02017D2074 — ET — 08.11.2018 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/2074,

13. november 2017,

piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas







I PEATÜKK

EKSPORDIPIIRANGUD

Artikkel 1

1. Keelatakse relvade ja igasuguse nendega seotud materjali, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ette nähtud varuosade Venezuelale müük, tarnimine, üleandmine ja eksport liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2. Keelatakse

a) anda otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Venezuelas või kasutamiseks Venezuelas tehnilist abi või osutada vahendusteenuseid ja muid teenuseid, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjali, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ette nähtud varuosade tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

b) rahastada sõjalist tegevust või anda selleks rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, ning pakkuda kindlustust ja edasikindlustust relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi andmiseks või vahendusteenuste ja muude teenuste osutamiseks otse või kaudselt ühelegi isikule, üksusele või asutusele Venezuelas või kasutamiseks Venezuelas.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud keeldu ei kohaldata enne 13. novembrit 2017 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmise suhtes, tingimusel et need lepingud on kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP, ( 1 ) eelkõige selle artiklis 2 sätestatud kriteeriumidega, ning et füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes soovib lepingut täita, on teatanud lepingust oma asukohajärgse liikmesriigi pädevale asutusele viie tööpäeva jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest.

Artikkel 3

1. Keelatakse siserepressioonideks kasutada võidava varustuse Venezuelale müümine, tarnimine, üleandmine ja eksport liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2. Keelatud on

a) anda otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Venezuelas või kasutamiseks Venezuelas tehnilist abi või osutada vahendusteenuseid ja muid teenuseid, mis on seotud siserepressioonideks kasutada võidava varustuse tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

b) rahastada või anda rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, ning pakkuda kindlustust ja edasikindlustust siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi andmiseks või vahendusteenuste ja muude teenuste osutamiseks otse või kaudselt ühelegi isikule, üksusele või asutusele Venezuelas või kasutamiseks Venezuelas.

3. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva artikliga reguleeritavad asjakohased esemed.

Artikkel 4

1. Artikleid 1 ja 3 ei kohaldata

a) sellise mittesurmava sõjalise varustuse või siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müümise, tarnimise, üleandmise ja ekspordi suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel või Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ning liidu ja selle liikmesriikide või piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide korraldatavates institutsioonide ülesehitamise programmides või materjali suhtes, mis on mõeldud ÜRO ja liidu või piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide kriisiohjamisoperatsioonideks;

b) demineerimistöödel kasutatava demineerimisvarustuse ja -materjali müügi, tarnimise, üleandmise ja ekspordi suhtes;

c) sellise mittesurmava varustuse hoolduse suhtes, mida võib kasutada Venezuela merevägi ja rannikuvalve ning mis on ette nähtud üksnes piirivalveks, piirkonna stabiilsuseks ja narkootikumide tabamiseks;

d) punktides a, b ja c osutatud varustuse või materjaliga seotud rahastamise ja rahalise abi suhtes;

e) punktides a, b ja c osutatud varustuse või materjaliga seotud tehnilise abi osutamise suhtes

tingimusel, et asjaomane pädev asutus on sellise ekspordi eelnevalt heaks kiitnud.

2. Artikleid 1 ja 3 ei kohaldata sellise kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ajutiselt ekspordivad Venezuelasse ÜRO töötajad, liidu või selle liikmesriikide töötajad, meedia esindajad ning humanitaar- ja arenguabitöötajad ja nendega seotud töötajad üksnes isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 5

1. Liikmesriikide kodanikel ja liikmesriikide territooriumilt keelatakse selliste seadmete, tehnoloogia või tarkvara müük, tarnimine, üleandmine või eksport, mis on peamiselt mõeldud interneti ning mobiiltelefonivõrgu või tavatelefonivõrgu kaudu toimuva telefoniside jälgimiseks või infopüügiks, sealhulgas mis tahes telekommunikatsiooni või interneti jälgimise või infopüügi teenuste osutamine, Venezuela režiimi poolt või selle nimel ning rahalise ja tehnilise abi osutamine selliste seadmete, tehnoloogia või tarkvara paigaldamiseks, käitamiseks ja ajakohastamiseks.

2. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada lõikes 1 osutatud seadmete, tehnoloogia või tarkvara müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, sealhulgas mis tahes telekommunikatsiooni või interneti jälgimise või infopüügi teenuste osutamist ning seonduva rahalise ja tehnilise abi osutamist, kui neil on piisav põhjus arvata, et Venezuela valitsus, avalik-õiguslikud asutused, äriühingud või ametid või nende nimel või nende juhiste alusel tegutsevad isikud või üksused ei kasuta seadmeid, tehnoloogiat ega varustust siserepressioonideks.

Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

3. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva artikliga reguleeritavad asjakohased tooted.







II PEATÜKK

RIIKI LUBAMISE PIIRANGUD

Artikkel 6

1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et nende territooriumile ei saaks siseneda ega seda läbida

a) füüsilised isikud, kes vastutavad Venezuelas toime pandud inimõiguste raske rikkumise või kuritarvitamise eest või kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest, või

b) füüsilised isikud, kelle meetmed, poliitika või tegevus õõnestavad Venezuelas muul viisil demokraatiat või õigusriigi põhimõtet,

kes on loetletud I lisas.

2. Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3. Lõige 1 ei piira neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, eelkõige:

a) rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina;

b) ÜRO kokku kutsutud või selle egiidi all toimuvat rahvusvahelist konverentsi läbi viiva korraldajariigina;

c) privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

d) Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

4. Lõiget 3 loetakse kohalduvaks ka juhul, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) asukohariik.

5. Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõike 3 või 4 kohaselt tehtud eranditest.

6. Liikmesriigid võivad teha erandeid lõike 1 alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajadustega või osalemisega valitsustevahelistel kohtumistel, liidu toel toimuvatel kohtumistel või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi korraldatavatel kohtumistel, kus peetakse poliitilist dialoogi, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet Venezuelas.

7. Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 6 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse antuks, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks nõukogu liige esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates teatise saamisest kavandatava erandi kohta. Kui üks või mitu nõukogu liiget esitab vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamusega.

8. Kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 6 ja 7 alusel I lisas loetletud isikutel siseneda oma territooriumile või neil seda läbida, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see anti, ning üksnes isikute suhtes, keda see puudutab.







III PEATÜKK

RAHALISTE VAHENDITE JA MAJANDUSRESSURSSIDE KÜLMUTAMINE

Artikkel 7

1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad I lisas loetletud

a) füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kes vastutavad Venezuelas inimõiguste raske rikkumise või kuritarvitamise eest või kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest;

b) füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kelle meetmed, poliitika või tegevus õõnestavad Venezuelas muul viisil demokraatiat või õigusriigi põhimõtet,

või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all.

2. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis on selliste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste omandis, valduses või kontrolli all, kes on seotud lõikes 1 osutatud ja II lisas loetletud isikute, üksuste või asutustega.

3. Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otse ega kaudselt I või II lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetamiseks.

4. Liikmesriigi pädev asutus võib tingimustel, mida ta asjakohaseks peab, lubada vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks pärast seda, kui ta on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on

a) vajalikud I või II lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste ja selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toidu, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

b) ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;

c) ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

d) vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab konkreetse loa andmist vajalikuks, või

e) makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.

Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

5. Erandina lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriigi pädev asutus lubada vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil lõikes 1 või 2 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I või II lisas esitatud loetellu, või nende kohta on liidus tehtud kohtu või halduskohtu otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva;

b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

c) otsus ei ole tehtud I või II lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning

d) otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

6. Lõiked 1 ja 2 ei takista I või II lisas loetletud füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust tegemast makset vastavalt lepingule või kokkuleppele, mille ta on sõlminud, või kohustusele, mis tekkis asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil kõnealune füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I või II lisas esitatud loetellu, tingimusel et asjaomane liikmesriik on teinud kindlaks, et makse ei ole vastuolus lõikega 3.

7. Lõiget 3 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

a) nende kontode intressid või muud tulud;

b) maksed, mis tulenevad lepingust, kokkuleppest või kohustusest, mis sõlmiti või tekkis enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud meetmeid, või

c) maksed, mis kuuluvad maksmisele liidus tehtud või asjaomases liikmesriigid täitmisele pööratava kohtu-, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel,

tingimusel, et selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõikes 1 või 2 sätestatud meetmeid.







IV PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 8

1. Liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul koostab nõukogu ühehäälselt I ja II lisas esitatud loetelud ja muudab neid.

2. Nõukogu edastab lõikes 1 osutatud otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused, asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu ning annab asjaomasele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada märkusi.

3. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu lõikes 1 osutatud otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

Artikkel 9

1. I ja II lisa sisaldavad artikli 6 lõikes 1 ja artikli 7 lõikes 1 ning artikli 7 lõikes 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjuseid.

2. I ja II lisa sisaldavad ka asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet selle olemasolul. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nimesid, sealhulgas varjunimesid; sünniaega ja -kohta; kodakondsust; passi ja isikutunnistuse numbrit; sugu; aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste või asutuste puhul võib selline teave sisaldada nimesid, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta.

Artikkel 10

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine käesolevas otsuses sätestatud meetmetest.

Artikkel 11

Lepingu või tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva otsusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, tagatise või hüvitise, eelkõige finantstagatise või kahjuhüvitise pikendamine või väljamaksmine, kui selle esitajaks on

a) I ja II lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus;

b) füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

Artikkel 12

Käesolevas otsuses sätestatud meetmete võimalikult suure mõju tagamiseks julgustab liit kolmandaid riike võtma käesolevas otsuses sisalduvatega sarnaseid piiravaid meetmeid.

▼M3

Artikkel 13

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 14. novembrini 2019.

Käesolevat otsust vaadatakse jooksvalt läbi. Asjakohasel juhul pikendatakse selle kehtivust või muudetakse seda, kui nõukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.

▼B

Artikkel 14

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.









I LISA

Artikli 6 lõikes 1 ja artikli 7 lõikes 1 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

▼M1







Nimi Tuvastamisandmed Põhjused Loetellu kandmise kuupäev 1. Néstor Luis Reverol Torres Sünniaeg: 28. oktoober 1964 Sise-, justiits- ja rahuminister; Bolívari rahvuskaardi endine ülemjuhataja. Vastutab inimõiguste raskete rikkumiste ning demokraatliku opositsiooni allasurumise eest Venezuelas, sealhulgas poliitiliste meeleavalduste keelamise ja mahasurumise eest. 22.1.2018 2. Gustavo Enrique González López Sünniaeg: 2. november 1960 Bolívari riikliku luureteenistuse (SEBIN) ülem. Vastutab inimõiguste raskete rikkumiste (sealhulgas meelevaldne kinnipidamine, ebainimlik ja alandav kohtlemine ning piinamine) ja kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni allasurumise eest Venezuelas. 22.1.2018 3. Tibisay Lucena Ramírez Sünniaeg: 26. aprill 1959 Riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral – CNE) esimees. Tema tegevus ja poliitika õõnestas Venezuelas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, muu hulgas aitas ta kaasa põhiseadusliku kogu loomisele, mistõttu ei tagatud CNE rolli erapooletu ja sõltumatu institutsioonina vastavalt Venezuela põhiseadusele. 22.1.2018 4. Antonio José Benavides Torres Sünniaeg: 13. juuni 1961 Pealinna piirkonna (Distrito Capital) valitsusjuht. Oli kuni 21. juunini 2017 Bolívari rahvuskaardi ülemjuhataja. Oli seotud kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni allasurumisega Venezuelas ning vastutas temale alluva Bolívari rahvuskaardi poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest. Tema tegevus ja poliitika Bolívari rahvuskaardi ülemjuhatajana õõnestas Venezuelas õigusriigi põhimõtteid, sealhulgas juhtis Bolívari rahvuskaart korrapidamist tsiviilelanike demonstratsioonidel ning avaldas avalikult toetust sellele, et sõjaväekohtud peaksid tsiviilelanike üle kohut pidama. 22.1.2018 5. Maikel José Moreno Pérez Sünniaeg: 12. detsember 1965 Venezuela ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia) esimees ja endine aseesimees. Nendes ametites toetas ja soodustas valitsuse tegevust ja poliitikat, mis õõnestasid Venezuelas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, ning ta vastutab tegevuse ja avalduste eest, mille abil rahvuskogult võim usurpeeriti. 22.1.2018 6. Tarek William Saab Halabi Sünniaeg: 10. september 1963 Venezuela riigiprokurör, kelle nimetas ametisse põhiseaduslik kogu. Selles ametis ning varasemalt ombudsmani ja vabariikliku moraalinõukogu esimehena õõnestas ta Venezuelas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, toetades avalikult valitsusvastaste isikute suhtes võetud meetmeid ning rahvuskogult pädevuste äravõtmist. 22.1.2018 ▼M3 7. Diosdado Cabello Rondón Sünniaeg: 15. aprill 1963 Põhiseadusliku kogu president ning Venezuela Ühendatud Sotsialistliku Partei esimene asepresident. On seotud Venezuelas demokraatia ja õigusriigi põhimõtete õõnestamisega, kasutas muu hulgas meediakanaleid poliitilise opositsiooni, teiste meediakanalite ja kodanikuühiskonna avalikuks ründamiseks ja ähvardamiseks. 22.1.2018 ▼M2 8. Tareck Zaidan El-Aissami Maddah Majanduse valdkonna asepresident ning omamaise tööstuse ja tootmise minister Sünniaeg: 12. november 1974 Majanduse valdkonna asepresident ning omamaise tööstuse ja tootmise minister.Venezuela endise asepresidendina, kelle ülesandeks on teostada järelevalvet Bolívari riikliku luureteenistuse (SEBIN) juhtimise üle, vastutab Maddah inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meelevaldsete kinnipidamiste, poliitilistel alustel toimunud uurimiste, ebainimliku ja alandava kohtlemise ning piinamiste eest, mida organisatsioon on toime pannud. Samuti vastutab ta selle eest, et soodustab ja viib ellu poliitikat ja tegevusi (sealhulgas poliitiliste meeleavalduste keelamine), mis õõnestavad Venezuelas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet, ning tema juhtimisel rakendatakse president Maduro „riigipöördevastaseid meetmeid”, mille sihtmärgiks on kodanikuühiskond ja demokraatlik opositsioon. 25.6.2018 9. Sergio José Rivero Marcano Venezuela relvajõudude peainspektor Sünniaeg: 8. november 1964 Oli kuni 16. jaanuarini 2018 Bolívari rahvuskaardi ülemjuhataja. Seotud kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisega Venezuelas ning vastutab temale allunud Bolívari rahvuskaardi poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas ülemäärase jõu kasutamise ning kodanikuühiskonna esindajate ja opositsiooniliikmete meelevaldse kinnipidamise ja väärkohtlemise eest. Tema kui Bolívari rahvuskaardi ülemjuhataja tegevus ja poliitika (sealhulgas Bolívari rahvuskaardi poolsed rünnakud demokraatlikult valitud rahvuskogu liikmete suhtes ja ähvardused ajakirjanike aadressil, kes teavitasid avalikkust ebaseadusliku põhiseadusliku kogu valimistel toimunud võltsimistest) õõnestasid demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet Venezuelas. 25.6.2018 10. Jesús Rafael Suárez Chourio Bolívari armee ülemjuhataja Sünniaeg: 19. juuli 1962 Venezuela armee ülemjuhataja, endine Venezuela keskosa ühtse kaitsepiirkonna (REDI Central) komandör. Vastutab temale alluvate vägede poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste, sealhulgas ülemäärase jõu kasutamise eest, ning kinnipeetavate väärkohtlemise eest. Ründas demokraatlikku opositsiooni ja toetas sõjakohtute kasutamist kohtupidamiseks tsiviilisikutest protestijate üle. 25.6.2018 11. Iván Hernández Dala Sõjalise vastuluure peadirektoraadi juht Sünniaeg: 18. mai 1966 Alates 2014. aasta jaanuarist sõjalise vastuluure peadirektoraadi (DGCIM) juht, alates 2015. aasta septembrist presidendi ihukaitseülem. DGCIMi juhina vastutab Iván Hernández Dala temale alluva üksuse liikmete poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest ning repressioonide eest kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni suhtes, sealhulgas ülemäärase jõu kasutamise ja kinnipeetavate väärkohtlemise eest. 25.6.2018 12. Delcy Eloina Rodríguez Gómez Venezuela Bolívari Vabariigi asepresident Sünniaeg: 18. mai 1969 Venezuela asepresident, ebaseadusliku põhiseadusliku kogu endine president ja põhiseadusliku kogu loomise eesmärgil presidendi juurde loodud komisjoni endine liige. Tema tegevus presidendi juures tegutsenud komisjonis ja seejärel ebaseadusliku põhiseadusliku kogu presidendina (mis viis muu hulgas rahvuskogu pädevuse anastamiseni ja selle rakendamiseks eesmärgil, milleks oli rünnata opositsiooni ja takistada nende osalemist poliitilises protsessis) õõnestasid Venezuelas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet. 25.6.2018 13. Elías José Jaua Milano Haridusminister Sünniaeg: 16. detsember 1969 Haridusminister. Ebaseadusliku põhiseadusliku kogu loomise eesmärgil presidendi juurde loodud komisjoni endine esimees. Ebaseadusliku põhiseadusliku kogu loomist juhtinud isikuna vastutab Venezuelas demokraatia ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise eest. 25.6.2018 14. Sandra Oblitas Ruzza Riikliku valimisnõukogu aseesimees Sünniaeg: 7. juuni 1969 Riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral – CNE) aseesimees ning valimisnimekirjade ja rahvastikuregistri komisjoni esimees. Vastutab Venezuelas demokraatiat õõnestanud CNE tegevuse eest, millega muu hulgas hõlbustati ebaseadusliku põhiseadusliku kogu loomist ning manipulatsioone valimisprotsessis. 25.6.2018 15. Freddy Alirio Bernal Rosales Sünniaeg: 16. juuni 1962 Kohalike toiduabikomiteede (Comités Locales de Abastecimiento y Producción – CLAP) riikliku kontrollikeskuse ülem ning SEBINi peadirektor. Vastutab demokraatia õõnestamise eest läbi valijate manipuleerimise, milleks kasutati CLAPi programmi kaudu jagatud kaupa. Lisaks vastutab ta oma tegevuse tõttu SEBINi peadirektori ametis inimõiguste raskete rikkumiste, näiteks meelevaldsete kinnipidamiste eest. 25.6.2018 16. Katherine Nayarith Harrington Padrón Peaprokuröri asetäitja. Sünniaeg: 5. detsember 1971 Peaprokuröri asetäitja alates 2017. aasta juulist. Nimetati peaprokuröri asetäitjaks rahvuskogu asemel ülemkohtu poolt, rikkudes nii põhiseadust. Vastutab Venezuelas demokraatia ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise eest muu hulgas seetõttu, et esitas poliitiliselt motiveeritud süüdistusi ning ei uurinud väidetavaid Maduro režiimi poolt toime pandud inimõiguste rikkumise juhtumeid. 25.6.2018 17. Socorro Elizabeth Hernández Hernández Sünniaeg: 11. märts 1952 Riikliku valimisnõukogu (CNE) liige (rektor) ning riikliku valimiskomisjoni (JNE) liige. Vastutab CNE tegevuse eest, mis õõnestas Venezuelas demokraatiat ning mille sisuks olid muu hulgas ebaseadusliku põhiseadusliku kogu loomise hõlbustamine ning valimisprotsessiga manipuleerimine 2016. aastal, kui tühistati presidendi tagandamisreferendum ja lükati edasi kubernerivalimised, ning 2017. aastal, kui kubernerivalimiste eel muudeti lühikese etteteatamisega valimisjaoskondade asukohta. 25.6.2018 18. Xavier Antonio Moreno Reyes Riikliku valimisnõukogu peasekretär Riikliku valimisnõukogu (CNE) peasekretär. Vastutab Venezuelas demokraatiat õõnestanud CNE otsuste heakskiitmise eest, millega muu hulgas hõlbustati ebaseadusliku põhiseadusliku kogu loomist ning manipulatsioone valimisprotsessis. 25.6.2018

▼B









II LISA

Artikli 7 lõikes 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu