02012D0757 — ET — 16.06.2021 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI OTSUS, 14. november 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8075 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2012/757/EL) (ELT L 345 15.12.2012, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI OTSUS,

14. november 2012,

mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8075 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/757/EL)









▼M3 —————

▼M2









Liide A

ERTMSi/ETCSi käitamiseeskirjad

ERTMSi/ETCSi ja ERTMSi/GSM-Ri käitamiseeskirjad on sätestatud tehnilises dokumendis „ERTMSi kasutuspõhimõtted ja -eeskirjad – versioon 4”, mis on avaldatud ERA veebilehel (http://www.era.europa.eu).

▼M3 —————

▼M2









Liide C

Ohutusteabe vahetamise metoodika

1. RAKENDUSALA JA EESMÄRK

1.1. Käesolevas liites kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad ohutusteabe vahetamist rongimeeskonna liikmete, eelkõige juhi ja signalisti vahel; eelkõige määratakse kindlaks eeskirjade struktuur ja metoodika. Ohutusteabe vahetamine on igasuguse muu teabevahetusega võrreldes prioriteetne.

2. SIDEPIDAMISSTRUKTUUR

2.1. Ohutusalaste teadete kõneedastus peab toimuma lühidalt ja selgelt ning kasutada ei tohi lühendeid. Eelkõige hõlmab see järgmisi punkte, et oleks tagatud arusaadavus ning vajalike toimingute sooritamine; iga teate edastaja teeb järgmist:

— annab teada oma täpse asukoha;

— teatab ülesandest, mida ta täidab, ja esitab vajalikku toimingut käsitleva teabe;

— veendub, et teade on vastu võetud ja seda on vajalikul moel korratud;

— vajaduse korral parandab teates tehtud vea.

— vajaduse korral annab asjaomasele isikule teada, kuidas temaga saab ühendust võtta.

2.2. Hädateadete eesmärk on anda kiireloomulisi tööjuhiseid, mis on otseselt seotud raudteeohutusega. Selliste teadete puhul võib ära jätta teate kordamise.

3. SIDEPIDAMISMETOODIKA

3.1. Juhid identifitseerivad end ronginumbri ja rongi asukoha abil. Signalistid identifitseerivad end signaalposti kontrollpiirkonna või asukoha järgi.

3.2. Signalistide ja juhtide vahelise side puhul on signalistide ülesandeks tagada, et nad suhtlevad juhiga oma kontrollpiirkonnas. See on oluline juhul, kui suhtlus toimub piirkondades, kus sidepiirkonnad kattuvad. Seda põhimõtet rakendatakse ka pärast teabeedastuses tekkinud katkestusi.

3.3. Osapooled kasutavad selleks järgmisi teateid:

— signalist: Ronginumber … Siin … (signaalposti kontrollpiirkond/asukoht)

— juht: Siin rong number …, asukohaga …

4. TEABEVAHETUSEESKIRJAD

4.1. Et ohutusalasest teabevahetusest õigesti aru saadaks, tuleb kasutatavast teabevahetusviisist sõltumata rakendada järgmisi eeskirju:

4.2. Kasutatakse rahvusvahelist foneetilist tähestikku:

— tähestikutähtede identifitseerimiseks;

— raskesti hääldatavate või potentsiaalselt vääriti mõistetavate sõnade ja kohanimede tähthaaval ütlemiseks;

— raadio- või telefonisidehäirete korral;

— signaalide või punktide identifitseerimistunnuse väljendamise puhul.

A Alpha B Bravo C Charlie D Delta E Echo F Foxtrot G Golf H Hotel I India J Juliet K Kilo L Lima M Mike N November O Oscar P Papa Q Quebec R Romeo S Sierra T Tango U Uniform V Victor W Whisky X X-ray Y Yankee Z Zulu

4.3. Arve väljendatakse numberhaaval:

0 = Null 1 = Üks 2 = Kaks 3 = Kolm 4 = Neli 5 = Viis 6 = Kuus 7 = Seitse 8 = Kaheksa 9 = Üheksa

5. TERMINID (ÜLDISED)

Sidetoimingute käigus kasutatavad standardterminid

5.1. Kõneedastusprotseduur

5.1.1. Termin, millega antakse kõnelemisvõimalus üle teisele poolele: üle

5.2. Teate vastuvõtmise protseduur

5.2.1. Otseteate vastuvõtmisel

Termin, millega kinnitatakse teate kättesaamist:

kätte saadud

5.2.2. Termin, millega palutakse halva levi või arusaamatuse korral teadet korrata:

öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt)

5.2.3. Kinnituseks etteloetud teate kättesaamisel

Terminid, mida kasutatakse, et teatada, kas etteloetud teade vastab täpselt saadetud teatele:

õige

5.2.4. või mitte: viga (+ ütlen uuesti)

5.3. Side katkestamise protseduur

5.3.1. kui teade on lõppenud: lõpp

5.3.2. kui katkestus on ajutine ja sidet ei katkestata Termin, millega jäetakse teine pool ootele: oodake

5.3.3. Termin, millega teatatakse teisele poolele, et side võidakse katkestada, kuid seda tuleks hiljem jätkata: võtan uuesti ühendust

6. KIRJALIKUD KÄSUD

6.1. Kirjaliku käsu võib anda üksnes siis, kui rong on täielikult peatunud, ning signalist tähistab käsu kordumatu tunnuse või loanumbriga.

6.2. Kirjalik käsk on ülimuslik raudteeäärsete signaalseadmete ja/või DMI näitude suhtes, välja arvatud juhul, kui tuleb kohaldada kirjalikus loas ettenähtust kiiruspiirangust väiksemat lubatud kiirust või käivituskiirust.

6.3. Kirjalik käsk tuleks anda probleemist mõjutatud piirkonnale võimalikult lähedal.

6.4. Kirjaliku käsu võib anda üksnes siis, kui juht on teatanud ronginumbri ja rongi asukoha / manöövri toimumiskoha.

6.5. Kirjalik käsk peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

— käsu andmise koht (signaalpost …),

— käsu andmise kellaaeg ja kuupäev,

— käsus käsitletav rong/manööver,

— käsus käsitletava rongi asukoht / manöövri toimumiskoht,

— käsu kohaldamise koht,

— selged, täpsed, üheselt mõistetavad juhised,

— kordumatu tunnus või loanumber.

6.6. Kirjaliku käsu võib edastada:

— paberkandjal või

— suulise juhisena, mille juht üles kirjutab, või

— muu turvalise sidevahendi kaudu, mis vastab eespool nimetatud nõuetele.

6.7. Kui juht saab kirjaliku käsu, kontrollib ta, kas kirjalikus käsus käsitletakse tema rongi/manöövrit ja selle asukohta antud hetkel.

6.8. Antud kirjaliku käsu saab tühistada üksnes uue kirjaliku loaga, milles viidatakse sõnaselgelt eelmisele käsule.

7. TERMINID (KIRJALIKUD KÄSUD)

Sidetoimingute käigus kasutatavad standardterminid

Kirjaliku käsu tühistamine

7.1. Termin, mida kasutatakse käimasoleva kirjaliku käsu protseduuri tühistamiseks:

tühistada protseduur …

7.2. Kui teate saatmist on vaja hiljem jätkata, alustatakse protseduuri uuesti algusest.

Eksimus edastuse käigus

7.3. Kui saatja avastab eksimuse saadetavas teabes, taotleb ta tühistamist, saates järgmise teate:

viga (+ koostage uus vorm …)

või:

viga + ütlen uuesti

ning saadab algse teate seejärel uuesti.

Eksimus ettelugemise käigus

7.4. Kui saatja avastab eksimuse ajal, mil saadetud teadet ette loetakse, saadab ta järgmise teate:

viga + ütlen uuesti

ning saadab algse teate seejärel uuesti.

Arusaamatus

7.5. Kui üks osapool ei saa teatest täielikult aru, peab ta paluma teisel poolel teadet korrata, kasutades järgmist teksti:

öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt)

8. VORMIDE KOGU

8.1. Taristuettevõtja vastutab vormide kogu ja vormide koostamise eest oma töökeeles.

8.2. Kõik kasutatavad vormid koondatakse vormide kogu nime kandvasse dokumenti või arvutipõhisesse dokumenti.

8.3. Vormide identifitseerimiseks tuleb välja töötada protseduuri tähistav kordumatu sõnaline või numbriline kood.

8.4. Vormide kogu kasutavad nii juht kui ka rongide liikumislube andvad töötajad. Juhi kasutatav kogu ja rongide liikumislube andvate töötajate kasutatav kogu struktureeritakse ja nummerdatakse ühtmoodi.

8.5. Vormide kogu koosneb kahest osast.

8.5.1. Esimene osa sisaldab vähemalt järgmist:

— kirjaliku käsu vormide loend;

— loetelu juhtudest, mille puhul konkreetseid vorme kohaldatakse;

— rahvusvahelist foneetilist tähestikku sisaldav tabel.

8.5.2. Teine osa sisaldab vorme. Need peab kokku koguma raudteeveo-ettevõtja ja need tuleb anda juhile.

9. RAUDTEETERMINITE SÕNASTIK

9.1. Raudteeveo-ettevõtja koostab raudteeterminite sõnastiku iga võrgu kohta, kus ta ronge käitab. Selles esitatakse üldkasutatavad terminid raudteeveo-ettevõtja valitud keeles ning selle taristuettevõtja töökeeles, kelle taristut raudteeveo-ettevõtja kasutab.

9.2. Sõnastik koosneb kahest osast:

— terminite loend teemade kaupa;

— terminite loend tähestikulises järjekorras.

▼M3 —————