja turismimajandust oskusteabe edasiandmise kaudu, võimaldades endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil osaleda tähtsates Euroopa turismiorganisatsioonides ja kaaludes ühise tegutsemise võimalusi eelkõige piirkondliku turismi projektides.

Artikkel 88

Toll

1. Koostöö eesmärk on tagada kõikide selliste sätete täitmine, mis kavatsetakse vastu võtta kaubanduse valdkonnas, ja saavutada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tollisüsteemi ühtlustamine ühenduse tollisüsteemiga, aidates seeläbi rajada teed käesolevas lepingus kavandatavatele liberaliseerimismeetmetele.

2. Koostöö hõlmab eelkõige: — teabevahetust muu hulgas uurimismeetodite kohta, — piiriülese infrastruktuuri väljaarendamist lepinguosaliste vahel, — ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi transiidisüsteemide vastastikuse sidumise võimalust, samuti ühtse haldusdokumendi (SAD) vastuvõtmist ja kasutamist, — kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste lihtsustamist, — abi tänapäevaste tolliinfosüsteemide kasutuselevõtuks.

3. Ilma et see piiraks käesoleva lepinguga ja eelkõige artiklitega 76, 77 ja 78 ettenähtud edasist koostööd, abistavad lepinguosaliste haldusasutused teineteist tolliküsimustes protokolli nr 5 kohaselt.

Artikkel 89

Maksustamine

Lepinguosalised seavad sisse koostöö maksustamise alal, sealhulgas meetmed maksusüsteemi edasiseks ümberkorraldamiseks ja maksustamisteenuste moderniseerimiseks, et tagada maksude kogumise tõhusus ja maksupettustevastane võitlus.

Artikkel 90

Sotsiaalkoostöö

1. Lepinguosaliste vahelises koostöös tööhõive alal keskendutakse eelkõige töövahendus- ja karjäärinõustamisteenuste parandamisele, võimaldades tugimeetmete võtmist ja edendades kohalikku arengut, et aidata kaasa tööstuse ja tööturu ümberkorraldamisele. Kõnealune koostöö hõlmab ka selliseid meetmeid nagu õpingud, ekspertide lähetus ning teabe- ja koolitustegevus.

2. Lepinguosaliste koostöö eesmärk sotsiaalkindlustuse alal on kohandada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi sotsiaalkindlustussüsteem uute majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega, pakkudes eelkõige ekspertide teenuseid ja korraldades teabe- ja koolitustegevust.

3. Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab töötingimusi ning naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevate õigusaktide kohandamist endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

4. Lepinguosalised edendavad koostööd eesmärgiga parandada töötajate tervisekaitse ja ohutuse taset, kasutades võrdlusena ühenduses kohaldatavat kaitse taset.

Artikkel 91

Haridus ja koolitus

1. Lepinguosalised teevad kooostööd eesmärgiga tõsta üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, võttes arvesse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi prioriteete.

2. Programmiga “Tempus” aidatakse kaasa lepinguosaliste vahelise koostöö tugevdamisele hariduse ja koolituse alal ning demokraatia, õigusriigi ja majandusreformi edendamisele.

3. Euroopa Koolitusfond aitab samuti kaasa koolituse korralduse parandamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

Artikkel 92

Kultuurikoostöö

Lepinguosalised kohustuvad edendama kultuurikoostööd. Selle koostöö eesmärk on muu hulgas suurendada vastastikust mõistmist ja lugupidamist üksikisikute, ühiskondade ja rahvaste vahel.

Artikkel 93

Teave ja side

Ühendus ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtavad vastastikuse teabevahetuse elavdamiseks vajalikke meetmeid. Eelistatakse programme, mille eesmärk on anda üldsusele põhiteavet ühenduse kohta ja eriteavet endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi erialaringkondadele.

Artikkel 94

Koostöö audiovisuaalvaldkonnas

Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada audiovisuaaltööstust Euroopas ja elavdada ühistootmist filmi ja televisiooni alal.

Lepinguosalised kooskõlastavad ja vajaduse korral ühtlustavad oma poliitikat piiriülese ringhäälingu sisuliste aspektide korraldamisel, pöörates erilist tähelepanu küsimustele, mis on seotud programmide intellektuaalomandi õiguse omandamise ja ringhäälingu edastamisega satelliit- või kaabelsüsteemi kaudu.

Artikkel 95

Elektroonilise side infrastruktuur ja sellega seotud teenused

Lepinguosalised tugevdavad koostööd elektroonilise side infrastruktuuride, sealhulgas klassikaliste telekommunikatsioonivõrkude ja asjakohaste elektrooniliste audiovisuaalsidevõrkude ja nendega seotud teenuste valdkonnas, eesmärgiga saavutada täielik vastavus ühenduse acquis ga aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Eespool osutatud koostöös keskendutakse järgmistele eelisaladele:

— poliitika väljatöötamine,

— õiguslikud ja regulatiivsed aspektid,

— liberaliseeritud keskkonna jaoks vajalike institutsioonide väljaarendamine,

— endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi elektroonilise infrastruktuuri ajakohastamine ja lõimimine Euroopa ja maailma võrkudesse, keskendudes parendustele piirkondlikul tasandil,

— rahvusvaheline koostöö,

— koostöö Euroopa organites, eelkõige standardimisega tegelevates organites,

— koordineerivad ametikohad rahvusvahelistes organisatsioonides.

Artikkel 96

Infoühiskond

Lepinguosalised nõustuvad tugevdama koostööd eesmärgiga arendada infoühiskonda endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. Ülemaailmsed eesmärgid valmistavad kogu ühiskonda ette digitaalajastuks, soodustades investeeringuid ning võrkude ja teenuste koostalitlusvõimet.

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametiasutused vaatavad ühenduse abil hoolikalt üle kõik Euroopa Liidus võetud poliitilised kohustused, et viia oma poliitika vastavusse ühenduse poliitikaga.

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametiasutused koostavad infoühiskonda käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmise kava.

Artikkel 97

Tarbijakaitse

Lepinguosalised teevad koostööd, et viia endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tarbijakaitse normid vastavusse ühenduse tarbijakaitse normidega. Tõhusat tarbijakaitset on vaja turumajanduse nõuetekohaseks toimimiseks ja see kaitse sõltub halduse infrastruktuuri arendamisest, et tagada turujärelevalve ja õiguskaitse selles vallas.

Sel eesmärgil, pidades silmas ühishuvisid, soodustavad ja tagavad lepinguosalised:

— õigusaktide ühtlustamist ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tarbijakaitse vastavusse viimist ühenduses kohaldatava tarbijakaitsega,

— aktiivset tarbijakaitsepoliitikat, kaasa arvatud teabe avardamist ja iseseisvate organisatsioonide väljaarendamist,

— tõhusat õiguskaitset tarbijatele, et parandada tarbekauba kvaliteeti ja kohaldada vajalikke ohutusnorme.

Artikkel 98

Transport

1. Peale Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise transpordialase lepingu täitmise arendavad ja soodustavad lepinguosalised koostööd, et võimaldada endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil: — korraldada ümber ja moderniseerida transporti ja sellega seotud infrastruktuuri, — parandada reisijate ja kaupade liikumist ning juurdepääsu transporditurule, kõrvaldades haldus-, tehnilised ja muud takistused, — saavutada ühenduse tegevusnormidega võrreldavad tegevusnormid, — arendada välja transpordisüsteem, mis on vastavuses ühenduse transpordisüsteemiga, — tõhustada keskkonnakaitset transpordi alal ja vähendada transpordist tulenevat kahjulikku toimet ja saastatust.

2. Koostöö hõlmab järgmisi eelisalasid: — maantee-, raudtee-, lennuvälja- ja sadamainfrastruktuuride ning muude ühist huvi pakkuvate põhiteede ja üleeuroopaliste ühendusteede väljaarendamine, — raudteede ja lennujaamade haldamine, sealhulgas asjaomane koostöö vastavate riigiasutuste vahel, — autotransport, sealhulgas maksustamine ning sotsiaal- ja keskkonnaaspektid, — kombineeritud raudtee-maanteevedu, — rahvusvahelise transpordistatistika ühtlustamine, — tehnilise transpordivarustuse ajakohastamine kooskõlas ühenduse standarditega ja abi andmine selleks rahaliste vahendite omandamisel, eelkõige maantee-raudteevedude, mitmeliigiliste vedude ja ümberlaadimise jaoks, — tehnoloogia ja teadusuuringute ühisprogrammide edendamine, — ühenduses kohaldatavale transpordipoliitikale vastava kooskõlastatud transpordipoliitika kasutuselevõtt.

Artikkel 99

Energia

1. Koostöös võetakse arvesse turumajanduse ja Euroopa energiaharta lepingu põhimõtteid ning kõnealust koostööd arendatakse Euroopa energiaturgude järkjärgulise lõimimise eesmärgil.

2. Koostöö hõlmab eelkõige: — energiapoliitika sõnastamist ja kavandamist, sealhulgas infrastruktuuri moderniseerimist, energiavarustuse parandamist ja mitmekesistamist ning energiaturule juurdepääsu parendamist, samuti transiidi hõlbustamist, — juhtimist ja koolitust energiasektoris ning tehnoloogiasiiret ja oskusteavet, — energia säästmise soodustamist, energiakasutuse tõhusust, taastuvat energiat ning energia tootmise ja tarbimise keskkonnamõju uurimist, — energia kommunaalmajanduse ümberkorraldamise ja kõnealuse sektori ettevõtjate vahelise koostöö üldtingimuste sõnastamist.

Artikkel 100

Põllumajandus ja agrotööstussektor

Koostöö eesmärk selles valdkonnas on põllumajanduse ja agrotööstussektori ning veemajanduse ajakohastamine ja ümberkorraldamine, maaelu arendamine, veterinaaria-alaste ja fütosanitaarvaldkonna õigusaktide järkjärguline ühtlustamine ühenduse standarditega ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kalandus- ja metsandussektori arendamine.

Artikkel 101

Piirkondlik ja kohalik areng

Lepinguosalised tugevdavad piirkondliku arengu koostööd, eesmärgiga aidata kaasa majandusarengule ja vähendada piirkondlikku ebavõrdsust.

Erilist tähelepanu pööratakse piiriülesele, riikidevahelisele ja piirkondadevahelisele koostööle. Selleks võib teavet vahetada ja eksperte kasutada.

Artikkel 102

Koostöö teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse vallas

1. Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu saamiseks koostööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse vallas ning soodustavad piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele programmidele, võttes arvesse vahendite kättesaadavust, kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti.

2. Teadus- ja tehnoloogiakoostöö hõlmab: — teadus- ja tehnikateabe vahetust, — ühiste teaduskohtumiste korraldamist, — ühistegevust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas, — mõlema lepinguosalise teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega tegelevate teadlaste, uurijate ja tehnikute koolitust ning lähetusprogramme.

3. Sellist koostööd tehakse vastavalt erikokkulepetele, mille üle peetakse läbirääkimisi ja mis sõlmitakse kummagi lepinguosalise vastuvõetud korras ning mis sisaldavad muu hulgas asjakohaseid intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevaid sätteid.

Artikkel 103

Keskkond ja tuumaohutus

1. Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemise eluliselt tähtsa ülesande täitmisel, et toetada keskkonna säästlikkust.

2. Koostöös võib keskenduda järgmistele prioriteetidele: — kohaliku, piirkondliku ja piiriülese saaste vastu võitlemine (õhusaaste, veekvaliteet, sealhulgas heitveetöötlus ja joogivee saaste) ja tõhusa järelevalve sisseseadmine, — ülemaailmsete ja ilmastikuküsimustega seotud tegevuskavade koostamine, — tõhus, säästev ja puhas energiatootmine ja -tarbimine, tööstusettevõtete ohutus, — kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine, — jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine, ohtlike jäätmete piiriülese veo ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni (Basel, 1989) rakendamine, — põllumajanduse keskkonnamõju; pinnase erosioon ja põllumajanduskemikaalidest tulenev pinnasesaastatus, — metsade, taimestiku ja loomastiku kaitse; bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, — asulaplaneerimine, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine, — keskkonnamõju hindamine ja strateegiline hindamine, — õigusnormide jätkuv ühtlustamine ühenduse normidega, — keskkonnaalased rahvusvahelised konventsioonid, milles ühendus osaleb, — piirkondlik koostöö, samuti koostöö Euroopa Keskkonnaagentuuri raames, — keskkonnaalane haridus, teave ja teadlikkus.

3. Loodusõnnetustevastase kaitse vallas on koostöö eesmärk tagada inimeste, loomade, vara ja keskkonna kaitse inimesest põhjustatud katastroofide eest. Selleks võib koostööd teha järgmistel aladel: — teaduse ja teadusuuringute arendusprojektide tulemuste vahetus, — ohtude, katastroofide ja nende tagajärgede vastastikune järelevalve ning varajase teatamise ja hoiatamise süsteem, — pääste- ja abioperatsioonid ning abistamissüsteemid katastroofide puhul, — katastroofijärgse taastuse ja ülesehitusealaste kogemuste vahetus.

4. Tuumaohutusealane koostöö võib hõlmata järgmisi alasid: — endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi tuumaohutusealaste õigusnormide kaasajastamine ning järelevalveasutuste ja nende vahendite tugevdamine, — kiirguskaitse, sealhulgas keskkonnakiirguse seire, — radioaktiivsete jäätmete käitlemine: endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik edastab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teabe iga radioaktiivsete jäätmete sisseveo või ladustamise kava kohta, — tuumaõnnetuste puhul ja üldiste tuumaohutusküsimuste kohta varajast teabeedastust käsitlevate Euroopa Liidu liikmesriikide või EURATOMi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vaheliste kokkulepete soodustamise elavdamine vajaduse korral, — radioaktiivse saastuse suhtes tundlike ainete veo järelevalve ja kontrolli tugevdamine.







IX JAOTIS

RAHANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 104

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks võib endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik saada artiklite 3, 108 ja 109 kohaselt ühenduselt rahalist abi toetuste ja laenudena, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga laenudena.

Artikkel 105

Toetustena antava rahalise abi suhtes kohaldatakse asjakohase nõukogu määrusega ettenähtud meetmeid ühenduse mitmeaastase näidisprogrammi raames pärast konsulteerimist endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga.

Institutsioonide väljaarendamise ja investeeringutena antava abi üldine eesmärk on aidata kaasa endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi demokraatlikele, majanduslikele ja institutsioonilistele reformidele kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiga. Rahaline abi võib hõlmata kõiki käesolevas lepingus sätestatud õigusaktide ühtlustamise ja koostöö valdkondi, kaasa arvatud justiits- ja siseküsimusi.

Tuleks kaaluda transpordilepingus määratletud ühist huvi pakkuvate infrastruktuuriprojektide täielikku rakendamist.

Artikkel 106

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi taotluse ja erivajaduse korral võib ühendus kooskõlas rahvusvaheliste finantsasutustega kaaluda võimalust anda erandkorras teatavatel tingimustel makromajanduslikku finantsabi, võttes arvesse kõikide rahaliste vahendite kättesaadavust.

Artikkel 107

Kättesaadavate vahendite optimaalseks kasutamiseks tagavad lepinguosalised, et ühendus annab abi rangelt kooskõlas abiga, mis on pärit teistest allikatest, näiteks liikmesriikidelt, teistelt riikidelt ja rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt.

Selleks vahetavad lepinguosalised korrapäraselt teavet kõikide abiandjate kohta.







X JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 108

Käesolevaga asutatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu, kes jälgib käesoleva lepingu k