Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest  
►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/24/EL,  
26. veebruar 2014,  
riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta  
(EMPs kohaldatav tekst)  
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 65)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/2170, 24. november 2015  L 307  5  25.11.2015  2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 1
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 
2014/24/EL,  
26. veebruar 2014,  
riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise 
kohta  
(EMPs kohaldatav tekst)  
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 
lõiget 1, artiklit 62 ja artiklit 114,  
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,  
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,  
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (  1 ), 
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (  2 ), 
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (  3 ) 
ning arvestades järgmist:  
(1) Riigihankelepingute sõlmimine liikmesriikide ametiasutuste poolt 
või nende nimel peab toimuma Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) sätestatud põhimõtete alusel ning järgides eelkõige kaupade vaba liikumise, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtteid ning nendest tulenevaid põhi ­
mõtteid, nagu võrdne kohtlemine, mittediskrimineerimine, vastas ­
tikune tunnustamine, proportsionaalsus ja läbipaistvus. Teatavat maksumust ületavate riigihankelepingute puhul oleks siiski vaja riiklikke hankemenetlusi kooskõlastavaid sätteid, mis aitaksid tagada, et kõnealuseid põhimõtteid praktikas järgitakse ning et riigihanked oleksid konkurentsile avatud.
 
(2) Riigihanked täidavad väga olulist rolli komisjoni 3. märtsi 2010. 
aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”), kuna need on üks turupõhistest vahenditest aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu toetamiseks ning aitavad samas tagada, et avaliku sektori rahalisi vahendeid kasutatakse kõige tõhusamalt. Seetõttu 
tuleks läbi vaadata ja ajakohastada praegu kehtivad riigihanke- 
eeskirjad, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 2  
( 1 ) ELT C 191, 29.6.2012, lk 84. 
( 2 ) ELT C 391, 18.12.2012, lk 49. 
( 3 ) Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu 
Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. veebruari 2014. aasta otsus.
 ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (  1 ) ning Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (  2 ) et suurendada avaliku 
sektori kulutuste tõhusust, hõlbustades eelkõige väikeste ja kesk ­
mise suurusega ettevõtjate (VKEd) riigihangetes osalemist ning võimaldades hankijatel kasutada riigihankeid tulemuslikumalt ühiste ühiskondlike eesmärkide toetamiseks. Ka on vaja selgitada põhimõisteid ja -kontseptsioone, et tagada õiguskindlus ja võtta arvesse Euroopa Liidu Kohtu asjakohase väljakujunenud kohtu ­
praktika teatavaid asjakohaseid aspekte.
 
(3) Käesoleva direktiivi rakendamisel tuleks arvesse võtta ÜRO 
puuetega inimeste õiguste konventsiooni, (  3 ) eelkõige sidevahen ­
dite valimisel ning tehniliste kirjelduste, pakkumuste hindamise kriteeriumite ja lepingu täitmise tingimuse osas.
 
(4) Avaliku sektori üha mitmekesisemaks muutuv tegevus on teki ­
tanud riigihangete mõiste selgema määratlemise vajaduse. Selgem määratlus ei tohiks siiski laiendada käesoleva direktiivi kohalda ­
misala võrreldes direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisalaga. Riigi ­
hankeid käsitlevate liidu eeskirjade eesmärk ei ole hõlmata kõiki avaliku sektori vahenditest tehtavaid väljamakseid, vaid ainult neid, mille eesmärk on hankida tasu eest ehitustöid, asju ja teenuseid riigihankelepingu alusel. Tuleks selgitada, et selline ehitustööde, asjade ja teenuste hankimine peaks olema käesoleva 
direktiiviga hõlmatud sõltumata sellest, kas seda tehakse ostmise, 
liisimise või muus lepingulises vormis.
 
Hankimist tuleks siinkohal mõista laiemas tähenduses ehitustöö ­
dest, asjadest ja teenustest tulenevate hüvede saamisena, millega ei kaasne tingimata omandiõiguse üleminekut avaliku sektori hankijale. Lisaks ei kuulu tavaliselt riigihangete eeskirjade kohal ­
damisalasse ka mõne tegevuse pelk rahastamine, eelkõige toetuste kaudu, mis on tihti seotud kohustusega hüvitada saadud summad, kui neid ei kasutata eesmärgipäraselt. Sarnaselt sellele ei tuleks käsitada hankena, vaid lihtsalt loa andmise süsteemina (nt loa andmine ravimite või raviteenuste puhul), olukordi, mille puhul kõikidel teatavaid tingimusi täitvatel ettevõtjatel on õigus täita teatavat ülesannet, ilma et oleks toimunud mingit valikumenet ­
lust, näiteks tarbijate võimalus valida või teenuskupongide süsteemid.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 3  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, 
millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1). 
(
 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ 
ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigi ­
hankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 
30.4.2004, lk 114). 
( 3 ) Heaks kiidetud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).
 (5) Tuleks meelde tuletada, et käesolevas direktiivis ei kohustata liik ­
mesriike mitte millegagi andma selliste teenuste osutamise ülesannet kolmandatele isikutele või sisse ostma selliste teenuste osutamist, mida nad soovivad ise osutada või korraldada muul viisil kui riigihankelepingutena käesoleva direktiivi tähenduses. Teenuste osutamine seadusest tulenevalt või töölepingute alusel ei peaks olema hõlmatud. Mõnes liikmesriigis võib see nii olla teatavate haldus- ja valitsusasutuste pakutavate teenuste puhul, 
nagu näiteks täitevülesannete ja seadusloomega seotud teenused, 
või teatavate kogukonnale osutatavate teenuste puhul, näiteks välissuhete valdkonna või õigusvaldkonna teenused või kohustus ­
liku sotsiaalkindlustuse teenused.
 
(6) Samuti on asjakohane meelde tuletada, et käesolev direktiiv ei 
tohiks mõjutada liikmesriikide sotsiaalkindlustust käsitlevaid õi ­
gusakte. Samuti ei tohiks käsitleda avalik-õiguslikele või eraõi ­
guslikele isikutele reserveeritud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste liberaliseerimist ega teenuseid osutavate avalik-õiguslike isikute erastamist.
 
Samuti tuleks meelde tuletada, et liikmesriikidel on vabadus 
korraldada kohustuslike sotsiaal- või muude teenuste, näiteks postiteenuste osutamist kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste või majandushuvi mittepakkuvate üldhuviteenuste osuta ­
misena või korraga mõlemat liiki teenuste osutamisena. On asja ­
kohane selgitada, et majandushuvi mittepakkuvad üldhuvitee ­
nused ei peaks kuuluma käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.
 
(7) Tuleks meelde tuletada, et käesolev direktiiv ei piira riiklike, 
piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vabadust määrata oma riikliku poliitika eesmärkide täitmiseks kooskõlas liidu õigusega 
kindlaks üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nende ulatuse 
ja osutatava teenuse omadused, sealhulgas mis tahes tingimused seoses teenuse kvaliteediga. Samuti ei tohiks käesolev direktiiv piirata riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste õigust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 14 ja ELi toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) lisatud proto ­
kolliga nr 26 üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutada, tellida ja rahastada. Lisaks ei käsitle käesolev direktiiv üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rahastamist ega liikmesriikide antava abi süsteeme, eelkõige sotsiaalvaldkonnas, vastavalt liidu konkurentsieeskirjadele.
 
(8) Lepingut tuleks ehitustööde riigihankelepinguna käsitada ainult 
juhul, kui lepingu ese hõlmab konkreetselt II lisas loetletud 
töid, isegi juhul, kui leping hõlmab kõnealusteks töödeks vajalike muude teenuste osutamist. Teenuste riigihankelepingud, eriti kinnisvarahaldusega seotud teenuste valdkonnas, võivad teata ­
vatel tingimustel hõlmata ehitustöid. Kui kõnealused ehitustööd on lepingu põhieseme suhtes kõrvalise tähtsusega ning täiendavad lepingu põhieset või tulenevad sellest, ei anna asjaolu, et leping hõlmab ka kõnealuseid ehitustöid, alust pidada teenuste riigihan ­
kelepingut ehitustööde riigihankelepinguks.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 4
 
Silmas pidades ehitustööde hankelepingute mitmekesisust, peaks 
avaliku sektori hankijatel olema siiski võimalus ette näha, kas projekteerimise ja ehitustööde hankelepingud sõlmitakse eraldi või ühiselt. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole teha ettekirjutusi lepingute ühiselt või eraldi sõlmimise kohta.
 
(9) Ehitustööde tegemine vastavalt avaliku sektori hankija nõuetele 
eeldab, et kõnealune hankija on võtnud meetmeid ehitustöö liigi määratlemiseks või on vähemalt avaldanud otsustavat mõju selle projektile. See, kas töövõtja teeb kõik tööd või osa nendest ise või tagab tööde elluviimise muul viisil, ei tohiks mõjutada asja ­
omase lepingu liigitamist ehitustööde riigihankelepinguks, seni kuni töövõtjal on otsene või kaudne õiguslikult täitmisele pööratav kohustus tagada tööde elluviimine.
 
(10) Euroopa Liidu Kohtu praktikas on korduvalt analüüsitud mõistet 
„avaliku sektori hankija” ja eelkõige mõistet „avalik-õiguslik isik”. Selleks et selgitada, et käesoleva direktiivi isikuline kohal ­
damisala (ratione personae) peaks jääma muutumatuks, on asja ­
kohane järgida määratlust, millest lähtus kohus, ja lisada teatavad kõnealusest kohtupraktikast tulenevad täpsustused, mis on olulised selle mõiste mõistmiseks, kavatsuseta muuta kohtuprak ­
tikas täpsustatud mõiste mõistmist. Selleks tuleks selgelt sätes ­
tada, et asutust, mis tegutseb tavapärastes turutingimustes, püüab teenida kasumit ja kannab oma tegevusega seotud kahju, ei tuleks käsitada avalik-õigusliku isikuna, sest üldist huvi pakku ­
vaid vajadusi, mille rahuldamiseks see isik on loodud või mille rahuldamine on tehtud talle ülesandeks, võib pidada olemuselt tööstuslikuks või äriliseks.
 
Samamoodi on kohtupraktikas käsitletud asjaomase asutuse 
rahastamisallikaga seotud asjaolusid ning on muu hulgas selgi ­
tatud, et rahastamine „suuremas osas” osutab suuremale osale kui pool ning et selline rahastamine võib hõlmata kasutajate tehtavaid makseid, mis kehtestatakse, mille suurus arvutatakse ja mis kogu ­
takse vastavalt avaliku õiguse normidele.
 
(11) Segalepingute korral tuleks kohaldatavad eeskirjad määrata kind ­
laks lepingu põhieseme alusel, kui lepingu eri osad ei ole objek ­
tiivselt eraldatavad. Seetõttu tuleks selgelt sätestada, kuidas avaliku sektori hankijad peaksid määrama kindlaks, kas eri osad on eraldatavad või mitte. Sellise selgitamise puhul tuleks lähtuda Euroopa Liidu Kohtu asjaomasest praktikast.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 5
 
Eraldatavus tuleks kindlaks määrata iga üksikjuhtumi korral, kui 
avaliku sektori hankija väljendatud või eeldatav soov käsitada segalepingu eri aspekte eraldamatuna ei ole piisav, kuid sellele peaksid lisanduma objektiivsed tõendid, mille alusel saab seda soovi tõendada ja teha kindlaks vajadus sõlmida üks leping. Selline tõendatud vajadus sõlmida üks leping võiks näiteks esineda ühe hoone ehitamise korral, mille üht osa hakkab kasu ­
tama asjaomane avaliku sektori hankija otse ning teist osa haka ­
takse haldama kontsessiooni alusel, näiteks avaliku parkimistee ­
nuse pakkumiseks. Tuleks selgitada, et vajadus sõlmida üks leping võib tuleneda nii tehnilistest kui ka majanduslikest põhjus ­
test.
 
(12) Segalepingute korral, mille osad on eraldatavad, on avaliku 
sektori hankijatel alati vabadus sõlmida eraldi hankelepinguid segalepingu eraldi osade kohta. Sellisel juhul tuleks iga eraldi osa suhtes kohaldatavad sätted määrata kindlaks üksnes lähtuvalt selle konkreetse hankelepingu omadustest. Teiselt poolt, kui avaliku sektori hankijad otsustavad lisada hankesse muid 
elemente, olenemata lisatud elementide väärtusest ja nende suhtes 
muidu kohaldatavast õiguskorrast, peaks peamine põhimõte olema, et kui hankeleping sõlmitakse eraldi käesoleva direktiivi sätete kohaselt, siis tuleks käesolevat direktiivi kohaldada jätku ­
valt kogu segalepingu suhtes.
 
(13) Ent segalepingute jaoks, mis sisaldavad kaitse- või julgeolekuas ­
pekte või ELi toimimise lepingu kohaldamisalasse mittekuuluvaid osi, tuleks ette näha erisätted. Sellistel juhtudel peaks olema võimalik käesolevat direktiivi mitte kohaldada, tingimusel et üheainsa hankelepingu sõlmimine on objektiivsetel põhjustel 
õigustatud ning et otsust sõlmida üksainus hankeleping ei tehta 
eesmärgiga arvata hankelepingud välja käesoleva direktiivi või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (
 1 ) kohal­
damisest. Tuleks selgitada, et avaliku sektori hankijaid ei tohiks takistada direktiivi 2009/81/EÜ asemel kohaldamast käesolevat direktiivi teatavate segalepingute suhtes.
 
(14) Tuleks selgitada, et mõistet „ettevõtja” tuleks tõlgendada laialt, nii 
et see hõlmaks mis tahes isikuid ja/või üksusi, kes pakuvad turul vastavalt ehitustööde teostamist, asju või teenuseid, olenemata õiguslikust vormist, millena nad on otsustanud tegutseda. Seega peaks ettevõtja mõiste hõlmama äriühinguid, filiaale, tütarettevõt ­
jaid, ühisettevõtteid, ühistuid, aktsiaseltse, era- või avalik-õigus ­
likke ülikoole ja muud liiki üksusi, mis ei ole füüsilised isikuid, olenemata sellest, kas nad on „juriidilised isikud” kõigis aspek ­
tides.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 6  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, 
millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate 
poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).
 (15) Tuleks selgitada, et ettevõtjate rühm, sealhulgas juhul, kui nad on 
kokku tulnud ajutise ühenduse vormis, võib osaleda hankemenet ­
lustes, ilma et neil oleks vaja võtta mingit konkreetset juriidilist vormi. Vajalikus ulatuses, näiteks juhul, kui on nõutav solidaar ­
vastutus, võib selline konkreetne juriidiline vorm olla vajalik siis, kui kõnealuse rühmaga sõlmitakse leping.
 
Samuti tuleks selgitada, et avaliku sektori hankijatel peaks olema 
võimalik sõnaselgelt sätestada, kuidas ettevõtjate rühmad peavad vastama majandusliku ja finantsseisundi kriteeriumidele või käes ­
oleva direktiivi kohastele tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kriteeriumidele, mida nõutakse omal käel osalevatelt ettevõtjatelt.
 
Lepingute täitmine ettevõtjate rühmade poolt võib tingida vaja ­
duse kehtestada selliseid tingimusi, mida ei kehtestata eraldiseis ­
vate osalejate suhtes. Sellised tingimused, mis peaksid olema objektiivsetel alustel põhjendatavad ja proportsionaalsed, võiksid hõlmata näiteks hankemenetluse läbiviimiseks ühise esindaja või juhtiva partneri määramise nõudmist või nende ülesehituse kohta teabe esitamise nõudmist.
 
(16) Avaliku sektori hankijad peaksid kasutama kõiki siseriiklike 
õigusnormide kohaselt nende käsutuses olevaid võimalikke vahendeid, et hoida hankemenetlustes ära huvide konfliktidest tulenevad moonutused. See võiks hõlmata menetlusi huvide konf ­
liktide tuvastamiseks, vältimiseks ja heastamiseks.
 
(17) Nõukogu otsusega 94/800/EÜ (  1 ) kiideti heaks Maailma Kauban ­
dusorganisatsiooni riigihankeleping (edaspidi „WTO riigihankele ­
ping”). WTO riigihankelepingu eesmärk on luua riigihankelepin ­
gute mitmepoolne tasakaalustatud õiguste ja kohustuste raamistik, et liberaliseerida ja laiendada maailmakaubandust. WTO riigihan ­
kelepingu 1., 2., 4. ja 5. lisa ja Euroopa Liitu käsitleva I liitega ning samuti teiste asjakohaste, liidu suhtes siduvate rahvusvahe ­
liste kokkulepetega hõlmatud lepingute puhul peaksid avaliku sektori hankijad täitma kõnealuste kokkulepetega sätestatud 
kohustusi, kohaldades käesolevat direktiivi kokkulepetega 
ühinenud kolmandate riikide ettevõtjate suhtes.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 7  
( 1 ) Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa 
Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).
 (18) WTO riigihankelepingut kohaldatakse teatavat kõnealuses 
lepingus kindlaks määratud ja Rahvusvahelise Valuutafondi eriar ­
veldusühikutes väljendatud maksumust ületavate hankelepingute suhtes. Käesoleva direktiiviga sätestatud piirmäärasid tuleks kohandada nii, et need vastaksid WTO riigihankelepingus sätes ­
tatud piirmäärade ekvivalendile eurodes. Samuti tuleks ette näha, et eurodes väljendatud piirmäärad vaadatakse teatavate ajavahe ­
mike järel läbi ja neid kohandatakse üksnes matemaatikatehte 
alusel euro väärtuse võimaliku kõikumise võrra Rahvusvahelise 
Valuutafondi eriarveldusühiku suhtes. Peale nende perioodiliste matemaatiliste kohandamiste tuleks järgmises läbirääkimiste ­
voorus analüüsida lepingus kehtestatud piirmäärade suurendamist.
 
(19) Tuleks selgelt sätestada, et hankelepingu eeldatava maksumuse 
arvestamisel tuleb võtta arvesse kõiki nii avaliku sektori hankijalt kui ka kolmandatelt isikutelt saadud tulu. Samuti tuleks selgelt sätestada, et piirmäärade arvestamiseks tuleks sarnaseid asju käsi ­
tada kui tooteid, mis on mõeldud samaks või sarnaseks otstar ­
beks, nagu näiteks erinevad toiduained või mitmesugused kontoris kasutatavad mööbliesemed. Üldjuhul pakub asjaomases valdkonnas tegutsev ettevõtja tõenäoliselt selliseid tooteid oma tavapärase tootevaliku hulgas.
 
(20) Konkreetse hankemenetluse eeldatava maksumuse hindamiseks 
tuleks selgitada, et riigi hanke jaotamise põhjal peaks eeldatava maksumuse hindamine olema lubatud ainult objektiivselt põhjen ­
datud juhtudel. Näiteks peaks olema põhjendatud lepingu maksu ­
muse hindamine avaliku sektori hankija eraldi tegutseva üksuse 
tasandil, näiteks koolide või lasteaedade tasandil, tingimusel et 
kõnealune üksus on oma riigihanke eest sõltumatult vastutav. See võib nii olla juhul, kui eraldi tegutsev üksus viib sõltumatult läbi hankemenetlusi ja teeb ostuotsuseid, tal on asjaomaste riigi ­
hangete jaoks eraldi eelarverida, ta sõlmib lepingu sõltumatult ning rahastab seda oma kontrollitavast eelarvest. Riigihanke jaotamine ei ole põhjendatud, kui avaliku sektori hankija pelgalt korraldab riigihanke detsentraliseeritul viisil.
 
(21) Vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste valdkonnas tegut ­
sevate avaliku sektori hankijate sõlmitud ning vastavate valdkon ­
dadega seotud riigihankelepinguid reguleeritakse Euroopa Parla ­
mendi ja nõukogu direktiiviga 2014/25/EL (  1 ). Hankelepingud, 
mis avaliku sektori hankijad on sõlminud seoses oma mere-, ranniku- või jõetransporditeenustega seotud tegevusega, kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.
 
(22) Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele ning seda ei kohaldata 
riigihangete suhtes, mida korraldavad rahvusvahelised organisat ­
sioonid oma nimel ja arvel. Tuleb siiski selgitada, mil määral 
tuleks direktiivi kohaldada teatavate rahvusvaheliste eeskirjadega 
hõlmatud riigihangete suhtes.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 8  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 
2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 243).
 (23) Riigihankelepingute sõlmimisel meediateenuse osutajaga teatavate 
audiovisuaalmeedia ja raadioringhäälingu teenuste osutamiseks tuleks võtta arvesse kultuuriliselt ja sotsiaalselt olulisi aspekte, mis muudab hanke-eeskirjade kohaldamise asjakohatuks. Nime ­
tatud põhjustel tuleks seetõttu teha erand teenuste riigihankelepin ­
gute puhul, mis meediateenuste osutajad sõlmivad valmissaadete ostmiseks, arendamiseks, tootmiseks ja kaastootmiseks ning muudeks ettevalmistavateks teenusteks, näiteks saadete toot ­
miseks vajalike käsikirjade või esinemisega seotud teenused. 
Tuleks selgitada, et seda väljajätmist kohaldatakse võrdselt nii ringhäälinguteenuste kui tellitavate meediateenuste (mitteli ­
neaarsed teenused) suhtes. Seda väljajätmist ei tuleks aga kohal ­
dada selliste saadete tootmiseks, kaastootmiseks ja edastamiseks vajaliku tehnilise varustuse tarnimise suhtes.
 
(24) Tuleks meelde tuletada, et vahekohtu- ja lepitamisteenuseid ning 
muid sarnaseid alternatiivseid vaidluste lahendamise vorme osutavad tavaliselt asutused või isikud, kes määratakse või vali ­
takse viisil, mida ei saa riigihanke-eeskirjadega reguleerida. Tuleks selgitada, et käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste teenuste osutamiseks sõlmitud teenuslepingute suhtes, sõltumata nende teenuste nimetusest siseriiklikus õiguses.
 
(25) Teatud õigusteenuseid, mis hõlmavad juristide poolt klientide 
esindamist kohtumenetluses, osutavad liikmesriigi kohtu määratud teenuseosutajad, neid peavad osutama notarid või need on seotud riigivõimu teostamisega. Selliseid õigusteenuseid osutavad tavali ­
selt asutused või isikud, kes määratakse või valitakse viisil, mida 
ei saa riigihanke-eeskirjadega reguleerida, näiteks võib olla tege ­
mist riigiprokuröri ametissenimetamisega teatud liikmesriikides. Need õigusteenused tuleks seega käesoleva direktiivi kohaldamis ­
alast välja jätta.
 
(26) On asjakohane täpsustada, et käesolevas direktiivis osutatud 
finantsinstrumentide mõistel on sama tähendus nagu muudes sise ­
turu õigusaktides ning, võttes arvesse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja Euroopa stabiilsusmehhanismi hiljutist loomist, tuleks näha ette, et selle fondi ja mehhanismi raames tehtud toimingud jäetakse käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja. Samuti tuleks selgelt sätestada, et laenud, olenemata sellest, kas need on seotud väärtpaberite või muude finantsinstrumentide emiteerimise või muude neid puudutavate toimingutega, tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta.
 
(27) Tuleks meeles pidada, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1370/2007 (  1 ) artikli 5 lõikes 1 on selgelt sätes ­
tatud, et direktiivi 2004/17/EÜ ja direktiivi 2004/18/EÜ kohalda ­
takse vastavalt teenuselepingutele ja teenuste riigihankelepingu ­
tele avaliku reisijateveoteenuse osutamise osas bussi- või tram ­
miga, samas kui määrust (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatakse bussi- 
ja trammitransporditeenuste kontsessioonide suhtes. Lisaks tuleks  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 9  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 
1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).
 meeles pidada, et nimetatud määrust kohaldatakse jätkuvalt 
teenuste (riigi)hankelepingute ning teenuste kontsessioonide suhtes avalikuks reisijateveoks raudteel ja metrooga. Käesoleva direktiivi ja määruse (EÜ) nr 1370/2007 vaheliste suhete selgita ­
miseks tuleks selgelt sätestada, et käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada teenuste riigihankelepingute suhtes avalike raudtee- või metrootransporditeenuste osutamiseks; neid sõlmitakse jätkuvalt nimetatud määruse kohaselt. Kui määrus (EÜ) nr 1370/2007 
lubab siseriiklikus õiguses kalduda kõrvale nimetatud määruses 
sätestatud eeskirjadest, peaks liikmesriikidel olema võimalik näha jätkuvalt oma siseriiklikus õiguses ette, et avalikke raudtee- või metrootransporditeenuseid tuleb hankida nende üldiste riigihanke- eeskirjade kohase hankemenetlusega.
 
(28) Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada teatavate päästeteenuste 
suhtes, mida osutavad mittetulunduslikud organisatsioonid ja ühendused, kuna nende organisatsioonide eripära oleks raske säilitada juhul, kui teenuseosutajaid tuleks valida vastavalt käes ­
olevas direktiivis sätestatud menetlustele. Siiski ei tohiks see väljajätmine minna hädavajalikust kaugemale. Seetõttu tuleks sõnaselgelt sätestada, et patsiendi veo kiirabiteenuseid ei tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Samuti on sellega seoses vaja selgitada, et CPV grupp 601 „Maanteetransporditee ­
nused” ei hõlma kiirabiteenuseid, mis asuvad CPV klassis 8514. Seetõttu tuleks selgitada, et CPV koodiga 85143000-3 hõlmatud teenuste suhtes, mis on ainult patsiendi veo kiirabiteenused, tuleks kohaldada erikorda, mida kohaldatakse sotsiaalteenustele ja muudele teenustele („lihtsustatud kord”). Sellest tulenevalt 
peaks ka kiirabiteenuste osutamiseks sõlmitud segalepingute 
suhtes üldiselt kohaldama lihtsustatud korda, kui patsiendi veo kiirabiteenuste maksumus on suurem kui muude kiirabiteenuste maksumus.
 
(29) On asjakohane meelde tuletada, et käesolevat direktiivi kohalda ­
takse ainult liikmesriikide avaliku sektori hankijate suhtes. Sellest tulenevalt ei kohaldata üldiselt selle sätteid poliitiliste erakondade suhtes, kuna nad ei ole avaliku sektori hankijad. Siiski võib mõnes liikmesriigis olla poliitilisi erakondi, kes on hõlmatud avalik-õigusliku isiku mõistega.
 
Teatavad valimiskampaania käigus osutatavad teenused (näiteks 
propagandafilmide ja -videote tootmine) on aga nii lahutamatult seotud teenuseosutaja poliitiliste vaadetega, et tavaliselt valitakse teenuseosutajad viisil, mida ei saa riigihanke-eeskirjadega regu ­
leerida.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 10
 
Lõpuks tuleks meelde tuletada, et Euroopa poliitiliste erakondade 
ja Euroopa poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamise suhtes kohaldatakse muid eeskirju, kui neid, mis on sätestatud käesole ­
vas direktiivis.
 
(30) Teatud juhtudel võib avaliku sektori hankija või avaliku sektori 
hankijate ühendus olla konkreetse teenuse ainus osutaja, mille 
osutamiseks tal on ainuõigus vastavalt õigusnormidele või aval ­
datud haldusnormidele, mis on kooskõlas ELi toimimise lepinguga. Tuleks täpsustada, et käesolevat direktiivi ei pea kohaldama teenuste riigihankelepingu sõlmimisele sellise avaliku sektori hankija või ühendusega.
 
(31) Esineb märkimisväärset õiguskindlusetust selles suhtes, mil 
määral peaks riigihanke-eeskirjad hõlmama avaliku sektori üksuste vahel sõlmitud lepinguid. Euroopa Liidu Kohtu asjaomast kohtupraktikat tõlgendavad liikmesriigid ja isegi avaliku sektori hankijad erinevalt. Seepärast tuleb selgitada, millistel juhtudel ei kohaldata riigihanke-eeskirju avaliku sektori üksuste vahel sõlmitud lepingute suhtes.
 
Seejuures tuleks lähtuda Euroopa Liidu Kohtu asjakohases kohtu ­
praktikas kehtestatud põhimõtetest. Ainuüksi asjaolu, et mõlemad lepingupooled on ise ametiasutused, ei välista hanke-eeskirjade kohaldamist. Riigihanke-eeskirjade kohaldamine ei tohiks siiski mõjutada ametiasutuste vabadust täita neile antud avalike teenus ­
tega seotud ülesandeid, kasutades oma enda ressursse, mis hõlmab võimalust teha koostööd teiste ametiasutustega.
 
Tuleks tagada, et kohaldamisalast välja jääv ametiasutustevahe ­
line koostöö ei moonutaks konkurentsi seoses eraettevõtjatega, kus eraõiguslik teenusosutaja seatakse tema konkurentide suhtes eelisolukorda.
 
(32) Kontrollitavate juriidiliste isikutega sõlmitud riigihankelepingute 
suhtes ei tuleks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud menet ­
lusi, kui avaliku sektori hankija teostab asjaomase juriidilise isiku üle kontrolli, mis sarnaneb kontrolliga, mida ta teostab oma osakondade üle, tingimusel et kontrollitava juriidilise isiku tege ­
vusest moodustab rohkem kui 80 % nende ülesannete täitmine, mida talle on andnud kontrolliv avaliku sektori hankija või nime ­
tatud avaliku sektori hankija poolt kontrollitavad muud juriidi ­
lised isikud, olenemata sellest, kes on lepingu täitmise puhul kasusaaja.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 11
 
Erandit ei tuleks laiendada nendele olukordadele, kus eraettevõtjal 
on otsene osalus kontrollitava juriidilise isiku kapitalis, kuna sellisel juhul annaks lepingu sõlmimine ilma konkurentsipõhise hankemenetluseta asjaomasele eraettevõtjale põhjendamatu eelise oma konkurentide ees. Pidades silmas kohustusliku liikmesusega riigiasutuste, näiteks teatavate avalike teenuste haldamise või osutamise eest vastutavate organisatsioonide eripära, ei tuleks seda siiski kohaldada juhtudel, kus konkreetse eraettevõtja osalus 
kontrollitava juriidilise isiku kapitalis on kooskõlas aluslepingu ­
tega tehtud kohustuslikuks mõne siseriikliku seadusesättega, tingimusel et selline osalus ei ole kontrolliv ega blokeeriv ning sellel ei ole kontrollitava juriidilise isiku otsuste üle otsustavat mõju. Samuti tuleks selgitada, et otsustavaks asjaoluks on ainult otsene erasektori osalus kontrollitavas juriidilises isikus. Sellest tulenevalt, kui kontrollival avaliku sektori hankijal või kontrolli ­
vatel avaliku sektori hankijatel on erakapitali osalus, ei välista see riigihankelepingute sõlmimist kontrollitava juriidilise isikuga ilma käesolevas direktiivis sätestatud menetlusi kohaldamata, kuna selline osalus ei mõjuta negatiivselt ettevõtjate vahelist konku ­
rentsi.
 
Samuti tuleks selgitada, et sellised avaliku sektori hankijad nagu 
avalik-õiguslikud isikud, kellel võib olla erakapitali osalus, peaksid saama kasutada horisontaalse koostöö erandit. Seetõttu, kui kõik muud horisontaalse koostööga seotud tingimused on täidetud, peaks horisontaalse koostöö erand laienema sellistele avaliku sektori hankijatele, kui leping on sõlmitud ainult avaliku sektori hankijate vahel.
 
(33) Avaliku sektori hankijatel peaks olema võimalik osutada oma 
avalikke teenuseid ühiselt koostöö korras, ilma et nad oleksid kohustatud kasutama mingit konkreetset juriidilist vormi. Selline koostöö võib hõlmata igasugust tegevust, mis on seotud osaleva ­
tele asutustele antud või nende poolt võetud teenuste osutamise 
ülesannete ja kohustuste täitmisega, nagu kohalike või piirkond ­
like omavalitsuste kohustuslikud või vabatahtlikud ülesanded või teenused, mille osutamine on tehtud ülesandeks konkreetsetele avalik-õiguslikele isikutele. Erinevate osalevate asutuste poolt osutatud teenused ei pea tingimata olema identsed; need võivad olla ka üksteist täiendavad.
 
Avalike teenuste ühiseks osutamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei 
tuleks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud eeskirju, tingi ­
musel et need lepingud on sõlmitud ainult avaliku sektori hanki ­
jate vahel, et sellise koostöö tegemisel juhindutakse üksnes avalike huvidega seotud kaalutlustest ning et mitte ühtegi eraet ­
tevõtjast teenuseosutajat ei seata tema konkurentide suhtes eeliso ­
lukorda.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 12
 
Nende tingimuste täitmiseks peaks kõnealune koostöö tuginema 
koostöökontseptsioonile. Koostöö ei eelda, et kõik osalevad hankijad võtavad endale kohustuse täita peamisi lepingulisi kohustusi, juhul kui lisaks on olemas kohustused, mille täitmine aitab kaasa kõnealuste avalike teenuste osutamisele koostöö korras. Lisaks peaks sellise koostöö tegemisel, sealhulgas mis tahes rahaliste ülekannete tegemisel, osalevate avaliku sektori hankijate vahel juhinduma üksnes avaliku huviga seotud kaalut ­
lustest.
 
(34) Eksisteerivad teatavad juhud, mil juriidiline isik tegutseb asjako ­
haste siseriiklike õigusnormide alusel määratud avaliku sektori hankija instrumendi või tehnilise teenistusena, olles kohustatud täitma talle sellise avaliku sektori hankija poolt antud korraldusi, ilma et tal oleks mõju oma ülesannete täitmise eest saadavale tasule. Pidades silmas sellise puhtalt haldussuhte mittelepingulist laadi, ei peaks sellised juhud olema hõlmatud hankemenetlusega.
 
(35) Tuleks ergutada teadusuuringute ja arendustegevuse programmide 
kaasrahastamist tööstuse poolt. Seetõttu tuleks selgelt sätestada, et käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes juhul, kui sellist kaas ­
rahastamist ei esine ja kui teadusuuringute ja arendustegevuse tulemus läheb asjaomasele avaliku sektori hankijale. See ei tohiks takistada need tegevused sooritanud teenuseosutajal avaldada nende kohta aruande, kui avaliku sektori hankija säilitab ainu ­
õiguse kasutada oma tegevuses teadusuuringute ja arendustege ­
vuse tulemust. Teadusuuringute ja arendustegevuse tulemuste näilik jagamine või sümboolne osalemine teenuseosutajale tasu maksmises ei tohiks takistada käesoleva direktiivi kohaldamist.
 
(36) Töötamine ja kutsetegevus aitavad ühiskonda integreeruda ning 
on kesksel kohal kõigile inimestele võrdsete võimaluste taga ­
misel. Sellega seoses on oluline roll kaitstud töö keskustel. Sama kehtib muu sotsiaalse ettevõtluse suhtes, mille peamine eesmärk on toetada puudega või ebasoodsas olukorras isikute, nagu töötud ning ebasoodsas olukorras olevatesse vähemusrüh ­
madesse või muul viisil sotsiaalselt tõrjutud rühmadesse kuulu ­
vate isikute sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni või taasintegrat ­
siooni. Ent sellised keskused ja ettevõtjad ei pruugi olla suute ­
lised saama tellimusi normaalse konkurentsi tingimustes. Sellest tulenevalt on asjakohane ette näha, et liikmesriigid võivad anda sellistele õpikodadele ja ettevõtjatele õiguse osaleda riigihankele ­
pingute või nende riigihangete teatavate osadega seotud lepingute sõlmimise menetlustes või näha ette lepingute täitmise kaitstud tööhõive programmide raames.
 
(37) Selleks et hankemenetlustesse asjakohaselt integreerida keskkon ­
naalased, sotsiaalsed ja tööalased nõuded, on eriti oluline, et liik ­
mesriigid ja avaliku sektori hankijad võtavad asjakohaseid meet ­
meid, mis tagavad kohustuste täitmise, mis on sätestatud kesk ­
konna-, sotsiaal- ja tööõiguses, mida kohaldatakse kohas, kus hakatakse ehitustöid tegema või teenuseid osutama, ning mis  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 13
 
tulenevad nii siseriiklikul kui ka liidu tasandil kehtivatest õigus ­
normidest, määrustest ja otsustest ning kollektiivlepingutest, tingi ­
musel et sellised eeskirjad ja nende kohaldamine on kooskõlas liidu õigusega. Samuti tuleks lepingu täitmise ajal täita kõikide liikmesriikide poolt ratifitseeritud ja X lisas loetletud rahvusvahe ­
listest kokkulepetest tulenevaid kohustusi. Siiski ei tohiks see ühelgi viisil takistada töötajate jaoks soodsamate töötingimuste kohaldamist.
 
Asjaomaseid meetmeid tuleks kohaldada kooskõlas Euroopa 
Liidu õiguse aluspõhimõtetega, eelkõige võrdse kohtlemise taga ­
miseks. Kõnealuseid meetmeid tuleks kohaldada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 96/71/EÜ (
 1 ) ning 
sellisel viisil, mis tagab võrdse kohtlemise ega diskrimineeri ei otseselt ega kaudselt muude liikmesriikide ettevõtjaid ja töötajaid.
 
(38) Teenused tuleks lugeda osutatuks kohas, kus täidetakse nende 
iseloomulikud kohustused. Kui teenuseid osutatakse distantsilt, näiteks kõnekeskuste poolt osutatavad teenused, tuleks lugeda need osutatuks nende täitmise kohas, sõltumata sellest, kuhu ja millistele liikmesriikidele on asjaomased teenused suunatud.
 
(39) Asjaomaseid kohustusi võiks kajastada lepingu klauslites. Samuti 
peaks olema võimalik lisada klauslid, millega tagatakse kollek ­
tiivlepingute järgimine kooskõlas liidu õigusega riigihankelepin ­
gute valdkonnas. Asjaomaste kohustuste täitmata jätmist võidakse käsitada asjaomase ettevõtja raske eksimusena, mille alusel võib kõnealuse ettevõtja riigihankelepingute sõlmimise menetlusest kõrvaldada.
 
(40) Nende keskkonna-, sotsiaal- ja tööõigusealaste sätete järgimist 
tuleks kontrollida hankemenetluse asjaomastes etappides, st kui kohaldatakse osalejate valikut ja lepingute sõlmimist reguleeri ­
vaid üldpõhimõtteid, kõrvaldamise aluseid ja põhjendamatult madala maksumusega pakkumusi käsitlevaid sätteid. Sel eesmärgil tuleks vajalik kontrollimine teostada kooskõlas käesole ­
va direktiivi, eelkõige nende sätetega, mis reguleerivad tõendus ­
viise ja ettevõtja enda kinnitusi.
 
(41) Käesolev direktiiv ei tohiks ühelgi viisil takistada selliste meet ­
mete kehtestamist või elluviimist, mis on vajalikud avaliku korra, kõlbluse, julgeoleku, tervishoiu, inimeste ja loomade elu, taimede kaitse või muude keskkonnameetmete jaoks, ning eelkõige säästva arengu seisukohalt, kui need meetmed on kooskõlas ELi toimimise lepinguga.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 14  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ 
töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1).
 (42) Esineb tungiv vajadus selle järele, et avaliku sektori hankijatel 
oleks võimalik rakendada täiendavat paindlikkust, et valida läbi ­
rääkimistega hankemenetlus. Selliste menetluste ulatuslikum kasutamine suurendaks tõenäoliselt ka piiriülest kaubandust, kuna hindamine on näidanud, et väljakuulutamisega läbirääkimis ­
tega hankemenetluse teel sõlmitud lepingute puhul on piiriülesed pakkumused eriti edukad. Liikmesriikidel peaks olema võimalik näha ette konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse või 
võistleva dialoogi kasutamine erinevates olukordades, kui läbirää ­
kimisteta avatud või piiratud menetlused ei anna tõenäoliselt hankele rahuldavat tulemust. Tuleks meeles pidada, et lepingu maksumust aluseks võttes on võistleva dialoogi kasutamine viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. See on osutunud kasulikuks juhtudel, kus avaliku sektori hankijad ei suuda määrat ­
leda nende vajadustele vastavaid vahendeid või hinnata, milliseid tehnilisi, rahalisi või õiguslikke lahendusi võib turg pakkuda. Selline olukord võib tekkida eelkõige innovatiivsete projektide, suurte integreeritud transpordiinfrastruktuuriprojektide, suurte arvutivõrkude või keeruka ja struktureeritud finantseerimisega projektide puhul. Asjakohasel juhul tuleks avaliku sektori hanki ­
jaid ergutada määrama projektijuhi, et tagada hankemenetluse ajal hea koostöö ettevõtjate ja avaliku sektori hankija vahel.
 
(43) Ehitustööde riigihankelepingute puhul võib selline olukord 
esineda juhul, kui on tegemist mittestandardsete hoonete ehitu ­
sega või kui ehitustööd hõlmavad projekteerimist või innovatiiv ­
seid lahendusi. Tõenäoliselt on konkurentsipõhise läbirääkimis ­
tega hankemenetluse või võistleva dialoogi kasutamisest kasu selliste teenuste ja asjade puhul, mis nõuavad kohandamist või projekteerimist. Selline kohandamine või projekteerimine on eriti vajalik komplekssete riigihangete puhul, näiteks kui on tegemist keeruliste toodete, intellektuaalteenuste (näiteks mõne nõustamis-, arhitektuuri- või inseneriteenuse) või suuremahuliste info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) projektidega. Nendel juhtudel võivad läbirääkimised olla vajalikud, tagamaks, et asja ­
omased asjad või teenused vastavad avaliku sektori hankija vaja ­
dustele. Konkurentsipõhist läbirääkimistega hankemenetlust ega 
võistlevat dialoogi ei tuleks kasutada valmisteenuste ja -toodete 
puhul, mida võivad pakkuda mitmed erinevad turul tegutsevad ettevõtjad.
 
(44) Konkurentsipõhist läbirääkimistega hankemenetlust peaks olema 
võimalik kasutada juhul, kui avatud või piiratud hankemenetluse tulemusel saadi üksnes ebakorrektsed või vastuvõetamatud pakkumused. Sellisel juhul peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik pidada läbirääkimisi korrektsete ja nõuetele vasta ­
vate pakkumuste saamiseks.
 
(45) Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus peaks 
pakkuma piisavalt tagatisi võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete järgimiseks. Eelkõige peaksid avaliku sektori hankijad esitama eelnevalt miinimumnõuded, mis iseloomustavad riigi ­
hanke olemust ja mida ei tohiks läbirääkimistel muuta. Hindamise  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 15
 
kriteeriumid ja nende osakaalu määramine peaks kogu menetluse 
käigus jääma muutumatuks ning neid ei tuleks käsitleda läbirää ­
kimistel, et tagada kõigi ettevõtjate võrdne kohtlemine. Läbirää ­
kimiste eesmärk peaks olema pakkumuste parandamine, et võimaldada avaliku sektori hankijal hankida täpselt tema konkreetsetele vajadustele kohandatud ehitustöid, asju ja teenu ­
seid. Läbirääkimistel võib käsitleda kõiki hangitavate ehitustööde, asjade ja teenuste omadusi, muu hulgas näiteks kvaliteeti, kvan ­
titeeti, võlaõiguslikke tingimusi ning samuti sotsiaal-, keskkonna- 
ja innovatsioonialaseid aspekte, kui need ei ole miinimumnõuete raames kehtestatud.
 
Tuleks selgelt sätestada, et avaliku sektori hankija kehtestatavad 
miinimumnõuded puudutavad neid tingimusi ja omadusi (eelkõige füüsilisi, funktsionaalseid ja õiguslikke), mida iga pakkuja peaks täitma või omama, et võimaldada avaliku sektori hankijal sõlmida leping vastavalt valitud pakkumuste hindamise kriteeriumitele. Protsessi läbipaistvuse ja jälgitavuse tagamiseks tuleks kõik etapid nõuetekohaselt dokumenteerida. Lisaks sellele tuleks kogu menetluse käigus esitada kõik pakkumused kirjali ­
kult.
 
(46) Avaliku sektori hankijatel peaks olema lubatud lühendada teata ­
vaid avatud ja piiratud hankemenetluse ning konkurentsipõhiste läbirääkimistega hankemenetluste suhtes kohaldatavaid tähtaegu, kui olukorra kiireloomulisus muudab kõnealuste tähtaegade kasu ­
tamise võimatuks, mida avaliku sektori hankijad peavad nõuete ­
kohaselt põhjendama. Tuleks täpsustada, et see ei pea ilmtingi ­
mata olema äärmiselt kiireloomuline olukord, mida asjaomane avaliku sektori hankija ei suutnud ette näha ja mida see hankija ei põhjustanud.
 
(47) Teadusuuringud ja innovatsioon, sealhulgas ökoinnovatsioon ja 
sotsiaalne innovatsioon, on tulevase majanduskasvu peamisi mõjutajaid ning seega aruka, jätkusuutliku ja kaasava majandus ­
kasvu strateegias „Euroopa 2020” väga tähtsal kohal. Ametiasu ­
tused peaksid kasutama riigihankeid võimalikult strateegiliselt innovatsiooni edendamiseks. Innovatiivsete toodete, ehitustööde ja teenuste ostmisega saab oluliselt parandada avalike teenuste tõhusust ja kvaliteeti ning lahendada tõsiseid ühiskondlikke probleeme. Nii saab avaliku sektori raha kõige tulusamalt kasu ­
tada ning lisaks kaasnevad uute ideede loomisega, nende ideede muutmisega innovatiivseteks toodeteks ja teenusteks ning seeläbi jätkusuutliku majanduskasvu edendamisega üldisemad majan ­
duse, keskkonna ja ühiskonnaga seotud hüved.
 
Tuleks meeles pidada, et kommertskasutusele eelnevaid hankeid 
käsitlevas komisjoni 14. detsembri 2007. aasta teatises „Kommerts ­
kasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuut ­
like ja kvaliteetsete avalike teenuste tagamiseks Euroopas” on visandatud mitmeid hankemudeleid, milles käsitletakse käesoleva  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 16
 
direktiivi kohaldamisalast välja jäävate teadusuuringute ja arendus ­
tegevusega seotud teenuste riigihanget. Neid mudeleid oleks võimalik endiselt kasutada, kuid käesolev direktiiv peaks samuti aitama soodustada innovatiivsete toodete riigihangete läbiviimist ning aitama liikmesriikidel saavutada innovatiivse liidu eesmärke.
 
(48) Innovatsiooni tähtsuse tõttu ergutatakse avaliku sektori hankijaid 
lubama alternatiivseid lahendusi nii sageli kui võimalik. Kõne ­
aluste hankijate tähelepanu tuleks seega juhtida vajadusele määratleda miinimumnõuded, millele alternatiivsed lahendused peavad vastama, enne selle teatamist, et alternatiivseid lahendusi on lubatud esitada.
 
(49) Kui innovatiivse toote või teenuse või innovatiivsete ehitustööde 
väljaarendamise ning sellest tulenevate asjade, teenuste või ehitustööde järgneva soetamise vajadust ei saa rahuldada juba 
turul olemas olevate lahendustega, peaks avaliku sektori hanki ­
jatel olema võimalik kasutada erimenetlust seoses käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate lepingutega. Selline erime ­
netlus peaks võimaldama avaliku sektori hankijatel luua pikaaja ­
lisi innovatsioonipartnerlusi uue innovatiivse toote, teenuse või ehitustöö väljaarendamiseks ja hilisemaks ostmiseks, tingimusel et sellise innovatiivse toote saab tarnida või sellise teenuse osutada või sellised innovatiivsed ehitustööd teha kokkulepitud kvaliteedi ja hinnaga, ilma et ostmiseks oleks vaja eraldi hanke ­
menetlust. Innovatsioonipartnerlus peaks põhinema protseduuri ­
reeglitel, mida kohaldatakse konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse suhtes, ning lepingu sõlmimine tuleks otsustada üksnes parima hinna ja kvaliteedi suhte alusel, mis on kõige sobivam kriteerium innovatiivseid lahendusi hõlmavate pakku ­
muste võrdlemiseks. Nii väga suurte projektide kui ka väiksemate innovatiivsete projektide puhul peaks innovatsioonipartnerlus olema üles ehitatud nii, et see saaks luua vajaliku innovatiivse 
lahenduse väljatöötamist motiveeriva turunõudluse, põhjustamata 
seejuures turu sulgemist.
 
Avaliku sektori hankijad peaksid seetõttu kasutama innovatsioo ­
nipartnerlusi viisil, mis ei tõkesta, piira ega moonuta konkurentsi. Teatavatel juhtudel võiks innovatsioonipartnerluste loomine mitme partneriga aidata sellist mõju vältida.
 
(50) Et vältida kahjuliku mõju avaldumist konkurentsile, tuleks välja ­
kuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust kasutada ainult väga erandlikes olukordades. Sellise erandi kohaldamine peaks piirduma ainult juhtudega, kus väljakuulutamine ei ole võimalik äärmiselt kiireloomulise olukorra tõttu, mis on põhjustatud avaliku sektori hankijale ettenägematutest ja temast sõltumatutest asjaoludest, või kui algusest peale on selge, et väljakuulutamine ei aitaks konkurentsi suurendada või saavutada paremat hanketu ­
lemust, eelkõige seetõttu, et objektiivsetel asjaoludel leidub ainult  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 17
 
üks ettevõtja, kes suudab lepingut täita. Selline on olukord kuns ­
titeoste puhul, kus kunstniku isik määrab olemuslikult kunstiob ­
jekti unikaalse iseloomu ja väärtuse. Eksklusiivsus saab tekkida ka muudel põhjustel, kuid üksnes olukorras, kus ainuõiguse kasu ­
tamine on objektiivselt põhjendatud, saab õigustada väljakuuluta ­
miseta läbirääkimistega menetluse kasutamist, kui eksklusiivsust ei ole tekitanud tulevast hankemenetlust silmas pidades avaliku sektori hankija ise.
 
Sellele erandile tuginev avaliku sektori hankija peaks esitama 
põhjendused, miks ei ole mõistlikke alternatiive või aseaineid, nagu alternatiivsete, sealhulgas avaliku sektori hankija liikmesrii ­
gist väljastpoolt lähtuvate jaotuskanalite kasutamine või funktsio ­
naalselt võrreldavate ehitustööde, asjade ja teenuste võimalik 
hankimine.
 
Kui eksklusiivsus tuleneb tehnilistest põhjustest, tuleks need iga 
üksikjuhtumi puhul üksikasjalikult määratleda ja põhjendada. 
Need võivad hõlmata näiteks seda, et teistel ettevõtjatel on tehni ­
liselt peaaegu võimatu saavutada nõutavat kvaliteeti, või on vaja spetsiifilist oskusteavet või spetsiifilisi tööriistu või vahendeid, mis on ainult ühe ettevõtja käsutuses. Tehnilised põhjused võivad tuleneda spetsiifilistest koostalitlusvõime nõuetest, mis peavad olema täidetud, et tagada hangitavate ehitustööde, asjade või teenuste toimimine.
 
Lisaks ei ole kasulik kasutada hankemenetlust, kui asjad ostetakse 
otse tooraineturult, sealhulgas kaupade, nagu põllumajandustooted või tooraine, kauplemisplatvormi kaudu, või energiabörsilt, kus reguleeritud ja järelevalvele allutatud mitmepoolne kauplemissüs ­
teem tagab loomulikul viisil turuhinna.
 
(51) Tuleks selgitada, et konfidentsiaalse teabe kaitset käsitlevad sätted 
ei takista ühelgi viisil sõlmitud lepingute mittekonfidentsiaalsete osade, sealhulgas nende hilisemate muudatuste avalikustamist.
 
(52) Elektroonilised teabevahendid võivad lepingute väljakuulutamist 
oluliselt lihtsustada ning suurendada hankeprotsesside tõhusust ja läbipaistvust. Need tuleks hankemenetluses kasutusele võtta stan ­
dardsete side- ja teavitusvahenditena, sest need suurendavad oluli ­
selt ettevõtjate võimalusi osaleda hankemenetluses kogu siseturul. Sel eesmärgil tuleks teha kohustuslikuks edastada teated elektroo ­
nilisel teel, teha hankedokumendid elektrooniliselt kättesaadavaks  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 18
 
ning minna 30-kuulise üleminekuperioodi järel täielikult üle elek ­
troonilisele sidele, mis tähendab sidet, sealhulgas osalemistaot ­
luste ja eelkõige pakkumuste esitamist (elektrooniline esitamine) elektrooniliste vahendite kaudu riigihanke kõigis etappides. Liik ­
mesriikidel ja avaliku sektori hankijatel peaks olema vabadus minna soovi korral kaugemale. Samuti tuleks selgelt sätestada, et käesoleva direktiivi kohane kohustus kasutada elektroonilisi sidevahendeid ei peaks siiski kohustama avaliku sektori hankijaid 
töötlema pakkumusi elektrooniliselt ega muutma kohustuslikuks 
elektroonilist hindamist või automaattöötlust. Lisaks ei tohiks käesoleva direktiivi alusel ühegi hankemenetluse elemendi ega avaliku sektori hankija sisese suhtluse suhtes kehtida pärast lepingu sõlmimist kohustus kasutada elektroonilisi sidevahendeid.
 
(53) Välja arvatud teatavatel erijuhtudel, peaksid avaliku sektori 
hankijad kasutama elektroonilisi sidevahendeid, mis on mittedis ­
krimineerivad, üldiselt kättesaadavad ja koostalitlusvõimelised üldkasutatavate IKT toodetega ega piira ettevõtjate võimalusi hankemenetluses osalemiseks. Selliste sidevahendite kasutamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka puuetega inimeste ligipää ­
suvõimalusi. Tuleks selgitada, et kohustus kasutada elektroonilisi vahendeid kõigis hankemenetluse etappides ei ole asjakohane, kui elektrooniliste vahendite kasutamine nõuaks eriseadmeid või üldi ­
selt mittekasutatavate failivormingute kasutamist või kui vastavat sidet saaks pidada üksnes spetsiaalsete kontoriseadmete abil. Seetõttu teatavatel juhtudel, mis tuleks ammendavalt loetleda, ei peaks avaliku sektori hankijad olema kohustatud nõudma esita ­
misprotsessis elektrooniliste sidevahendite kasutamist. Käesolev 
direktiiv sätestab, et sellised juhud hõlmavad olukordi, mis 
nõuavad spetsiaalsete kontoriseadmete kasutamist, mida avaliku sektori hankijad üldiselt ei kasuta, nagu laiformaatprinterid. Mõnedes hankemenetlustes võidakse hankedokumentides nõuda füüsilise või mõõtkavas mudeli esitamist, mida ei saa avaliku sektori hankijale esitada elektrooniliste vahendite abil. Sellistel juhtudel tuleks mudel esitada avaliku sektori hankijale posti teel või muul sobival infokandjal.
 
Siiski tuleks selgelt sätestada, et muude sidevahendite kasutamisel 
tuleks piirduda nende pakkumuse elementidega, mille puhul ei ole nõutav elektrooniliste sidevahendite kasutamine.
 
On asjakohane selgelt sätestada, et juhul, kui see on tehnilistel 
põhjustel vajalik, peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik näha ette nende dokumendifailide maksimaalne suurus, mida võib esitada.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 19
 
(54) Võib esineda erandjuhtumeid, kus avaliku sektori hankijatel 
peaks olema lubatud elektroonilisi sidevahendeid mitte kasutada, kui see on vajalik selleks, et kaitsta teabe eriti tundlikku iseloomu. Tuleks selgitada, et kui selliste elektrooniliste vahendite kasutamine, mis ei ole üldiselt kättesaadavad, saab pakkuda vaja ­
likul tasemel kaitset, tuleks neid vahendeid kasutada. Nii võib see näiteks olla juhul, kus avaliku sektori hankijad nõuavad spetsiaal ­
sete turvaliste sidevahendite kasutamist, millele nad pakuvad 
juurdepääsu.
 
(55) Erinevad tehnilised vormingud või protsessid ja erinevad sõnu ­
miedastusstandardid võivad potentsiaalselt takistada koostalitlust 
mitte üksnes liikmesriigisiseselt, vaid eriti ka liikmesriikide vahel. 
Näiteks selleks, et osaleda hankemenetluses, kus on lubatud või nõutud kasutada elektroonilisi katalooge, mis on ühine vorming teabe esitamiseks ja organiseerimiseks kõigile osalevatele pakku ­
jatele ja mida on võimalik kasutada elektrooniliselt, oleks ettevõt ­
jatel standardi puudumisel vaja kohandada oma katalooge vasta ­
valt igale hankemenetlusele, mis tähendaks väga sarnase teabe esitamist eri vormingutes, sõltuvalt asjaomase avaliku sektori hankija nõuetest. Kataloogi vormingu standardimine parandaks seega koostalitlusvõime ulatust, suurendaks tõhusust ja vähendaks ettevõtjate tehtavaid jõupingutusi.
 
(56) Kaaludes, kas on vaja tagada erinevate tehniliste vormingute ja 
protsesside ning sõnumiedastusstandardite vahelist koostalitlus ­
võimet või seda suurendada, tehes konkreetsete standardite kasu ­
tamise kohustuslikuks, ning sellise vajaduse olemasolu kindlaks teinuna kaaludes, millised standardid kehtestada, peaks komisjon võtma suurel määral arvesse asjaomaste sidusrühmade arvamust. Samuti tuleks uurida, millises ulatuses on ettevõtjad ja avaliku sektori hankijad standardeid tegelikkuses juba kasutanud ja kui hästi need on toiminud. Enne mõne tehnilise standardi kasutamise 
kohustuslikuks tegemist peaks komisjon samuti hoolikalt analüü ­
sima sellega kaasneda võivaid kulusid, eelkõige seoses olemaso ­
levate elektrooniliste riigihankelepingute sõlmimise lahenduste, sealhulgas infrastruktuuri, protsesside ja tarkvara kohandamisega. Kui asjaomased standardid ei ole välja töötanud rahvusvaheline, Euroopa või riiklik standardiorganisatsioon, peaksid need vastama IKT standardite suhtes kohaldatavatele nõuetele, nagu on sätes ­
tatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1025/2012 (
 1 ). 
(57) Enne lepingu sõlmimise menetluse erinevates etappides kasutata ­
vate elektrooniliste sidevahendite puhul nõutava turvalisuse taseme kehtestamist peaksid liikmesriigid ja avaliku sektori  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 20  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 
1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 
2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnis ­
tatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
 hankijad hindama ühelt poolt asjaomase teabe saatjate korrektse 
ja usaldusväärse tuvastamise ja teabe sisu tervikluse tagamise eesmärgil kehtestatavate nõuete ja teiselt poolt probleemide tekki ­
mise (näiteks olukorras, kus sõnumi saadab muu kui märgitud saatja) riskide vahelist proportsionaalsust. Kõiki muid tingimusi samasugustena käsitades tähendaks see seda, et näiteks sellise e- posti sõnumi puhul nõutav turvalisuse tase, milles palutakse täpsustada teabekoosoleku toimumise aadressi, ei peaks olema 
sama kui pakkumuse puhul, mis on ettevõtja jaoks siduv pakku ­
mine. Sarnaselt võib proportsionaalsuse hindamise tulemuseks olla madalama tasemega turvalisuse taseme nõue seoses elektroo ­
niliste kataloogide uuesti esitamisega või pakkumuste esitamisega raamlepingute kohaste minikonkursside raames või hankedoku ­
mentidele juurdepääsuga.
 
(58) Kuigi hankemenetluse olulised elemendid, nagu hankedoku ­
mendid, osalemistaotlused, huvi kinnitamise avaldused ja pakku ­
mused tuleks alati esitada kirjalikult, peaks olema jätkuvalt võimalik suhelda ettevõtjatega suuliselt, tingimusel et see doku ­
menteeritakse piisavas ulatuses. See on vajalik selleks, et tagada piisav läbipaistvus, mis võimaldab tõendada, kas on järgitud võrdse kohtlemise põhimõtet. Eelkõige on oluline, et suuline suhtlemine pakkujatega, mis võib mõjutada pakkumuste sisu ja 
hindamist, dokumenteeritakse piisavas ulatuses ja sobival viisil, 
näiteks kirjalikult või helisalvestusvahenditega või tehes kokku ­
võtte suhtluse peamistest elementidest.
 
(59) Euroopa riigihanketurgudel on avaliku sektori hankijad hakanud 
järjest rohkem nõudlust koondama, et saavutada mastaabisäästu, sealhulgas vähendada hindu ja tehingukulusid, ning tõhustada ja muuta professionaalsemaks riigihangete korraldust. Seda saab saavutada kas osalevate avaliku sektori hankijate arvu või lepin ­
gute mahu ja maksumuse koondamisega pikema aja jooksul. Ostude koondamist ja keskseks muutmist tuleb siiski hoolikalt jälgida, et vältida ostujõu ülemäärast koondumist ja konkurentsi ­
vastast koostööd ning säilitada läbipaistvus ja konkurents, samuti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate turulepääsu võima ­
lused.
 
(60) Laialdast kasutust on leidnud raamlepingud, mida peetakse kogu 
Euroopas tõhusaks hankemeetodiks. Seetõttu tuleks need jätta suurel määral samaks. Teatavaid aspekte on vaja siiski selgitada, eelkõige seda, et raamlepingut ei peaks kasutama avaliku sektori hankija, kes ei ole raamlepingus kindlaks tehtud. Selleks tuleks selgelt märkida avaliku sektori hankijad, kes on konkreetse raam ­
lepingu osalised algusest peale, kas nimepidi või muul viisil,  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 21
 
näiteks osutades teatavale avaliku sektori hankijate kategooriale 
selgelt piiritletud geograafilisel alal, et asjaomased avaliku sektori hankijad saaks hõlpsalt ja ühemõtteliselt kindlaks teha. Samuti ei peaks raamleping olema pärast selle sõlmimist avatud uutele ette ­
võtjatele. See tähendab näiteks seda, et kui keskne hankija kasutab avaliku sektori hankijate üldregistrit või nende kategoo ­
riat (näiteks konkreetse geograafilise ala kohalikud omavalit ­
sused), kellel on õigus kasutada tema sõlmitavat raamlepingut, 
peaks see keskne hankija tegema seda viisil, mis võimaldab kind ­
laks teha nii asjaomase avaliku sektori hankija kui ka kuupäeva, alates millest ta omandab õiguse kasutada keskse hankija sõlmitud raamlepingut, sest see kuupäev määrab kindlaks, milli ­
seid konkreetseid raamlepinguid sellel avaliku sektori hankijal on võimalik kasutada.
 
(61) Objektiivsete tingimuste hulka, mille alusel määratakse kindlaks, 
milline raamlepingu osaliseks olev ettevõtja peaks vastavat ülesannet täitma (näiteks füüsilistele isikutele kasutamiseks ette nähtud asjade tarnimine või teenuste osutamine), võib kõiki tingi ­
musi kehtestava raamlepingu kontekstis kuuluma asjaomaste füüsiliste isikute vajadused ja eelistused.
 
Avaliku sektori hankijatele tuleks võimaldada täiendavat paind ­
likkust selliste raamlepingute alusel riigihangete läbiviimisel, mis on sõlmitud rohkem kui ühe ettevõtjaga ja milles kehtestatakse kõik tingimused.
 
Sellistel juhtudel peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik 
tellida ehitustöid või soetada asju või teenuseid, mida käsitletakse raamlepingus, kas taotledes neid ühelt ettevõtjalt, kes on kindlaks 
määratud vastavalt objektiivsetele kriteeriumitele ja juba kehtes ­
tatud tingimustele, või sõlmides pärast raamlepingu osaliseks olevate ettevõtjate vahelise minikonkursi korraldamist konkreetse asjaomaste ehitustööde, asjade või teenuste hankelepingu. Läbi ­
paistvuse ja võrdse kohtlemise tagamiseks peaks avaliku sektori hankijad raamlepingu sõlmimiseks esitatavates hankedokumen ­
tides märkima objektiivsed kriteeriumid, mille alusel valitakse nende kahe raamlepingu täitmise meetodi vahel. Need kritee ­
riumid võiksid olla seotud näiteks asjaomaste ehitustööde, asjade või teenuste kvantiteedi, maksumuse või omadustega, sealhulgas vajadusega tagada teenuse või turvalisuse kõrgem tase, või hinna ­
taseme muutusega võrreldes eelnevalt kindlaks määratud hinnain ­
deksiga. Avaliku sektori hankijad peaksid raamlepinguid kasu ­
tama nõuetekohasel viisil, mis ei tõkesta, piira ega moonuta konkurentsi. Avaliku sektori hankijad ei peaks olema käesoleva direktiivi kohaselt kohustatud kõnealuse raamlepingu alusel hankima raamlepinguga hõlmatud ehitustöid, asju või teenuseid.
 
(62) Samuti tuleks selgitada, et samal ajal, kui raamlepingul põhinevad 
hankelepingud tuleb sõlmida enne raamlepingu kehtivuse lõppe ­
mist, ei pea raamlepingul põhinevate üksikute hankelepingute kestus langema kokku selle raamlepingu kestusega, vaid võib  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 22
 
olla vastavalt vajadusele kas sellest lühem või pikem. Eelkõige 
peaks olema lubatud võtta raamlepingul põhinevate üksikute hankelepingute kestuse kindlaksmääramisel arvesse selliseid tegu ­
reid nagu nende täitmiseks vajalik aeg, kui leping seondub ka selliste seadmete hooldamisega, mille eeldatav kasulik eluiga on rohkem kui neli aastat, või kui lepingu täitmiseks on vaja tööta ­
jate ulatuslikku koolitamist.
 
Samuti tuleks selgitada, et võib olla erandjuhtumeid, kus ka 
raamlepingute endi kestus peaks olema lubatud olla pikem kui neli aastat. Sellised juhtumid, mis peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud, eelkõige raamlepingu esemega, võivad tekkida näiteks siis, kui ettevõtjatel on vaja seadmeid, mille amortisat ­
siooniaeg on pikem kui neli aastat ning mis peavad kogu raam ­
lepingu kestuse ajal olema igal ajal kättesaadavad.
 
(63) Samuti oleks vaja omandatud kogemusi arvesse võttes kohandada 
dünaamiliste hankesüsteemide suhtes kohaldatavaid eeskirju, et avaliku sektori hankijad saaksid täielikult ära kasutada kõnealuse vahendiga seotud võimalused. Neid süsteeme tuleb lihtsustada, eelkõige tuleks neid rakendada piiratud menetluse kujul, kõrval ­
dades seega esialgsete pakkumuste vajaduse, mida on dünaami ­
liste hankesüsteemide puhul peetud üheks peamiseks problee ­
miks. Igal ettevõtjal, kes esitab osalemistaotluse ja vastab kvali ­
fitseerimise tingimustele, tuleks lubada osaleda dünaamilises hankesüsteemis selle kehtivusaja jooksul. See hankesüsteem võimaldab avaliku sektori hankijal saada eriti suures valikus pakkumusi ja tagada seega avaliku sektori rahaliste vahendite optimaalne kasutamine ulatusliku konkurentsi alusel seoses tava ­
päraste või valmistoodete, ehitustööde või teenustega, mis on turul üldiselt kättesaadavad.
 
(64) Need osalemistaotlused tuleks tavapäraselt läbi vaadata maksi ­
maalselt kümne tööpäeva jooksul, arvestades asjaolu, et kvalifit ­
seerimise tingimusi hinnatakse käesolevas direktiivis sätestatud lihtsustatud dokumentatsiooninõuete alusel. Dünaamilise hanke ­
süsteemi kehtestamisel võivad avaliku sektori hankijad siiski 
hanketeate esmakordse avaldamise või huvi kinnitamise ettepa ­
neku korral seista vastamisi nii suure osalemistaotluste hulgaga, et nad vajavad nende läbivaatamiseks rohkem aega. See peaks olema lubatud, tingimusel et konkreetset riigihanget ei käivitata enne, kui kõik taotlused on läbi vaadatud. Avaliku sektori hanki ­
jatel peaks olema võimalik määrata kindlaks, millisel viisil nad kavatsevad osalemistaotlused läbi vaadata, näiteks otsustades viia sellise läbivaatamise läbi üksnes korra nädalas, tingimusel et järgitakse iga osalemistaotluse läbivaatamise tähtaega.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 23
 
(65) Avaliku sektori hankijatel peaks olema võimalik nõuda igal ajal 
dünaamilise hankesüsteemi kehtivusaja jooksul ettevõtjatelt uuen ­
datud ja ajakohastatud enda kinnituste esitamist sobiva tähtaja jooksul kvalitatiivsete kvalifitseerimise tingimuste täitmise kohta. Tuleks meeles pidada, et tõendeid käsitlevates käesoleva direktiivi üldsätetes ette nähtud võimalus paluda ettevõtjatelt täiendavate dokumentide esitamist ja sellise pakkuja, kellega on otsustatud leping sõlmida, kohustus seda teha kehtivad eelkõige 
dünaamiliste hankesüsteemide puhul.
 
(66) Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) suurtes 
dünaamilistes hankesüsteemides (näiteks keskse hankija halla ­
tavas hankesüsteemis) osalemise võimaluste parandamiseks peaks asjaomane avaliku sektori hankija saama süsteemi jagada objektiivselt määratletud toodete, ehitustööde või teenuste kate ­
gooriateks. Need kategooriad tuleks määratleda objektiivsete kriteeriumite alusel, mis võivad hõlmata näiteks asjaomase kate ­
gooria raames sõlmitava konkreetse lepingu maksimaalset lubatud suurust või teatud geograafilist ala, kus konkreetsete lepingute täitmine peab toimuma. Kui dünaamiline hankesüsteem on jagatud kategooriateks, peaks avaliku sektori hankija kohaldama 
kvalifitseerimise tingimusi, mis on proportsionaalsed asjaomase 
kategooria omadustega.
 
(67) Tuleks selgelt sätestada, et teatavate ehitustööde riigihankelepin ­
gute ja teenuste riigihankelepingute puhul, mille esemeks on intellektuaalne tegevus, näiteks ehitustööde projekteerimine, ei ole tavaliselt sobilik kasutada elektroonilist oksjonit, sest elek ­
troonilise oksjoni esemeks võivad olla ainult elemendid, mida saab hinnata automaatselt elektrooniliste vahenditega ilma avaliku sektori hankija sekkumise või hindamiseta, nimelt elemendid, mis on kvantifitseeritavad nii, et neid saab väljendada arvudes või protsendimäärana.
 
Siiski tuleks lisaks täpselt sätestada, et elektroonilisi oksjoneid 
võib kasutada hankemenetluses konkreetse intellektuaalomandi õiguse ostmiseks. Samuti on asjakohane meeles pidada, et kuigi avaliku sektori hankijad võivad vähendada taotlejate ja pakkujate arvu seni, kuni oksjon ei ole veel alanud, ei tohiks pärast oksjoni algust olla lubatud vähendada täiendavalt elektroonilisel oksjonil osalevate pakkujate hulka.
 
(68) Töötatakse pidevalt välja uusi elektroonilisi hankemeetodeid, 
näiteks elektroonilised kataloogid. Elektrooniline kataloog on kõigile osalevatele pakkujatele ühine vorming teabe esitamiseks ja organiseerimiseks, mida on võimalik kasutada elektrooniliselt. Selle näiteks võivad olla tabeli kujul esitatud pakkumused. Avaliku sektori hankijatel peaks olema võimalik nõuda elektroo ­
nilisi katalooge kõikides kättesaadavates menetlustes, mille puhul on nõutav elektrooniliste sidevahendite kasutamine. Elektrooni ­
lised kataloogid aitavad suurendada konkurentsi ning tõhustada  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 24
 
riigihankeid, eelkõige säästes aega ja raha. Siiski tuleb kehtestada 
teatavad eeskirjad, mis aitaksid tagada, et uute meetodite kasuta ­
mine vastab käesolevale direktiivile ning võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetele. Seega ei peaks elektrooniliste kataloogide kasutamine pakkumuste esita ­
miseks tähendama seda, et ettevõtjad võivad piirduda oma üldka ­
taloogi esitamisega. Ettevõtjad peaksid siiski kohandama oma üldkatalooge vastavalt konkreetsele hankemenetlusele. Selline 
kohandamine tagab, et konkreetses hankemenetluses edastatavas 
kataloogis käsitletakse üksnes selliseid tooteid, ehitustöid või teenuseid, mis ettevõtja aktiivse analüüsi põhjal vastavad avaliku sektori hankija nõuetele. Seda tehes peaks ettevõtjatel olema lubatud kopeerida oma üldkataloogis sisalduvat teavet, kuid ei tohiks olla lubatud esitada üldkataloogi ennast.
 
Lisaks tuleks piisavalt tagatud jälgitavuse, võrdse kohtlemise ja 
prognoositavuse korral lubada avaliku sektori hankijatel koostada teatavate riigihangetega seoses pakkumusi varem edastatud elekt ­
rooniliste kataloogide alusel, eelkõige kui raamlepingu alusel on riigihange uuesti välja kuulutatud või kui kasutatakse dünaamilist 
hankesüsteemi.
 
Kui avaliku sektori hankija on koostanud pakkumuse, peaks asja ­
omasele ettevõtjale andma võimaluse teha kindlaks, et selliselt avaliku sektori hankija poolt koostatud pakkumus ei sisalda sisu ­
lisi vigu. Kui esinevad sisulised vead, ei tohiks avaliku sektori hankija koostatud pakkumus olla ettevõtja jaoks siduv enne vigade parandamist.
 
Kooskõlas elektroonilisi sidevahendeid käsitlevate eeskirjadega ei 
tohiks avaliku sektori hankijad põhjendamatult takistada ettevõt ­
jate juurdepääsu hankemenetlustele, mille puhul pakkumused esitatakse elektrooniliste kataloogide kujul ja tagatakse kooskõla mittediskrimineerimist ja võrdset kohtlemist käsitlevate üldpõhi ­
mõtetega.
 
(69) Enamikus liikmesriikides kasutatakse üha enam keskseid hanke ­
meetodeid. Kesksed hankijad vastutavad riigihangete korralda ­
mise, dünaamiliste hankesüsteemide haldamise või riigihankele ­
pingute/raamlepingute sõlmimise eest teiste avaliku sektori hanki ­
jate jaoks tasu eest või tasuta. Avaliku sektori hankijad, kelle 
jaoks raamleping on sõlmitud, peaksid saama seda kasutada üksiku ostu või korduvate ostude sooritamiseks. Riigihangete suurte mahtude tõttu võivad need meetodid aidata suurendada konkurentsi ja peaksid aitama muuta riigihangete läbiviimise professionaalsemaks. Seetõttu tuleks liidu tasandil kehtestada avaliku sektori hankijate heaks tegutsevaid keskseid hankijad käsitlevad sätted ning tuleks selgelt sätestada, et kesksed hankijad tegutsevad kahel erineval viisil.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 25
 
Esiteks peaks neil olema võimalik tegutseda hulgikaubandusette ­
võtjana, ostes, ladustades ja müües edasi kaupu, ning teiseks peaks neil olema võimalik tegutseda vahendajatena, sõlmides lepinguid, rakendades dünaamilisi hankesüsteeme või sõlmides raamlepinguid avaliku sektori hankijate jaoks. Sellist vahendaja ­
rolli võidakse mõnedel juhtudel täita, viies asjaomase lepingu sõlmimise menetluse läbi autonoomselt, ilma asjaomase avaliku sektori hankija üksikasjalike juhisteta. Muudel juhtudel võidakse 
viia asjaomased lepingu sõlmimise menetlused läbi asjaomase 
avaliku sektori hankija juhiste kohaselt, tema nimel ja arvel.
 
Lisaks tuleks sätestada eeskirjad käesolevast direktiivist tulene ­
vate kohustuste täitmise eest vastutuse jaotamiseks keskse hankija 
ja avaliku sektori hankija vahel, kes hangib keskselt hankijalt või tema kaudu. Kui keskne hankija vastutab ainuisikuliselt hanke ­
menetluste läbiviimise eest, peaks ta ka ainuisikuliselt ja vahetult vastutama menetluste õiguspärasuse eest. Kui menetluse teatavat osa, näiteks minikonkursi raamlepingu kohaselt või dünaamilise hankesüsteemi alusel individuaalsete lepingute sõlmimist, viib läbi avaliku sektori hankija, peaks avaliku sektori hankija jätku ­
valt vastutama menetluse nende osade eest, mida viib läbi tema.
 
(70) Avaliku sektori hankijatel peaks olema võimalik sõlmida keskse 
hankijaga teenuste riigihankeleping keskse riigihanke teenuste osutamiseks, kasutamata käesolevas direktiivis ette nähtud menet ­
lusi. Samuti peaks olema lubatud, et selline teenuste riigihanke ­
leping hõlmab riigihangete tugiteenuste osutamist. Teenuste riigi ­
hankeleping riigihangete tugiteenuste osutamiseks tuleks sõlmida kooskõlas käesoleva direktiiviga, kui neid teenuseid osutatakse muul viisil kui keskse hankija poolt seoses keskse riigihanke läbiviimisega asjaomase avaliku sektori hankija jaoks. Samuti tuleks meeles pidada, et käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada 
juhul, kui keskset riigihanget viiakse läbi või riigihangete tugi ­
teenuseid osutatakse muul viisil kui käesolevas direktiivis hankena käsitatava rahaliste huvidega seotud lepingu alusel.
 
(71) Keskseid hankijaid käsitlevate sätete tugevdamine ei tohiks 
mingil viisil välistada praeguse ajutiste ühishangete läbiviimise tava jätkumist, mis on vähem institutsionaliseeritud ja vähem süstemaatiline ühine riigihangete korraldamine, ega selliste teenu ­
seosutajate kasutamise kujunenud tava jätkumist, kes valmistavad hankemenetluse ette ja juhivad seda avaliku sektori hankija nimel ja arvel ning tema juhiste kohaselt. Vastupidi – teatavad ühishan ­
gete omadused tuleks selgelt määratleda, sest neil võib olla oluline roll näiteks seoses innovatiivsete projektidega.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 26
 
Ühishanked võivad esineda mitmel kujul, alates kooskõlastatud 
hankest, kus mitme avaliku sektori hankija, kellest igaüks viib läbi eraldi hankemenetluse, hangitavate tööde, asjade või teenuste kohta koostatakse ühised tehnilised kirjeldused, kuni olukorda ­
deni, kus asjaomased avaliku sektori hankijad viivad ühiselt läbi ühe hankemenetluse, tegutsedes kas koos või tehes hanke ­
menetluse kõigi avaliku sektori hankijate nimel juhtimise ülesan ­
deks ühele avaliku sektori hankijale.
 
Kui mitmed avaliku sektori hankijad viivad ühiselt läbi hanke ­
menetluse, peaksid nad ühiselt vastutama oma käesoleva direk ­
tiivi kohaste kohustuste täitmise eest. Kui avaliku sektori hankijad viivad ühiselt läbi üksnes mõned hankemenetluse osad, peaks ühine vastutus kehtima ainult nende riigihanke osade puhul, mis viiakse läbi ühiselt. Iga avaliku sektori hankija peaks ainu ­
isikuliselt vastutama menetluse või menetluse osade eest, mille ta viib läbi ainuisikuliselt, nagu riigihankelepingu sõlmimine, raam ­
lepingu sõlmimine, dünaamilise hankesüsteemi kasutamine, mini ­
konkursi raamlepingu kohaselt või selle kindlaksmääramine, milline raamlepingu osaliseks olev ettevõtja vastavat ülesannet täidab.
 
(72) Kesksete riigihangete toetamiseks sobivad eriti hästi elektrooni ­
lised sidevahendid, kuna need pakuvad võimaluse andmete taas ­
kasutamiseks ja automaatseks töötlemiseks, minimeerides seega teabe- ja tehingukulusid. Seepärast tuleks esimese sammuna teha elektrooniliste sidevahendite kasutamine kesksete avaliku sektori hankijate jaoks kohustuslikuks ning soodustada ka tavade ühtlustamist kogu liidus. Seejärel tuleks 30-kuulise üleminekupe ­
rioodi järel muuta elektrooniliste sidevahendite kasutamine kohustuslikuks kõigi hankemenetluste puhul.
 
(73) Eri liikmesriikidest pärit avaliku sektori hankijate ühist hankele ­
pingute sõlmimist raskendavad praegu õiguslikud probleemid, 
mis on seotud vastuoludega siseriiklike õigusaktide vahel. Olene ­
mata sellest, et direktiiviga 2004/18/EÜ võimaldati kaudselt läbi viia piiriüleseid ühishankeid, esineb avaliku sektori hankijatel endiselt märkimisväärseid õiguslikke ja praktilisi raskusi teise liikmesriigi keskselt hankijalt ostmisel või riigihankelepingute ühisel sõlmimisel. Selleks et võimaldada avaliku sektori hanki ­
jatel kasutada maksimaalselt ära siseturu potentsiaal mastaabi ­
säästu ning riski ja kasu jaotamise osas, eelkõige innovatiivsete projektide puhul, mis on seotud suurema riskiga, kui ühel avaliku  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 27
 
sektori hankijal oleks mõistlik kanda, tuleks need raskused 
kõrvaldada. Seetõttu tuleks kehtestada uued eeskirjad piiriüleste ühishangete kohta, et soodustada avaliku sektori hankijate vahe ­
list koostööd ja suurendada siseturust saadavat kasu, luues piiriü ­
leseid ärivõimalusi tarnijatele ja teenuseosutajatele. Need eeskirjad peaksid määrama kindlaks keskse hankija piiriülese kasutamise tingimused ja määrama kindlaks piiriüleste ühishan ­
gete korral kohaldatavad riigihankeid käsitlevad õigusaktid, seal ­
hulgas kohaldatavaid õiguskaitsevahendeid käsitlevad õigusaktid, 
täiendades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 593/2008 (
 1 ) sätestatud kollisiooninorme. Lisaks võivad eri liik ­
mesriikide avaliku sektori hankijad siseriikliku või liidu õiguse alusel asutada ühiseid juriidilisi isikuid. Selliste ühishangete jaoks tuleks kehtestada erisätted.
 
Avaliku sektori hankijad ei peaks aga kasutama liidu õiguse 
kohaseid piiriülese ühishanke võimalusi selleks, et hoida kõrvale kohustuslike avaliku õiguse normide kohaldamisest, mis kehtivad nende suhtes liikmesriigis, kus nad asuvad. Sellised eeskirjad võivad hõlmata näiteks sätteid läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu kohta või konkreetseid nõudeid tundlike tarnete jälgi ­
tavuse kohta.
 
(74) Avaliku sektori hankijate koostatud tehnilised kirjeldused peavad 
võimaldama riigihangete avatust konkurentsile ja jätkusuutlikku ­
sega seotud eesmärkide saavutamist. Seepärast peaks olema võimalik esitada pakkumusi, mis põhinevad mitmesugustel tehni ­
listel lahendustel, standarditel ja turul kasutuses olevatel tehni ­
listel kirjeldustel, ning pakkumusi, mis on koostatud olelusringi ning ehitustööde, asjade ja teenuste tootmisprotsessi jätkusuutlik ­
kusega seotud tulemuslikkuse kriteeriumide põhjal.
 
Seega tuleks tehnilised kirjeldused koostada nii, et need ei vähen ­
daks kunstlikult konkurentsi teatavat ettevõtjat soosivate nõue ­
tega, kirjeldades vastava ettevõtja poolt tavapäraselt pakutavate asjade, teenuste või ehitustööde põhiomadusi. Kõige paremini aitab seda eesmärki saavutada see, kui tehnilise kirjelduse koos ­
tamisel lähtutakse funktsionaalsetest nõuetest ja kasutusomadus ­
test. Funktsionaalsed ja kasutusomadustega seotud nõuded on samuti sobilikud vahendid innovatsiooni soodustamiseks riigihan ­
getes ja neid peaks kasutama võimalikult ulatuslikult. Kui viida ­
takse Euroopa standardile või selle puudumisel oma riigi standar ­
dile, peaksid avaliku sektori hankijad kaaluma ka teistel sama ­
väärsetel süsteemidel põhinevaid pakkumusi. Nõutava märgisega samaväärsuse tõendamine peaks olema ettevõtja kohustus.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 28  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 
593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I) (ELT L 177, 4.7.2008, lk 6).
 Samaväärsuse tõendamiseks võib pakkujatelt nõuda kolmandate 
isikute poolt kontrollitud tõendusmaterjali. Samas tuleks siiski aktsepteerida ka muid sobivaid tõendeid, nagu tootja tehniline toimik, kui asjaomasel ettevõtjal puudub juurdepääs sellistele tõenditele või katsearuannetele või tal ei ole võimalik neid asja ­
omase tähtaja jooksul hankida, tingimusel et asjaomane ettevõtja seeläbi tõendab, et ehitustööd, asjad või teenused vastavad tehni ­
lises kirjelduses, pakkumuste hindamise kriteeriumites või 
lepingu täitmise tingimustes sätestatud nõuetele või kriteeriumi ­
tele.
 
(75) Avaliku sektori hankijad, kes soovivad osta teatavate keskkonna-, 
sotsiaalsete või muude omadustega ehitustöid, asju või teenuseid, peaksid saama viidata teatavatele märgistele, nagu Euroopa ökomärgis, riiklikud või rahvusvahelised ökomärgised või muud märgised, tingimusel et märgise nõuded on seotud lepingu esemega, näiteks toote ja selle esitusviisi kirjeldusega, sealhulgas pakendusnõuetega. Samuti on oluline, et need nõuded on koos ­
tatud ja kinnitatud objektiivselt kontrollitavate kriteeriumite alusel, kasutades menetlust, milles saavad osaleda sellised sidus ­
rühmad nagu valitsusasutused, tarbijad, tootjad, turustajad ja 
keskkonnaorganisatsioonid, ning et märgise nõuded on kõigile 
huvitatud osapooltele kättesaadavad. Tuleks selgitada, et sidus ­
rühmad võivad olla avalik-õiguslikud või eraõiguslikud isikud, ettevõtjad või mis tahes liiki valitsusvälised organisatsioonid (organisatsioonid, mis ei kuulu valitsuse juurde ega ole tavapä ­
rased ettevõtjad).
 
Samuti tuleks selgitada, et konkreetsed riigi- või valitsusasutused 
või organisatsioonid võivad olla seotud märgist käsitlevate nõuete koostamisega, mida võib kasutada seoses avaliku sektori hanki ­
jate riigihangetega, ilma et need asutused või organisatsioonid kaotaksid oma kolmanda isiku staatuse.
 
Märgistele viitamisel ei tohiks olla innovatsiooni piirav mõju.  
(76) Kui riigihangete kavandatud kasutajateks on inimesed, olenemata 
sellest, kas nendeks on üldsus või avaliku sektori hankija töötajad, peavad kõnealused tehnilised kirjeldused olema koos ­
tatud nii, et neis võetakse arvesse puudega inimeste ligipääsu või kõigile kasutajatele sobivuse nõuet, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
 
(77) Tehniliste kirjelduste koostamisel peaksid avaliku sektori 
hankijad võtma arvesse andmekaitseseaduse valdkonnas liidu õigusest tulenevaid nõudeid, eelkõige seoses isikuandmete töötle ­
mise kavandamisega (lõimitud andmekaitse).  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 29
 
(78) Riigihanked tuleks kohandada VKEde vajadustele. Avaliku 
sektori hankijaid tuleks ergutada kasutama komisjoni talituste 25. juuni 2008. aasta töödokumendis „Euroopa parimate tavade juhend, millega lihtsustatakse VKEde juurdepääsu riigihankele ­
pingutele” sätestatud parimate tavade koodeksit, milles juhenda ­
takse, kuidas nad saavad kohaldada hankemenetluse raamistikku viisil, mis hõlbustab VKEde osalemist hankemenetlustes. Sel eesmärgil ja konkurentsi suurendamiseks tuleks avaliku sektori 
hankijaid eelkõige kutsuda üles jaotama suured lepingud osadeks. 
Selline osadeks jaotamine tuleks teha kvantitatiivsel alusel, et eri riigihankelepingute suurus vastaks paremini VKEde suutlikku ­
sele, või kvalitatiivsel alusel, kooskõlas erinevate asjaomaste tegevusalade ja spetsialiseerumisega, et kohandada eri riigihanke ­
lepingute sisu täpsemalt VKEde spetsialiseerunud sektoritele vastavalt ja kooskõlas erinevate järgnevate projektietappidega.
 
Osade suuruse ja eseme peaks saama vabalt kindlaks määrata 
avaliku sektori hankija, kes peaks saama ka kooskõlas riigihanke eeldatava maksumuse arvutamise eeskirjadega sõlmida mõnede osade puhul lepingu ilma käesolevas direktiivis käsitletavaid menetlusi kasutamata. Avaliku sektori hankija peaks olema kohustatud kaaluma riigihankelepingute osadeks jaotamise asja ­
kohasust, säilitades seejuures vabaduse teha otsus autonoomselt mis tahes oluliseks peetaval põhjusel, ilma et tema suhtes kohal ­
dataks halduslikku või kohtulikku järelevalvet. Kui avaliku sektori hankija otsustab, et riigihankelepingu osadeks jaotamine ei ole asjakohane, tuleks üksikaruandes või hankedokumentides esitada avaliku sektori hankija tehtud valiku peamised põhjused. Selliseks põhjuseks võib näiteks olla see, et avaliku sektori hankija leiab, et sellisel osadeks jaotamisel võib tekkida konku ­
rentsi piiramise oht või oht muuta lepingu täitmine tehniliselt 
ülemäära keeruliseks või kulukaks või et vajadus kooskõlastada erinevate osade töövõtjate tegevust võib tõsiselt ohustada lepingu nõuetekohast täitmist.
 
Liikmesriikidel peaks olema jätkuvalt võimalik minna kaugemale 
oma jõupingutustes soodustada VKEde osalemist riigihanketurul, 
laiendades lepingu väiksemateks lepinguteks jaotamise asjakoha ­
suse arvestamise kohustuse ulatust, nõudes avaliku sektori hanki ­
jatelt põhjenduste esitamist otsuse kohta jätta leping osadeks jaotamata või kehtestades kohustuse jaotada leping teatavatel tingimustel osadeks. Samal eesmärgil peaks liikmesriikidel olema võimalik näha ette alltöövõtjatele otsemaksete tegemise mehhanisme.
 
(79) Osadeks jaotatud lepingute puhul peaks avaliku sektori hankijatel 
olema näiteks konkurentsi säilitamiseks või tarnekindluse taga ­
miseks võimalik piirata nende osade arvu, mille kohta üks ette ­
võtja võib pakkumuse esitada; samuti peaks neil olema võimalik piirata nende osade arvu, mille suhtes võib ühe pakkujaga lepingu sõlmida.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 30
 
Kuid riigihankelepingutele VKEde jaoks juurdepääsu hõlbusta ­
mise eesmärgi saavutamist võib takistada see, kui avaliku sektori hankijad on kohustatud sõlmima lepingu osade kaupa, isegi kui seejuures tuleb aktsepteerida oluliselt vähem soodsaid lahendusi võrreldes sellega, kui leping sõlmitakse mitme osa või kõigi osade kohta. Kui sellise meetodi kohaldamise võimalusele on eelnevalt selgelt osutatud, peaks avaliku sektori hankijatel seega olema võimalik viia läbi pakkumuste võrdlev hindamine, et 
määrata kindlaks, kas konkreetse pakkuja esitatud pakkumused 
teatava osade kombinatsiooni kohta kokku täidavad kooskõlas käesoleva direktiiviga kehtestatud pakkumuste hindamise kritee ­
riumeid seoses nende osadega paremini kui üksikute asjaomaste osade kohta esitatud pakkumused eraldi võttes. Kui see on nii, siis peaks avaliku sektori hankijatel olema lubatud sõlmida asja ­
omase pakkujaga leping, milles on kõnealused osad kokku liidetud. Tuleks selgitada, et avaliku sektori hankijad peaksid kõigepealt läbi viima sellise võrdleva hindamise, mille käigus määravad esmalt kindlaks, millised pakkumused täidavad kõige paremini pakkumuste hindamise kriteeriume ning seejärel võrd ­
lema neid konkreetse pakkuja esitatud pakkumustega teatava osade kombinatsiooni kohta kokku.
 
(80) Menetluste kiirendamiseks ja tõhusamaks muutmiseks peaks 
hankemenetluses osalemise tähtajad olema võimalikult lühikesed, tekitamata lubamatuid takistusi ettevõtjatele, eelkõige VKEdele kogu siseturul. Seetõttu tuleks meeles pidada, et pakkumuste ja osalemistaotluste laekumise tähtaja kehtestamisel peaksid avaliku sektori hankijad võtma eelkõige arvesse riigihankelepingu keeru ­
kust ja pakkumuste koostamiseks vajalikku aega, isegi kui sellega kaasneb käesolevas direktiivis ette nähtud miinimumtähtaegadest pikemate tähtaegade kehtestamine. Teisest küljest võimaldab elektrooniliste teabeedastus- ja sidevahendite kasutamine, eelkõige kõigi hankedokumentide kättesaadavus ettevõtjatele, pakkujatele ja taotlejatele elektrooniliste vahendite kaudu ning elektrooniline side, suurendada läbipaistvust ja säästa aega. 
Seetõttu tuleks näha ette miinimumtähtaegade lühendamine koos ­
kõlas WTO riigihankelepingus sätestatud eeskirjadega ja tingi ­
musel, et need vahendid on kooskõlas liidu tasandil ette nähtud konkreetse teabeedastusviisiga. Samuti peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik osalemistaotluste ja pakkumuste laeku ­
mise tähtaegu veelgi lühendada juhtudel, kui olukorra kiireloo ­
mulisuse tõttu on tavapärased tähtajad ebapraktilised, kuid tava ­
pärane väljakuulutamisega hankemenetluse järgimine ei ole võimatu. Üksnes erakorralistes olukordades, kus äärmiselt kiire ­
loomuline olukord, mida asjaomane avaliku sektori hankija ei suutnud ette näha ja mida see hankija ei põhjustanud, ei võimalda läbi viia tavapärast hankemenetlust isegi lühendatud tähtaega ­
dega, peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik sõlmida üksnes vajalikus ulatuses lepinguid väljakuulutamiseta läbirääki ­
mistega hankemenetluse kohaselt. Selline olukord võib tekkida, kui loodusõnnetused nõuavad viivitamata tegutsemist.
 
(81) Tuleks selgitada, et vajadus tagada ettevõtjatele piisav aeg asja ­
kohaste pakkumuste koostamiseks võib tingida selle, et algselt seatud tähtaegu võib vaja olla pikendada. Eelkõige oleks see nii  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 31
 
juhul, kui hankedokumentides tehakse olulisi muudatusi. Samuti 
tuleks täpsustada, et sellega seoses tuleks olulisteks muudatusteks pidada eelkõige tehnilisi kirjeldusi hõlmavaid muudatusi, mille tõttu ettevõtjatel oleks vaja lisaaega, et neist õigesti aru saada ja asjakohaselt reageerida. Siiski tuleks selgitada, et sellised muudatused ei peaks olema nii sisulised, et lubatud oleks osaleda ka muudel kui algselt välja valitud taotlejatel või et hankemenet ­
lusse kaasatakse täiendavaid osalejaid. Eelkõige oleks see nii 
juhul, kui muudatuste tagajärjel muutub hankeleping või raamle ­
ping olemuselt olulisel määral võrreldes algselt hankedokumen ­
tides esitatud hankelepingu või raamlepinguga.
 
(82) Tuleks selgelt sätestada, et avaliku sektori hankijad peaksid edas ­
tama teavet, mis käsitleb teatavaid hankemenetluse käigus tehtud otsuseid, muu hulgas otsust lepingut mitte sõlmida või sõlmida raamleping, ilma et taotlejad või pakkujad peaksid sellist teavet taotlema. Samuti tuleks meeles pidada, et nõukogu direktiivis 89/665/EMÜ (
 1 ) nähakse avaliku sektori hankijatele ette kohustus 
esitada asjaomastele taotlejatele ja pakkujatele hankemenetluse käigus tehtud mõnede keskse tähtsusega otsuste asjaomaste põhjenduste kokkuvõte, ilma et taotlejad või pakkujad peaksid seda taotlema. Samuti tuleks selgelt sätestada, et taotlejatel ja pakkujatel peaks olema võimalik taotleda üksikasjalikumat teavet nende põhjenduste kohta, mida avaliku sektori hankijatel peaks olema kohustatud anda, välja arvatud juhul, kui sellest keeldumi ­
seks on tõsiseid põhjusi. Need põhjused tuleks käesolevas direk ­
tiivis sätestada. Vajaliku läbipaistvuse tagamiseks hankemenetluse käigus, mille raames peetakse läbirääkimisi ja dialoogi pakkuja ­
tega, peaks nõuetele vastavaks tunnistatud pakkumise teinud pakkujatel olema võimalik samadel tingimustel taotleda teavet menetluse läbiviimise ja edenemise kohta, välja arvatud juhul, kui on tõsine põhjus seda mitte teha.
 
(83) Liiga ranged majandus- ja finantssuutlikkuse nõuded on tihti 
põhjendamatuks takistuseks VKEde osalemisele riigihangetes. Kõik sellised nõuded peaksid olema seotud ja proportsionaalsed lepingu esemega. Eelkõige peaks avaliku sektori hankijatel olema keelatud nõuda ettevõtjatelt miinimumkäivet, mis on ebaproport ­
sionaalne lepingu esemega; selline nõue ei tohiks tavaliselt olla suurem kui lepingu kahekordne eeldatav maksumus. Põhjendatud asjaoludel peaks olema võimalik kohaldada rangemaid nõudeid. Sellised asjaolud võivad olla seotud lepingu täitmisega seotud kõrge riskitasemega või lepingu õigeaegse ja korrektse täitmise 
otsustava tähtsusega, kui lepingu täitmine on näiteks muude 
lepingute täitmise eelduseks.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 32  
( 1 ) Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja 
ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33).
 Sellistel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel peaks avaliku 
sektori hankijad saama autonoomselt otsustada, kas asjakohane oleks kehtestada suurema miinimumkäibe nõuded, ilma et nende suhtes kohaldataks halduslikku või õiguslikku järelevalvet. Kui kohaldada tuleb suurema miinimumkäibe nõudeid, peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik määrata kindlaks nende tase, kui need on seotud ja proportsionaalsed lepingu esemega. Kui avaliku sektori hankija otsustab, et miinimumkäibe 
nõue tuleks kehtestada kõrgemale tasemele kui lepingu kahe ­
kordne eeldatav maksumus, tuleks üksikaruandes või hankedoku ­
mentides osutada avaliku sektori hankija tehtud valiku peamised põhjused.
 
Samuti peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik nõuda 
teavet suhtarvude kohta aastaaruandes, näiteks varade ja kohus ­
tuste suhte kohta. Positiivne suhtarv, mis näitab, et varade tase on kohustuste omast kõrgem, võib anda lisatõendi selle kohta, et ettevõtja finantssuutlikkus on piisav.
 
(84) Paljud ettevõtjad, eelkõige VKEd, leiavad, et nende osalemist 
riigihangetes takistab tõsiselt halduskoormus, mis tuleneb vajadu ­
sest esitada arvukalt kõrvaldamise ja kvalifitseerimise tingimus ­
tega seotud tõendeid ja muid dokumente. Selliste nõuete piira ­
mine näiteks pakkujate endi ajakohastatud kinnitusi sisaldavat Euroopa ühtset hankedokumenti kasutades võib menetlust märki ­
misväärselt lihtsustada, millest oleks kasu nii avaliku sektori hankijatel kui ka ettevõtjatel.
 
Pakkujalt, kelle kasuks valik langetatakse, tuleks siiski nõuda 
vajalike tõendite esitamist ning avaliku sektori hankijad ei tohiks 
sõlmida lepinguid pakkujatega, kes pole selleks suutelised. Avaliku sektori hankijatel peaks samuti olema õigus taotleda igal ajal kõiki täiendavaid dokumente või osa nendest, kui nad leiavad, et see on menetluse nõuetekohase läbiviimise seisukohast vajalik. See võiks eelkõige aset leida kaheetapilises menetluses (piiratud menetlus, konkurentsipõhine läbirääkimistega hankeme ­
netlus, võistlev dialoog ja innovatsioonipartnerlus), kus avaliku sektori hankijad kasutavad võimalust piirata nende taotlejate arvu, keda kutsutakse pakkumust esitama. Täiendavate dokumen ­
tide esitamise nõue osalema kutsutavate taotlejate valiku hetkel võiks olla põhjendatud, et vältida seda, et avaliku sektori hankijad kutsuvad osalema taotlejaid, kes ei suuda esitada täiendavaid dokumente lepingu sõlmimise etapis, tõrjudes nõuetele vastanud taotlejad osalemisest kõrvale.
 
Tuleks sõnaselgelt sätestada, et Euroopa ühtne hankedokument 
peaks sisaldama asjakohast teavet ka nende üksuste kohta, kelle suutlikkusele ettevõtja toetub, nii et selliseid üksuseid käsitlevat teavet saaks kontrollida samal ajal ja samadel tingimustel kui peamist ettevõtjat käsitlevat teavet.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 33
 
(85) On oluline, et avaliku sektori hankijate otsused põhineksid 
värskel teabel, eelkõige kõrvalejätmise põhjuste puhul, arves ­
tades, et olulised muudatused võivad toimuda küllalt kiiresti, näiteks kui rahalised raskused muudavad ettevõtja ebasobivaks või vastupidi, kui vahepeal on ära makstud sotsiaalmaksu võlg. Seetõttu on soovitatav, et avaliku sektori hankijad kontrolliksid võimaluse korral sellist teavet asjaomastes andmebaasides, mis peaksid olema riiklikud, st neid peaksid haldama riiklikud ame ­
tiasutused. Praeguses arenguetapis võib ikka veel esineda juhtu ­
meid, kus see ei osutu tehnilistel põhjustel võimalikuks. Seetõttu peaks komisjon kavandama edendavaid meetmeid, mis võiksid hõlbustada ajakohastatud teabe elektroonilist kasutamist, näiteks tõhustades vahendeid, mis pakuvad juurdepääsu ettevõtja virtu ­
aaltoimikutele või soodustavad andmebaaside koostalitlusvõimet, või võttes muid selliseid kõrvalmeetmeid.
 
Samuti tuleks sätestada, et avaliku sektori hankijad ei peaks 
nõudma (endiselt ajakohastatud) dokumente, mis on neil juba olemas varasematest hankemenetlustest. Ent tagada tuleks ka see, et avaliku sektori hankijatele ei langeks sellega seoses 
ebaproportsionaalne arhiveerimiskoormus. Seetõttu peaks see 
ülesanne muutuma kohaldatavaks alles siis, kui elektrooniliste sidevahendite kasutamine on kohustuslik, kuna elektrooniline dokumendihaldus muudab selle ülesande avaliku sektori hankijate jaoks palju lihtsamaks.
 
(86) Täiendavat lihtsustamist nii ettevõtjate kui ka avaliku sektori 
hankijate jaoks võiks saavutada ettevõtjate endi kinnitustele stan ­
dardvormide kehtestamisega, mis vähendaks ametlike avalduste ja nõusoleku kinnituste täpse sõnastusega ning keeleküsimustega seotud probleeme.
 
(87) Komisjon pakub ja haldab elektroonilist süsteemi e-Certis, mida 
praegu ajakohastavad ja kontrollivad vabatahtlikult siseriiklikud asutused. e-Certise eesmärk on lihtsustada avaliku sektori hanki ­
jate poolt tihti nõutavate tõendite ja muude dokumentide vaheta ­
mist. Seni saadud kogemused näitavad, et vabatahtlikust ajako ­
hastamisest ja kontrollimisest ei piisa e-Certise täieliku potent ­
siaali rakendamiseks dokumentide vahetamise lihtsustamisel, mis tooks kasu eelkõige VKEdele. Seetõttu tuleks esimese sammuna teha kohustuslikuks süsteemi hooldamine; süsteemi kasutamine muudetakse kohustuslikuks hiljem.
 
(88) Avaliku sektori hankijatel peaks olema võimalik nõuda, et 
hankelepingu täitmise jooksul järgitaks keskkonnajuhtimismeet ­
meid ja -kavasid. Olenemata sellest, kas keskkonnajuhtimiskavad on registreeritud liidu mõne õigusakti kohaselt, nagu Euroopa  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 34
 
Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009, (  1 ) võivad 
need näidata, et ettevõtjal on lepingu täitmiseks vajalik tehniline suutlikkus. Nendeks võivad olla ökomärgise sertifikaadid, mis hõlmavad keskkonnajuhtimise kriteeriumeid. Kui ettevõtjal ei ole sellisele keskkonnajuhtimiskavade registreerimisele juurde ­
pääsu või tal ei ole võimalik neid ettenähtud tähtaja jooksul saada, peaks tal olema lubatud esitada rakendatavate keskkonna ­
juhtimismeetmete kirjeldus, tingimusel et asjaomane ettevõtja 
tõendab, et need meetmed tagavad sama keskkonnakaitse taseme 
kui keskkonnajuhtimise kohaselt nõutavad meetmed.
 
(89) Pakkumuste hindamise kriteeriumite mõiste on käesolevas direk ­
tiivis kesksel kohal. Seetõttu on oluline, et asjaomased sätted oleksid esitatud võimalikult lihtsal ja ühtlustatud viisil. Seda 
võib saavutada, kasutades üldise kontseptsioonina mõistet 
„majanduslikult soodsaim pakkumus”, kuna kõik pakkumused tuleks lõpuks välja valida vastavalt sellele, mida konkreetne avaliku sektori hankija peab esitatud pakkumuste seas majandus ­
likult kõige paremaks lahenduseks. Segaduse vältimiseks selle pakkumuste hindamise kriteeriumiga, mida praegu tuntakse direk ­
tiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ „majanduslikult kõige sood ­
sama pakkumisena”, tuleks mõiste „parim hinna ja kvaliteedi suhe” hõlmamiseks kasutada erinevat terminit. Seetõttu tuleks seda tõlgendada vastavalt nimetatud direktiividega seotud kohtu ­
praktikale, välja arvatud juhul, kui käesolevas direktiivis on tege ­
mist sisuliselt selgelt erineva lahendusega.
 
(90) Lepingud tuleks sõlmida objektiivsete kriteeriumite alusel, mis 
tagavad kooskõla läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetega, eesmärgiga tagada pakkumuste suhte ­
lise maksumuse objektiivne hindamine, et teha tõhusa konku ­
rentsi tingimuste kohaselt kindlaks, milline pakkumus on majan ­
duslikult kõige soodsam. Tuleks sõnaselgelt sätestada, et majan ­
duslikult soodsaimat pakkumust tuleks hinnata parima hinna ja kvaliteedi suhte alusel, mis peaks alati hõlmama hinna või kulude elementi. Samuti tuleks selgitada, et sellist majanduslikult sood ­
saima pakkumuse hindamist võib läbi viia ka üksnes kas hinna 
või kulutasuvuse alusel. Lisaks on asjakohane meelde tuletada, et 
avaliku sektori hankijatel on vabadus kehtestada piisavad kvali ­
teedistandardid, kasutades tehnilisi kirjeldusi või lepingu täitmise tingimusi.
 
Selleks et soodustada riigihangete puhul suundumist parima 
kvaliteedi poole, peaks liikmesriikidel olema võimalik keelata 
majanduslikult soodsaima pakkumuse hindamine ainult hinna või kulude alusel või sellist hindamist piirata, kui nad peavad seda asjakohaseks.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 35  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 
1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkon ­
najuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ja millega tunnistatakse kehte ­
tuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).
 Võrdse kohtlemise põhimõtte järgimise tagamiseks lepingu sõlmi ­
misel peaks avaliku sektori hankijad olema kohustatud tagama vajaliku läbipaistvuse, et kõik pakkujad oleksid mõistlikult teavi ­
tatud kriteeriumitest ja korrast, mida lepingu sõlmimise otsuse tegemisel kohaldatakse. Avaliku sektori hankijad peaksid olema seetõttu kohustatud esitama pakkumuste hindamise kriteeriumid ja iga kriteeriumi osakaalu. Avaliku sektori hankijatel peaks siiski olema lubatud nõuetekohaselt õigustatud juhtudel mitte esitada 
kriteeriumite osakaalu, mida nad peavad põhjendama, kui 
osakaalu ei ole eelnevalt eelkõige lepingu keerukuse tõttu võimalik kindlaks määrata. Sellistel juhtudel peaksid nad esitama kriteeriumid tähtsuse vähenemise järjekorras.
 
(91) ELi toimimise lepingu artikli 11 kohaselt on nõutav, et liidu 
poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse integreeri ­
takse keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist. Käesolevas direktiivis selgitatakse, kuidas avaliku sektori hankijad saavad kaasa aidata keskkonnakaitsele ja säästva arengu edendamisele ning samas tagada lepingutega seotud kulutuste parima tasuvuse.
 
(92) Parima hinna ja kvaliteedi suhte hindamisel peaksid avaliku 
sektori hankijad kehtestama lepingu esemega seotud majandus ­
likud ja kvalitatiivsed kriteeriumid, mida nad sellel eesmärgil kasutama hakkavad. Need kriteeriumid peaksid seega võimal ­
dama võrdlevalt hinnata iga pakkuja pakkumust lepingu eseme täitmise seisukohast, nagu on määratletud tehnilistes nõuetes. Seoses parima hinna ja kvaliteedi suhtega on käesolevas direk ­
tiivis esitatud võimalike pakkumuste hindamise kriteeriumite mittetäielik loetelu, mis sisaldab sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte. Avaliku sektori hankijaid tuleks ergutada valima pakkumuste hindamise kriteeriumid, mis võimaldavad neil saada kvaliteetseid ehitustöid, asju ja teenuseid, mis vastavad optimaalsel viisil nende 
vajadustele.
 
Valitud pakkumuste hindamise kriteeriumid ei tohiks anda 
avaliku sektori hankijale piiramatut valikuvabadust, kriteeriumid peaksid tagama tõhusa ja ausa konkurentsi võimaluse ning hõlmama korda, mis võimaldab pakkujate esitatud teavet kontrol ­
lida.
 
Majanduslikult soodsaima pakkumuse kindlakstegemisel ei peaks 
lepingu sõlmimise otsus põhinema üksnes kuluga mitteseotud 
kriteeriumitel. Seetõttu peaks hinnaga seotud kvalitatiivsete kriteeriumitega kaasnema kulupõhised kriteeriumid, mille puhul võib avaliku sektori hankija eelistuse kohaselt lähtuda kas hinna- või kulutõhususepõhisest lähenemisviisist, nagu kogu olelusringi jooksul tekkivate kulude arvestamine. Pakkumuste hindamise kriteeriumid ei tohiks siiski mõjutada selliste riiklike sätete kohal ­
damist, millega kehtestatakse tasud teatavate teenuste osutamise eest või fikseeritakse teatavate asjade hind.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 36
 
(93) Kui siseriiklikes sätetes kehtestatakse tasud teatavate teenuste 
osutamise eest või fikseeritakse teatavate asjade hind, tuleks selgi ­
tada, et endiselt on võimalik hinnata majanduslikku tulusust muude tegurite kui ainult hinna või tasu põhjal. Sõltuvalt asjaomasest teenusest või tootest võivad sellised tegurid hõlmata näiteks tarne- ja maksetingimusi, müügijärgsete teenustega seotud aspekte (näiteks nõustamis- ja asendamisteenuste ulatust) või keskkonna- või sotsiaalaspekte (näiteks kas raamatud on trükitud ümbertöö ­
deldud või puidust säästval viisil toodetud paberile, keskkonnaga 
seotud välismõjude arvele kantavad kulud või see, kas on eden ­
datud ebasoodsas olukorras olevate isikute või haavatavate rühmade liikmete sotsiaalset integreerimist lepingut täitma määratud töötajate hulka). Arvestades arvukaid võimalusi hinnata majanduslikku tulusust sisuliste kriteeriumite alusel, tuleks vältida seda, et liisutõmbamine on ainus vahend lepingu sõlmimiseks.
 
(94) Kui lepingu täitmise tasemega seoses on asjakohane töötajate 
kvalifikatsioon, peaks avaliku sektori hankijatel olema võimalik kasutada pakkumuste hindamise kriteeriumina asjaomast lepingut 
täitma määratavate töötajate töökorraldust, kvalifikatsiooni ja 
kogemust, sest see võib mõjutada lepingu täitmist ning sellest tulenevalt pakkumuse majanduslikku maksumust. Selline võib olla olukord näiteks riigihankelepingute puhul, mis hõlmavad intellektuaalteenuseid, nagu konsultatsioonid või arhitektuuritee ­
nused. Avaliku sektori hankijad, kes seda võimalust kasutavad, peaksid sobivate lepinguliste vahenditega tagama, et lepingut täitma määratud töötajad vastavad tegelikult ette nähtud kvalitee ­
dinõuetele, ja et need töötajad võib asendada vaid avaliku sektori hankija nõusolekul, kes teeb kindlaks, et asendustöötajatel on samaväärse tasemega kvalifikatsioon.
 
(95) On väga oluline täiel määral ära kasutada riigihangete potentsiaali 
aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et riigihanked on innovatsiooni oluline liikuma ­
panev jõud, mis on Euroopa tulevase majanduskasvu jaoks väga oluline. Pidades silmas üksikute sektorite ja turgude vahelisi olulisi erinevusi, ei oleks siiski otstarbekas kehtestada riigihan ­
gete keskkonnasõbralikumaks, sotsiaalselt vastutustundlikumaks ning innovatiivsemaks muutmiseks üldisi kohustuslikke nõudeid.
 
Liidu seadusandjad on juba kehtestanud kohustuslikud hanke ­
nõuded konkreetsete eesmärkide saavutamiseks maanteesõidukite (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/33/EÜ) (
 1 ) ja 
kontoriseadmete (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 106/2008) (
 2 ) sektoris. Lisaks on oluliselt edenenud ühiste meeto ­
dite määratlemine olelusringi kulude arvestamiseks.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 37  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ 
keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta 
(ELT L 120, 15.5.2009, lk 5). 
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 
106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (ELT L 39, 13.2.2008, lk 1).
 Seetõttu tundub otstarbekas samal viisil jätkata, nähes kohustus ­
likud eesmärgid ette sektoripõhiste õigusaktidega, mis võtavad arvesse asjaomase sektori suhtes kohaldatavaid poliitikameetmeid ja tingimusi, ning edendades olelusringi kulude arvestamisel üleeuroopalise meetodi väljatöötamist ja kasutamist, mis aitaks riigihangete abil toetada jätkusuutlikku kasvu.
 
(96) Neid sektoripõhiseid meetmeid tuleks täiendada direktiivide 
2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ kohandamisega, millega võimalda ­
takse avaliku sektori hankijatel järgida oma hankestrateegiates aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia 
„Euroopa 2020” eesmärke. Seetõttu tuleks selgelt sätestada, 
välja arvatud juhul, kui hinnatud on ainult hinna põhjal, et avaliku sektori hankijad võivad majanduslikult soodsaima pakku ­
muse ja madalaima kulu teha kindlaks kogu olelustsükli käigus tekkivate kulude arvestamise alusel. Olelustsükli käigus tekkivate kulude arvestamisel võetakse arvesse kõiki ehitustööde, asjade või teenuste olelustsükli käigus tekkivaid kulusid.
 
See tähendab sisekulusid, nagu tehtavad teadusuuringud, arendus- 
, tootmis-, transpordi-, kasutus- ja hooldus- ning kasutamisjärgse kõrvaldamise kulud, kuid samuti võivad olla hõlmatud keskkon ­
naga seotud välismõjude arvele kantavad kulud, näiteks tootes kasutatud toorainete kaevandamise käigus põhjustatud reostus või toote enda poolt või selle tootmise käigus põhjustatud reostus, kui neid saab rahaliselt hinnata ja kindlaks teha. Meetodid, mida avaliku sektori hankijad kasutavad keskkonnaga seotud välismõ ­
jude arvele kantavate kulude arvestamiseks, tuleks kehtestada eelnevalt objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil ning need peaksid olema kättesaadavad kõigile huvitatud osapooltele. Sellised meetodid võib kehtestada riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kuid need peaksid konkurentsi vajadustele 
kohandatavate meetodite abil moonutamise vältimiseks jääma 
üldisteks selles mõttes, et neid ei tuleks kehtestada spetsiaalselt konkreetse hankemenetluse jaoks.
 
Olelusringi kulude arvestamiseks konkreetsete asjade või teenuste 
kategooriate puhul tuleks välja töötada liidu tasandil ühised meetodid. Kui sellised ühised meetodid välja töötatakse, tuleks nende kasutamine muuta kohustuslikuks.
 
Lisaks tuleks uurida, kas on võimalik kehtestada sotsiaalse olelus ­
ringi kulude arvutamise ühine meetod, võttes arvesse olemasole ­
vaid meetodeid, näiteks ÜRO keskkonnaprogrammi raames vastu võetud suuniseid toodete sotsiaalse olelusringi hindamiseks.
 
(97) Lisaks peaks sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kaalutluste parema 
integreerimise eesmärgil olema avaliku sektori hankijatel võimalik kasutada pakkumuste hindamise kriteeriumeid või lepingu täitmise tingimusi, mis on seotud riigihankelepingu alusel tehtavate ehitustööde, tarnitavate asjade või osutatavate teenuste  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 38
 
olelustsükli – alates tootes kasutatavate toorainete kaevandamisest 
kuni toote kõrvaldamiseni – mis tahes aspektidega ja selle kõigi etappidega, sealhulgas nende ehitustööde, asjade või teenuste tootmise, osutamise või turustamise konkreetse protsessiga seotud teguritega või konkreetse protsessiga nende olelustsükli hilise ­
mates etappides, isegi kui need tegurid ei ole nende oluliseks osaks. Sellist tootmisprotsessi või ehitustööde tegemist, asjade tarnimist või teenuste osutamist käsitlevate kriteeriumide ja tingi ­
muste hulka kuulub näiteks nõue, et ostetud asjade tootmisel ei 
kasutata toksilisi kemikaale või et ostetud teenused osutatakse energiatõhusate masinatega. Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu prak ­
tikale kuuluvad nende hulka ka pakkumuste hindamise kritee ­
riumid ja lepingu täitmise tingimused, mis on seotud õiglase kaubanduse põhimõttele vastavate toodete tarnimise või kasuta ­
misega sõlmitava lepingu täitmise käigus. Tootega kauplemise kriteeriumid ja tingimused võivad viidata näiteks sellele, et asja ­
omane toode on pärit õiglasest kaubandusest, sealhulgas nõudele maksta tootjatele teatav miinimumhind ja hinnalisa. Keskkonna ­
kaitselisi kaalutlusi kätkevates lepingu täitmise tingimustes võidakse muu hulgas käsitleda näiteks toodete kättetoimetamist, pakendamist ja kõrvaldamist ning ehitustööde ja teenuste riigi ­
hankelepingute puhul jäätmete koguse piiramist ja ressursitõhu ­
sust.
 
Tingimus, et peab esinema seos lepingu esemega, välistab siiski 
kriteeriumid ja tingimused, mis on seotud üldise ettevõttepoliiti ­
kaga, mida ei saa pidada konkreetset tootmisprotsessi või hangi ­
tavate ehitustööde tegemise, asjade tarnimise või teenuste osuta ­
mise konkreetset protsessi iseloomustavaks teguriks. Avaliku sektori hankijatel ei peaks seetõttu olema lubatud nõuda pakku ­
jatelt, et neil kehtiks teatav sotsiaalset või keskkonnaalast vastu ­
tust reguleeriv ettevõttepoliitika.
 
(98) On oluline, et tootmisprotsessi sotsiaalset aspekti puudutavad 
pakkumuste hindamise kriteeriumid ja lepingu täitmise tingi ­
mused on seotud riigihankelepingu alusel tehtavate ehitustööde, tarnitavate asjade või osutatavate teenustega. Lisaks tuleks neid kohaldada kooskõlas direktiiviga 96/71/EÜ, nagu seda on tõlgen ­
danud Euroopa Liidu Kohus, ja neid ei tuleks valida ega kohal ­
dada viisil, mis on otseselt või kaudselt diskrimineeriv liikmesrii ­
kide või selliste kolmandate riikide ettevõtjate suhtes, kes osalevad WTO riigihankelepingus või vabakaubanduslepingutes, mille osaline on Euroopa Liit. Seega peaksid direktiiviga 96/71/EÜ reguleeritavaid põhilisi töötingimusi, nagu miinimum ­
palk, käsitlevad nõuded olema tasemel, mis on sätestatud sise ­
riiklikus õiguses või kollektiivlepingutes, mida kohaldatakse liidu õiguse kohaselt nimetatud direktiivi raames.
 
Lepingu täitmise tingimuste eesmärk võib olla ka soodustada tööl 
meeste ja naiste võrdse kohtlemise edendamiseks võetavate meet ­
mete rakendamist, naiste suuremat osalemist tööturul ning töö- ja pereelu ühildamist, keskkonnakaitset või loomade heaolu, tagada kooskõla Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonvent ­
sioonidega, ning võtta tööle suurem arv ebasoodsas olukorras olevaid isikuid, kui on ette nähtud siseriiklike õigusaktidega.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 39
 
(99) Pakkumuste hindamise kriteeriumites ja lepingu täitmise tingi ­
mustes võib samuti käsitleda tootmisprotsessis osalevate töötajate tervise kaitset, ebasoodsas olukorras olevate isikute või haavata ­
vate rühmade liikmete sotsiaalset integreerimist lepingut täitma määratud töötajate hulka või asjaomase lepingu puhul vajalike oskuste õpetamist, tingimusel et need on seotud riigihankelepingu kohase ehitustööde tegemisega, asjade tarnimisega või teenuste osutamisega. Näiteks võib nendes kriteeriumites ja tingimustes 
osutada muu hulgas pikka aega tööotsijaks olnud isikute tööle ­
võtmisele, koolitusmeetmete võtmisele töötute või noorte jaoks sõlmitava riigihankelepingu täitmise käigus. Tehnilistes kirjel ­
dustes võivad avaliku sektori hankijad esitada selliseid sotsiaala ­
laseid nõudeid, mis otseselt iseloomustavad asjaomast toodet või teenust, nagu puudega inimeste ligipääsuvõimalus või kõigi kasu ­
tajatega arvestamine.
 
(100)  Riigihankelepinguid ei tohiks sõlmida ettevõtjatega, kes on 
osalenud kuritegelikus ühenduses või kes on mõistetud süüdi korruptsioonis, liidu finantshuve kahjustavas pettuses, terroriakti toimepanekus, rahapesus või terrorismi rahastamises. Ka maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumata jätmisega peaks kaasnema menetlusest kõrvaldamine kogu liidus. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik näha ette erandid nimetatud kohustuslikust kõrvaldamisest erakorralistes olukordades, kui üldiste huvidega seotud kaalukatel põhjustel on lepingu sõlmimine hädavajalik. Selline olukord võiks näiteks tekkida juhul, kui kiiresti vaja mine ­
vaid vaktsiine või hädaolukorra puhul tarvilikku varustust saab osta üksnes ettevõtjalt, kes ühel nimetatud põhjustest tuleks muidu hankemenetlusest kohustuslikus korras kõrvaldada.
 
(101)  Lisaks tuleks avaliku sektori hankijatele anda võimalus menetlu ­
sest kõrvaldada ettevõtjaid, kes on osutunud ebausaldusväärse ­
teks, näiteks keskkonna- või sotsiaalsete kohustuste täitmata jätmise pärast, sealhulgas puudega inimeste juurdepääsu nõude 
eiramise pärast, või muu raske ametialaste eeskirjade rikkumise 
tõttu, näiteks konkurentsieeskirjade või intellektuaalomandi õiguste rikkumine. Tuleks selgitada, et raske ametialaste eeskir ­
jade rikkumine võib muuta ettevõtja aususe küsitavaks ning seega riigihankelepingu sõlmimiseks sobimatuks, sõltumata sellest, kas asjaomasel ettevõtjal oleks muidu olemas lepingu täitmiseks vajalik tehniline ja majanduslik suutlikkus.
 
Võttes arvesse, et avaliku sektori hankija vastutab oma võimaliku 
eksliku otsuse tagajärgede eest, peaks avaliku sektori hankijatel olema samuti võimalik võtta seisukoht, et on raskelt eksitud ametialaste eeskirjade vastu, kui enne lõpliku ja siduva otsuse tegemist kohustusliku kõrvaldamise aluse kohta saavad nad mis tahes asjakohasel viisil näidata, et ettevõtja on rikkunud oma  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 40
 
kohustusi, sealhulgas kohustust tasuda makse või sotsiaalkindlus ­
tusmakseid, kui siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud teisiti. Neil peaks olema samuti võimalik kõrvaldada taotlejad ja pakkujad, kelle tegevus varasemates hankemenetlustes on osutanud suurtele puudustele seoses oluliste nõuetega, näiteks ei ole suudetud täita kohustusi, tarnitud toote või osutatud teenusega seoses on esinenud olulisi puudusi, mistõttu ei ole olnud võimalik neid kavandatud otstarbel kasutada, või on aset leidnud sobimatu 
käitumine, mis põhjustab tõsiseid kahtlusi ettevõtja usaldusväär ­
suse suhtes. Siseriiklikus õiguses tuleks näha ette selliste kõrval ­
damiste maksimaalne kestus.
 
Fakultatiivseid kõrvalejätmise põhjuseid kohaldades peaksid 
avaliku sektori hankijad pöörama erilist tähelepanu proportsio ­
naalsuse põhimõttele. Väikesed rikkumised peaksid ainult erand ­
juhtudel viima ettevõtja kõrvaldamiseni. Siiski võivad korduvad väikesed rikkumised seada kahtluse alla ettevõtja usaldusväärsuse ja põhjendada tema kõrvaldamist.
 
(102)  Siiski tuleks võimaldada ettevõtjatele vastavusmeetmete võtmist 
kuriteo või väärteo tagajärgede heastamiseks ning edasiste rikku ­
miste tõhusaks ärahoidmiseks. Sellised meetmed võivad seisneda eelkõige personali- ja organisatsioonimeetmetes, nagu igasuguste suhete lõpetamine väärteos osalenud isikute või organisatsiooni ­
dega, sobivad personali ümberkorraldamise meetmed, aruandlus- ja kontrollisüsteemide rakendamine, sisekontrolliüksuse loomine nõuetele vastavuse jälgimiseks ning organisatsioonisiseste vastutus- ja hüvitamiseeskirjade vastuvõtmine. Kui sellised meetmed pakuvad piisavaid tagatisi, ei tohiks kõnealust ettevõtjat enam ainult eespool kirjeldatud põhjustel menetlusest kõrvaldada. 
Ettevõtjatel peaks olema võimalus taotleda hankemenetluses 
võimalikuks osalemiseks võetud vastavusmeetmete läbivaatamist. Selle võimaluse kohaldamiseks täpsete menetluslike ja sisuliste tingimuste kindlaksmääramine peaks jääma siiski liikmesriikidele. Eelkõige peaks liikmesriikidel olema vabadus otsustada, kas nad soovivad jätta asjakohaste hindamiste läbiviimise konkreetsete avaliku sektori hankijate ülesandeks või usaldavad selle teistele ametiasutustele kas tsentraalsel või detsentraalsel tasandil.
 
(103)  Pakkumused, mille maksumus tundub asjaomaste ehitustööde, 
asjade või teenuste kohta põhjendamatult madal, võivad põhineda 
tehniliselt, majanduslikult või õiguslikult ebausaldusväärsetel 
eeldustel või tavadel. Kui pakkuja ei suuda maksumust piisavalt põhjendada, peaks avaliku sektori hankijal olema õigus pakkumus tagasi lükata. Tagasilükkamine peaks olema kohustuslik juhul, kui avaliku sektori hankija on teinud kindlaks, et põhjendamatult madal maksumus või kavandatud kulu tuleneb liidu või sellega kooskõlas oleva siseriikliku kohustuslike sotsiaal-, töö- või kesk ­
konnaõiguse sätete või rahvusvahelise tööõiguse sätete täitmata jätmisest.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 41
 
(104)  Lepingu täitmise tingimustega kehtestatakse lepingu täitmisega 
seotud erinõuded. Erinevalt pakkumuste hindamise kriteeriumi ­
test, mille alusel viiakse läbi pakkumuste kvaliteedi võrdlev hindamine, on lepingu täitmise tingimused konkreetsed objek ­
tiivsed nõuded, millel ei ole mõju pakkumuste hindamisele. Lepingu täitmise tingimused peaksid olema kooskõlas käesoleva direktiiviga juhul, kui need ei ole otseselt ega kaudselt diskrimi ­
neerivad ning on seotud lepingu esemega, mis hõlmab kõiki 
tootmise, osutamise või turuleviimise konkreetse protsessiga 
seotud tegureid. See hõlmab hankelepingu täitmise tingimusi, ent mitte üldist ettevõttepoliitikat puudutavaid nõudeid.
 
Lepingu täitmise tingimused tuleks esitada hanketeates, hanketea ­
tena kasutatavas eelteates või hankedokumentides.  
(105)  On oluline, et pädevad riiklikud asutused, näiteks tööinspekt ­
sioonid või keskkonnakaitseametid, tagavad oma vastutusala ja pädevuse piirides asjakohaste meetmetega keskkonna-, sotsiaal- 
ja tööõiguse valdkonnas alltöövõtjate poolt nende kohaldatavate 
kohustuste täitmise, mis on kehtestatud liidu või siseriiklike õi ­
gusaktidega või kollektiivlepingutega või käesolevas direktiivis loetletud rahvusvaheliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse säte ­
tega, tingimusel et sellised eeskirjad ja nende kohaldamine on kooskõlas liidu õigusega.
 
Samuti on vaja tagada mõningane läbipaistvus alltöövõtuahelas, 
kuna see annab avaliku sektori hankijatele teavet selle kohta, kes ehitusplatsidel viibivad, milliseid töid nende jaoks tehakse või millised ettevõtjad osutavad teenuseid hoonete, taristute või alade, näiteks linnavalitsuste, munitsipaalkoolide, spordirajatiste, sadamate või kiirteede juures, mille eest avaliku sektori hankijad 
on vastutavad või mille üle nad teostavad otsest järelevalvet. 
Tuleks selgitada, et nõutava teabe esitamise kohustus on igal juhul peatöövõtjal, kas siis konkreetsete klauslite alusel, mida iga avaliku sektori hankija kõikides hankemenetlustes ette näeb või siis kohustuste alusel, mida liikmesriigid peatöövõtjale panevad üldiselt kohaldatavate sätetega.
 
Samuti tuleks selgitada, et alati, kui liikmesriigi siseriiklik õigus 
näeb ette alltöövõtjate ja peatöövõtja solidaarvastutuse mehha ­
nismi, tuleks kohaldada tingimusi, mis seonduvad nende kohal ­
datavate kohustuste täitmisega, mis on kehtestatud liidu või sise ­
riiklike õigusaktidega või kollektiivlepingutega või käesolevas direktiivis loetletud rahvusvaheliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõi ­
guse sätetega, tingimusel et sellised eeskirjad ja nende kohalda ­
mine on kooskõlas liidu õigusega. Lisaks tuleks sõnaselgelt sätes ­
tada, et liikmesriikidel peaks olema võimalik minna kaugemale, näiteks laiendades läbipaistvusega seotud kohustusi, võimaldades alltöövõtjatele otsemaksete tegemist või lubades või nõudes seda, et avaliku sektori hankijad kontrolliksid, et alltöövõtjad ei ole üheski olukorras, mille puhul oleks õigustatud ettevõtjate kõrval ­
damine. Kui selliseid meetmeid alltöövõtjate suhtes kohaldatakse, tuleks tagada sidusus peatöövõtjate suhtes kohaldatavate sätetega,  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 42
 
nii et kohustusliku kõrvaldamise aluste olemasolule järgneks 
nõue, et peatöövõtja peab asjaomast alltöövõtjat asendama. Kui sellisel kontrollimisel ilmnevad mittekohustusliku kõrvaldamise alused, tuleks selgitada, et avaliku sektori hankijad võivad nõuda asendamist. Siiski tuleks selgesõnaliselt sätestada ka see, et avaliku sektori hankijad võivad olla kohustatud nõudma asja ­
omase alltöövõtja asendamist, kui sellisel juhul oleks kohustuslik peatöövõtjad kõrvaldada.
 
Samuti tuleks sõnaselgelt sätestada, et liikmesriigid võivad oma 
siseriikliku õiguse alusel kehtestada vastutuse osas rangemad eeskirjad või minna alltöövõtjatele otsemaksete tegemisel kauge ­
male.
 
(106)  Tuleks meelde tuletada, et nõukogu määrust (EMÜ, Euratom) nr 
1182/71 (  1 ) kohaldatakse käesolevas direktiivis sätestatud tähtae ­
gade arvutamisele.  
(107)  Euroopa Liidu Kohtu asjaomast kohtupraktikat arvesse võttes on 
vaja selgitada tingimusi, mille puhul lepingu muutmine täitmise ajal nõuab uut hankemenetlust. Uut hankemenetlust on vaja juhul, kui esialgsesse lepingusse tehakse olulisi muudatusi, eelkõige seoses lepingupoolte vastastikuste õiguste ja kohustustega, seal ­
hulgas intellektuaalomandi õiguste jaotumisega. Sellised muuda ­
tused näitavad lepingupoolte kavatsust lepingu olulised tingi ­
mused uuesti läbi rääkida. Eelkõige tuleb seda teha juhul, kui muudetud tingimused oleksid menetluse tulemusi mõjutanud, kui need oleksid kehtinud esialgse menetluse ajal.
 
Hankelepingu muutmine, mille tulemusena muutub lepingu 
maksumus teatava summani, peaks olema alati võimalik, ilma et oleks vaja korraldada uut hankemenetlust. Sel eesmärgil ja käesoleva direktiivi õiguskindluse tagamiseks tuleks näha ette miinimumkünnised, millest allpool ei ole uue hankemenetluse korraldamine vajalik. Nende künniste ületamise korral hankele ­
pingusse tehtavad muudatused peaksid olema võimalikud, ilma et oleks vaja korraldada uut hankemenetlust, kui need muudatused vastavad käesolevas direktiivis sätestatud asjakohastele tingimus ­
tele. ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 43  
( 1 ) Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega 
määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohalda ­
tavad eeskirjad (EÜT eestikeelne eriväljaanne: peatükk 01, köide 01, lk 51).
 (108)  Avaliku sektori hankijad võivad sattuda olukorda, kus on vaja 
täiendavaid ehitustöid, asju või teenuseid; sellisel juhul võib olla põhjendatud algse lepingu muutmine ilma uut hankemenet ­
lust korraldamata, eelkõige siis, kui lisatarned on ette nähtud kas olemasolevate teenuste, asjade või seadmete osaliseks asendami ­
seks või nende täiendamiseks ning kui tarnija vahetamine sunniks avaliku sektori hankijat hankima teistsuguste tehniliste omadus ­
tega materjali, ehitustöid või teenuseid, mis tooks kaasa ühilda ­
matuse või ebaproportsionaalsed tehnilised raskused käitamisel ja 
hooldamisel.
 
(109)  Avaliku sektori hankijaid võivad mõjutada välised asjaolud, mida 
nad lepingu sõlmimise ajal ei osanud ette näha, eelkõige juhul, 
kui lepingu täitmine hõlmab pikemat ajavahemikku. Sellisel juhul on vaja teatavat paindlikkust, mis võimaldaks lepingut selliste asjaoludega kohandada ilma uue hankemenetluseta. Ettenägema ­
tute asjaolude all mõistetakse asjaolusid, mida avaliku sektori hankija ei saanud hoolimata esialgse lepingu sõlmimisele eelnenud põhjalikust ettevalmistustööst ette näha, võttes arvesse olemasolevaid vahendeid, konkreetse projekti olemust ja omadusi, vastava valdkonna häid tavasid ning vajadust tagada mõistlik tasakaal lepingu sõlmimise ettevalmistamisele kulunud ressursside ja lepingu eeldatava maksumuse vahel. Selle all ei mõisteta siiski olukorda, kus lepingu muudatuse tulemusena muutub kogu riigihanke olemus – kui näiteks riigihanke esemeks olevad ehitustööd, asjad või teenused asendatakse millegi muuga või riigihanke liiki oluliselt muudetakse –, sest sellisel juhul võib eeldada hüpoteetilist mõju esialgse hankemenetluse tulemusele.
 
(110)  Kooskõlas võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega ei 
tohiks riigihanget uuesti välja kuulutamata asendada edukat pakkujat teise ettevõtjaga, näiteks kui leping lõpetatakse selle 
täitmisel esinenud puuduste tõttu. Siiski peaks lepingut täitval 
edukal pakkujal olema võimalik läbida lepingu täitmise ajal näiteks sisemiste ümberkorralduste, ühinemiste, ülevõtmiste ja omandamiste või maksejõuetuse tulemusena teatavaid struktuuri ­
muutusi, eelkõige juhul, kui leping on sõlmitud rohkem kui ühe ettevõtjaga. Selliste muutuste puhul ei peaks automaatselt nõudma uusi hankemenetlusi kõigi asjaomase pakkuja täidetavate riigihan ­
kelepingute suhtes.
 
(111)  Avaliku sektori hankijatel peaks olema võimalus individuaalsetes 
lepingutes ette näha lepingu muutmist läbivaatamis- või valiku ­
klauslite alusel, kuid sellised klauslid ei tohiks anda neile piira ­
matut kaalutlusõigust. Seepärast tuleks direktiivis sätestada, mil  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 44
 
määral võib esialgse lepinguga ette näha muudatusi. Sellest tule ­
nevalt tuleks selgitada, et piisavalt selgelt sõnastatud läbivaa ­
tamis- või valikuklauslitega võib ette näha näiteks hindade indek ­
seerimist või tagada seda, et teatava ajavahemiku jooksul tarni ­
tavad sideseadmed on jätkuvalt sobivad ka muutuvate sideproto ­
kollide või muude tehnoloogiliste muudatuste korral. Samuti peaks piisavalt selgesõnaliste klauslite korral olema võimalik ette näha hankelepingusse tehtavad kohandused, mille vajaduse 
on tinginud käitamise või hooldamise ajal ilmnenud tehnilised 
raskused. Samuti tuleks meelde tuletada, et hankelepingud võiksid hõlmata näiteks nii tavapärast kui ka erakorralist hool ­
dust, mis võib osutuda vajalikuks avaliku teenuse jätkumise taga ­
miseks.
 
(112)  Avaliku sektori hankijad seisavad vahel silmitsi asjaoludega, mis 
nõuavad riigihankelepingu ennetähtaegset lõpetamist, et täita liidu riigihankevaldkonna õigusest tulenevaid kohustusi. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et avaliku sektori hankijatel on võimalik siseriikliku õigusega ette nähtud tingimuste kohaselt 
lõpetada riigihankeleping selle kehtivusaja jooksul, kui see on 
liidu õigusega nõutav.
 
(113)  Komisjoni 27. juuni 2011. aasta töödokumendi „Hindamisaru ­
anne: ELi riigihankealaste õigusaktide mõju ja tõhusus” tule ­
mused näitasid, et teatavate teenuste väljajätmine direktiivi 2004/18/EÜ täielikust kohaldamisalast tuleks läbi vaadata. Selle tulemusena tuleks käesoleva direktiivi täielikku kohaldamisala laiendada mitmele teenusele.
 
(114)  Teatavate teenusekategooriate puhul on teenuste olemuse tõttu 
piiriülene mõõde jätkuvalt piiratud; sellised teenused on näiteks nn isikutele osutatavad teenused – teatavad sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusteenused. Selliste teenuste osutamise kontekst on erine ­
vate kultuuritraditsioonide tõttu liikmesriigiti väga erinev. Seetõttu tuleks selliste teenuste riigihankelepingute suhtes kehtes ­
tada erikord ning kõrgem piirmäär kui teistele teenustele kohal ­
datakse.
 
Kui isikuteenuste riigihanke maksumus jääb alla seda piirmäära, 
ei paku riigihange üldjuhul teiste liikmesriikide teenuseosutajatele huvi, kui ei esine konkreetseid tõendeid, mis näitaksid vastupi ­
dist, näiteks tõendid piiriüleste projektide liidupoolse rahastamise kohta.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 45
 
Kõnealust piirmäära ületavate isikuteenuste hankelepingute suhtes 
tuleks kohaldada kogu liidus kehtivaid läbipaistvusnõudeid. Arvestades kultuurilise konteksti olulisust ja selliste teenuste tundlikkust, tuleks liikmesriikidele anda laialdased volitused teenuseosutajate valimise korraldamiseks viisil, mida nad peavad kõige asjakohasemaks. Direktiivi sätted võtavad seda vajadust arvesse, kehtestades üksnes läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtete järgimise kohustuse ning tagades, et avaliku sektori 
hankijad saavad teenuseosutajate valimisel kohaldada teatavaid 
kvaliteedikriteeriume, näiteks Euroopa Liidu sotsiaalkaitsekomitee välja töötatud vabatahtlikkuse alusel rakendatavat sotsiaalteenuste Euroopa kvaliteediraamistikku. Kui liikmesriigid määravad kind ­
laks menetlusi, mida tuleb isikuteenuseid käsitlevate lepingute sõlmimisel järgida, peaksid nad arvesse võtma ELi toimimise lepingu artiklit 14 ja protokolli nr 26. Seejuures peaksid liikmes ­
riigid seadma eesmärgiks ka avaliku sektori hankijate ja ettevõt ­
jate halduskoormuse lihtsustamise ja vähendamise; tuleks selgi ­
tada, et see võib tähendada ka tuginemist eeskirjadele, mida kohaldatakse nende hankelepingute suhtes, millele erikorda ei kohaldata.
 
Liikmesriikidel ja ametiasutustel on vabadus valida, kas osutada 
neid teenuseid ise või korraldada sotsiaalteenuseid viisil, mis ei näe ette hankelepingute sõlmimist, näiteks neid teenuseid lihtsalt rahastades või andes ilma piirangute või kvootideta litsentsid või load kõigile ettevõtjatele, kes vastavad avaliku sektori hankija poolt varem kindlaks määratud tingimustele, eeldusel et selline süsteem tagab piisava avalikustamise ning vastab läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele.
 
(115)  Samuti pakuvad hotelli- ja restoraniteenuseid tavaliselt 
konkreetses nende teenuste osutamise kohas asuvad ettevõtjad ja neil on seetõttu samuti piiratud piiriülene ulatus. Seetõttu peaks nende suhtes kohaldatama lihtsustatud korda üksnes 750 000 euro suuruse piirmäära ületamise korral. Selle piirmäära ületavad suured hotelli- ja restoraniteenuste lepingud võivad huvi 
pakkuda erinevatele ettevõtjatele, nagu reisiagentuurid ja muud 
vahendajad, ka piiriülesel alusel.
 
(116)  Sama olukord kehtib teatavate õigusteenuste osas, mis puudu ­
tavad üksnes siseriikliku õiguse küsimusi ja mida seepärast pakuvad üldiselt ainult asjaomases liikmesriigis asuvad ettevõtjad 
ning neil on seetõttu samuti piiratud piiriülene ulatus. Seetõttu 
peaks nende suhtes kohaldatama lihtsustatud korda üksnes 750 000 euro suuruse piirmäära ületamise korral. Seda piirmäära ületavad suuremahulised õigusteenuste hankelepingud võivad pakkuda huvi erinevatele ettevõtjatele, näiteks rahvusvahelistele õigusbüroodele, ka piiriüleselt, eelkõige juhul, kui need sisal ­
davad õigusküsimusi, mis tulenevad liidu või rahvusvahelisest õigusest või millel on liidu või rahvusvahelise õiguse alane taust või mis puudutavad rohkem kui ühte riiki.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 46
 
(117)  Kogemused on näidanud, et mitmed muud teenused, näiteks pääs ­
teteenused, tuletõrjeteenused ja vanglateenused, pakuvad tavali ­
selt üksnes teatud piiriülest huvi siis, kui need on saavutanud oma suhteliselt kõrge hinna tõttu piisava kriitilise massi. Selles ulatuses, kus need teenused käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja ei jää, tuleks nende suhtes kohaldada lihtsustatud korda. Kui muid teenuste kategooriaid, näiteks avaliku sektori asutuste paku ­
tavad teenused või kogukonnale osutatavad teenused, osutatakse 
tegelikult lepingute alusel, pakuksid need tõenäoliselt piiriülest 
huvi alates 750 000 euro suurusest piirmäärast ning seetõttu peaks nende suhtes kohaldatama lihtsustatud korda.
 
(118)  Avalike teenuste jätkumise tagamiseks peaks käesolev direktiiv 
lubama, et teatavaid teenuseid tervishoiu-, sotsiaal- ja kultuurivald ­
konnas käsitlevatel hankemenetlustel osalemine võiks olla reser ­
veeritud organisatsioonidele, mis põhinevad töötajate omandil või juhtimises aktiivsel osalemisel ning olemasolevatele organisatsioo ­
nidele, näiteks kooperatiividele, et osaleda nende teenuste osuta ­
mises lõpptarbijatele. Käesoleva sätte kohaldamisala piirdub üksnes teatavate tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ja nendega seotud teenuste, teatavate haridus- ja koolitusteenuste, raamatukogude, arhiivide, muuseumite ja muude kultuuriteenuste, sporditeenuste ja eramajapidamistele osutatavate teenustega ning see ei hõlma ühtegi erandit, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti. Sellised teenused peaksid olema kaetud lihtsustatud korraga.
 
(119)  Neid teenuseid on asjakohane kindlaks teha Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2195/2002 (  1 ) vastu võetud ühtse 
riigihangete klassifikaatori (CPV) konkreetsetele punktidele viita ­
misega. CPV on hierarhiliselt struktureeritud nomenklatuur, mis on jaotatud divisjonideks, gruppideks, klassideks, kategooriateks ja allkategooriateks. Õiguskindlusetuse vältimiseks tuleks selgi ­
tada, et viitamine divisjonile ei tähenda kaudselt viitamist alldi ­
visjonidele. Selline terviklik hõlmatus tuleks selle asemel sätes ­
tada sõnaselgelt, esitades kõik asjaomased punktid, vajaduse korral koodide vahemikuna.
 
(120)  Ideekonkursse on tavaliselt kõige rohkem kasutatud linnade ja 
maapiirkondade planeerimise, arhitektuuri ja inseneritöö või andmetöötluse valdkonnas. Tuleks siiski meelde tuletada, et selli ­
seid paindlikke vahendeid võib kasutada ka muudel põhjustel, näiteks hankimaks kavandeid uute finantskorralduste jaoks, mille abil optimeeritaks VKEde toetamist asjaomases liikmesriigis ühise rahastamisskeemi kaudu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks (JEREMIE) või muude liidu VKEde toetuspro ­
grammide kontekstis. Selliste uute finantskorralduste kavandite omandamiseks kasutatavate ideekonkursside puhul võiks samuti sätestada, et nende finantskorralduste teostamiseks mõeldud teenuste hankelepingud sõlmitakse asjaomase ideekonkursi võit ­
jaga või ühega võitjatest, kasutades selleks väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 47  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 
2195/2002 ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta (EÜT L 340, 16.12.2002, lk 1).
 (121)  Hindamine on näidanud, et liidu riigihankeeeskirjade kohaldamist 
on võimalik märkimisväärselt paremaks muuta. Tõhusama ja järjepidevama eeskirjade kohaldamise saavutamiseks on oluline saada hea ülevaade võimalikest struktuursetest probleemidest ja riiklike riigihankepoliitikate üldistest omadustest, et käsitleda võimalikke probleeme sihipärasemalt. Selline ülevaade tuleks saada asjakohase järelevalve kaudu, mille tulemused tuleks regu ­
laarselt avaldada, et võimaldada pidada informeeritud arutelu 
riigihangete eeskirjade ja tavade võimaliku parandamise üle. 
Sellise hea ülevaate saamine võimaldaks heita pilku ka riigi ­
hanke-eeskirjade kohaldamisele liidu kaasrahastatavate projektide rakendamise kontekstis. Liikmesriikidel peaks olema võimalik otsustada, kes seda järelevalvet tegelikkuses teostab ja kuidas see toimub. Seda tehes peaks neil olema samuti võimalik otsus ­
tada, kas järelevalve peaks rajanema valimipõhisel järelkontrollil või süstemaatilisel käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuulu ­
vate hankemenetluste eelkontrollil. Peaks olema võimalik pöörata asjaomaste asutuste tähelepanu võimalikele probleemidele. Ei peaks tingimata eeldatama, et järelevalve teostajal on kaebeõigus kohtus.
 
Riigihangete tõhusust aitab oluliselt suurendada avaliku sektori 
hankijate ja ettevõtjate parem juhendamine, teavitamine ja toeta ­
mine, suurendades teadmisi ja õiguskindlust ning muutes hanke ­
menetluste läbiviimise professionaalsemaks. Selline juhendamine tuleks avaliku sektori hankijatele ja ettevõtjatele teha kättesaada ­
vaks alati, kui ilmneb, et on vaja parandada eeskirjade korrektset kohaldamist. Pakutav juhendamine võiks hõlmata kõiki riigihan ­
getega seonduvaid küsimusi, nagu riigihanke kavandamine, menetluste läbiviimine, meetodite ja vahendite valik ning menet ­
luste läbiviimise head tavad. Õiguslike küsimuste osas ei peaks juhendamine tähendama tingimata asjaomase probleemi täielikku 
õiguslikku analüüsi. See võiks piirduda üldise osutamisega 
elementidele, mida tuleks võtta edasises üksikasjalikus problee ­
mide analüüsis arvesse, näiteks osutades kohtupraktikale, mis võib olla asjakohane, andes juhtnööre või osutades teistele üksus ­
tele, kes on asjaomast konkreetset probleemi analüüsinud.
 
(122)  Direktiivis 89/665/EMÜ nähakse ette teatav läbivaatamise kord, 
mida saab kasutada vähemalt iga isik, kellel on või on olnud huvi 
konkreetse lepingu sõlmimise vastu ja kes on saanud või võib saada kahju riigihankeid käsitleva liidu õiguse või seda õigust rakendavate riiklike eeskirjade väidetava rikkumise tõttu. Käesolev direktiiv ei tohiks seda läbivaatamise korda mõjutada. Kodanikel, asjaomastel organiseerunud või organiseerumata sidusrühmadel ja muudel isikutel või organitel, kellel ei ole võimalik kasutada nõukogu direktiivi 89/665/EMÜ kohast läbi ­
vaatamise korda, on siiski maksumaksjatena õiguspärane huvi  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 48
 
nõuetekohaste hankemenetluste vastu. Seetõttu tuleks neile anda 
võimalus teatada käesoleva direktiivi võimalikest rikkumistest pädevale asutusele või struktuurile muul viisil kui direktiivi 89/665/EMÜ kohase läbivaatamise korra alusel ja ilma et sellega kaasneks tingimata neile kaebeõiguse andmine. Olemasolevate asutuste ja struktuuride dubleerimise vältimiseks peaks liikmesrii ­
kidel olema võimalik ette näha, et selleks kasutatakse üldisi järe ­
levalveasutusi või -struktuure, valdkondlikke järelevalveorganeid, 
kohalike omavalitsuste järelevalveasutusi, konkurentsiameteid, 
ombudsmani või riiklike audiitoreid.
 
(123)  Riigihangete potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks aruka, jätku ­
suutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel peavad oma osa andma ka riigihangete keskkonnasõbralikumaks, sotsiaalselt vastutustundlikumaks ning innovaatilisemaks muutmine. Seetõttu on oluline saada ülevaade arengust strateegiliste riigihangete valdkonnas, et kujundada tõen ­
ditel põhinev arusaam selles valdkonnas üldisel tasandil esinevate üldsuundumuste kohta. Sellega seoses võib muidugi kasutada ka kõiki juba koostatud asjakohaseid aruandeid.
 
(124)  Võttes arvesse VKEde potentsiaali töökohtade loomise, majan ­
duskasvu ja innovatsiooni seisukohast, on oluline ergutada VKEde osalemist riigihangetel nii käesoleva direktiivi asjaomaste sätetega kui ka riiklikul tasandil võetavate meetmetega. Käesole ­
va direktiivi uued sätted peaksid aitama parandada edukuse taset, mida väljendatakse VKEdega sõlmitud lepingute kogumaksumuse alusel. Ei ole asjakohane kehtestada kohustuslikku edukuse määra, ent arvestades VKEde osalemise tähtsust, tuleks tähelepa ­
nelikult jälgida riiklikke algatusi selle suurendamiseks.
 
(125)  Komisjoni teatistest ja liikmesriikidega peetud kontaktidest tule ­
nevalt on kehtestatud juba mitmeid menetlusi ja töökorraldusi, nagu ELi toimimise lepingu artiklites 258 ja 260 sätestatud menetlustega seotud suhtlemine ja kontaktid, siseturu problee ­
mide lahendamise võrgustik (SOLVIT) ja süsteem EU Pilot, mida käesoleva direktiiviga ei muudeta. Neid tuleks siiski täien ­
dada komisjoniga tehtava koostöö jaoks ühtse keskse asutuse määramisega igas liikmesriigis, mis toimiks ainsa kontaktpunktina asjaomase liikmesriigi riigihangete küsimustes. Seda ülesannet võivad täita isikud või struktuurid, kes juba peavad regulaarselt ühendust komisjoniga riigihangetega seotud küsimustes, nagu riiklikud kontaktpunktid, riigihankelepingute nõuandekomitee liikmed, riigihangete võrgustiku liikmed ja riiklikud koordineeri ­
misasutused.
 
(126)  Nõuetekohaste menetluste tagamiseks on olulised hankemenet ­
luste raames otsuste tegemise jälgitavus ja läbipaistvus, seal ­
hulgas tõhus korruptsiooni- ja pettustevastane võitlus. Avaliku sektori hankijad peaksid seetõttu säilitama suure maksumusega lepingute koopiad, et huvitatud pooltel oleks nendele juurdepääs  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 49
 
vastavalt dokumentidele juurdepääsu reguleerivatele eeskirjadele. 
Lisaks tuleks riigihanke aruandes dokumenteerida eri hankeme ­
netluste olulised elemendid ja otsused. Halduskoormuse võimali ­
kult suurel määral vältimiseks peaks olema lubatud esitada riigi ­
hanke aruandes juba asjaomases lepingu sõlmimise teates sisal ­
duvat teavet. Samuti tuleks parandada komisjoni hallatavaid nende teadete avaldamise elektroonilisi süsteeme, et soodustada andmete sisestamist, lihtsustades samas üldaruannete väljavõtete 
tegemist ja süsteemidevahelist andmevahetust.
 
(127)  Haldusliku lihtsustamise huvides ja liikmesriikide koormuse 
vähendamiseks peaks komisjon regulaarselt uurima, kas hanke ­
menetlustega seoses esitatavates teatistes sisalduva teabe kvaliteet ja täielikkus on piisav, et võimaldada komisjonil saada statistilisi andmeid, mida vastasel korral peaksid edastama liikmesriigid.
 
(128)  Lepingu sõlmimise menetluse läbiviimiseks vajaliku teabe vahe ­
tamiseks on vaja teha tõhusat halduskoostööd, eelkõige seoses kõrvaldamise aluste ja kvalifitseerimise tingimustega ning kvali ­
teedi- ja keskkonnastandardite ning tunnustatud ettevõtjate nime ­
kirjade kontrollimisega. Teabevahetuse suhtes kohaldatakse konfi ­
dentsiaalsust käsitlevaid siseriiklikke õigusakte. Seega ei panda käesoleva direktiiviga liikmesriikidele mingit kohustust vahetada teavet, millele liikmesriikide avaliku sektori hankijatel puudub juurdepääs. Siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012 (
 1 ) loodud siseturu infosüsteem (IMI) võiks olla 
kasulik elektrooniline platvorm halduskoostöö soodustamiseks ja tõhustamiseks, kuna teabevahetust hallatakse lihtsate ja ühtsete meetodite alusel, mille puhul ei ole takistuseks keelebarjäär. Seetõttu tuleks võimalikult kiiresti käivitada katseprojekt, et kont ­
rollida, kas on sobilik laiendada IMId, et hõlmata sellega käes ­
oleva direktiivi kohane teabevahetus.
 
(129)  Kiirete tehniliste, majanduslike ja õiguslike muutuste arvessevõt ­
miseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimi ­
mise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi vähem oluliste elementide kohta. Rahvusvaheliste kokkulepete järgimiseks peaks komisjonil olema õigus muuta piirmäärade arvutamise tehnilist menetlust, vaadata piirmäärad regulaarselt läbi ning kohandada X lisa; keskvalitsusasutuste nimekiri võib muutuda seoses liikmesriikide haldussüsteemide muutustega. Sellistest muudatustes teatatakse komisjonile, kellel 
peaks olema õigus I lisa kohandada; viited CPV nomenklatuurile 
võivad muutuda ELi tasandi õigusaktide muutmise tõttu ning  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 50  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 
1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus) (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).
 sellised muutused peavad kajastuma ka käesoleva direktiivi 
tekstis; elektrooniliste vastuvõtuseadmete tehnilisi üksikasju ja omadusi tuleb ajakohastada, võttes arvesse tehnoloogia arengut; samuti tuleb anda komisjonile õigus muuta kohustuslikuks elek ­
troonilise teabevahetuse tehnilised standardid, et tagada elektroo ­
niliste sidevahendite abil läbi viidavates hankemenetlustes kasu ­
tatavate tehniliste vormingute, protsesside ja teadete koostalitlus ­
võime, võttes arvesse tehnoloogia arengut; loetelu liidu õigusak ­
tidest, millega kehtestatakse olelusringi kulude arvestamise ühised 
meetodid, tuleb kiiresti kohandada, võttes arvesse valdkonnapõ ­
hiselt võetud meetmeid. Nende vajaduste rahuldamiseks tuleks anda komisjonile õigus ajakohastada olelusringi kulude arvesta ­
mise meetodeid käsitlevate õigusaktide loetelu. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õi ­
gusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjako ­
hase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 
(130)  Komisjon peaks käesoleva direktiivi kohaldamisel konsulteerima 
asjaomaste eksperdirühmadega elektrooniliste riigihangete vald ­
konnas, et tagada peamiste sidusrühmade tasakaalustatud koos ­
seis.  
(131)  Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised 
tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses teadete avaldamise standardvormide ja ettevõtete enda kinnituste standardvormide koostamisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (
 1 ). 
(132)  Teadete avaldamise standardvormide kohta rakendusaktide vastu ­
võtmisel tuleks kasutada nõuandemenetlust, kuna nimetatud aktidel puudub finantsmõju ning need ei mõjuta direktiivijärgsete kohustuste olemust ega ulatust. Kõnealused aktid täidavad üksnes halduseesmärki ning aitavad kaasa direktiivi sätete kohaldamisele.
 
(133)  Ettevõtete enda kinnituste standardvormide vastuvõtmiseks tuleks 
kasutada kontrollimenetlust, arvestades nende enese kinnituste 
mõju hankemenetlusele ning seda, et nad on keskse tähtsusega 
hankemenetlustes dokumentidele esitatavate nõuete lihtsustamisel.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 51  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 
182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
 (134)  Komisjon peaks vaatama läbi piirmäärade kohaldamisest tuleneva 
mõju siseturule ja esitama selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Seda tehes peaks ta arvesse võtma selliseid tegureid nagu piiriüleste riigihangete tase, VKEde osalemine, tehingukulud ja kulutõhususe saavutamiseks tehtav kompromiss.
 
WTO riigihankelepingu XXII artikli lõike 7 kohaselt peetakse 
selle üle täiendavaid läbirääkimisi kolme aasta möödumisel selle jõustumisest ja seejärel kindlate ajavahemike järel. Sellega seoses tuleks inflatsiooni mõju silmas pidades vaadata läbi piir ­
määrade asjakohasus, mistõttu ei pea lepingus sätestatud piirmää ­
rasid pika ajavahemiku jooksul muutma. Kui sellest tulenevalt tuleks piirmäärasid muuta, peaks komisjon võtma vajaduse korral vastu õigusakti ettepaneku, millega muudetakse käesolevas direk ­
tiivis sätestatud piirmäärasid.
 
(135)  Võttes arvesse praegu käimas olevaid arutelusid kolmandate riiki ­
dega suhteid reguleerivate horisontaalsete sätete üle riigihangete kontekstis, peaks komisjon tähelepanelikult jälgima maailmakau ­
banduse tingimusi ja hindama liidu konkurentsipositsiooni.
 
(136)  Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt teatavate hankemenet ­
luste suhtes kohaldatavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on seda direktiivi ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealu ­
ses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajali ­
kust kaugemale.
 
(137)  Direktiiv 2004/18/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada.  
(138)  Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. 
aasta ühise poliitilise avaldusega selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel esitama ülevõtmismeetmetest teatamisel ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seoseid direktiivi komponentide ja ülevõtvate sise ­
riiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Seoses käesoleva direktiiviga peab seadusandja selliste dokumentide esitamist õigustatuks,
 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:  
I JAOTIS KOHALDAMISALA, MÕISTED JA ÜLDPÕHI ­
MÕTTED  
I PEATÜKK Kohaldamisala  
1. JAGU REGULEERIMISESE JA MÕISTED  
Artikkel 1 Reguleerimisese ja kohaldamisala  
Artikkel 2 Mõisted  
Artikkel 3 Segahanked  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 52
 
2. JAGU PIIRMÄÄRAD  
Artikkel 4 Piirmäärad  
Artikkel 5 Riigihanke eeldatava maksumuse arvutamise meetodid  
Artikkel 6 Piirmäärade ja keskvalitsusasutuste nimekirja läbivaa ­
tamine  
3. JAGU ERANDID  
Artikkel 7 Vee-, energeetika- ja transpordisektori ning postitee ­
nuste sektori lepingud  
Artikkel 8 Erandid elektroonilise side valdkonnas  
Artikkel 9 Rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt sõlmitud riigihan ­
kelepingud ja korraldatud ideekonkursid  
Artikkel 10 Erandid teenuste hankelepingute puhul  
Artikkel 11 Ainuõiguse alusel sõlmitavad teenuste hankelepingud  
Artikkel 12 Avaliku sektori üksuste vahelised lepingud  
4. JAGU ERIOLUKORRAD  
1. alajagu Subsideeritavad lepingud ning teadus- ja arendustee ­
nused  
Artikkel 13 Avaliku sektori hankijate subsideeritavad lepingud  
Artikkel 14 Teadus- ja arendusteenused  
2. alajagu Kaitse- või julgeolekuaspektiga seotud hanked  
Artikkel 15 Kaitse ja julgeolek  
Artikkel 16 Kaitse- või julgeolekuaspektiga seotud segahanked  
Artikkel 17 Kaitse- või julgeolekuaspekte sisaldavad hankele ­
pingud ja ideekonkurssid, mis on sõlmitud või korral ­
datud rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt  
II PEATÜKK Üldised eeskirjad  
Artikkel 18 Riigihanke üldpõhimõtted  
Artikkel 19 Ettevõtjad  
Artikkel 20 Reserveeritud hankelepingud  
Artikkel 21 Konfidentsiaalsus  
Artikkel 22 Teabevahetuse suhtes kohaldatavad eeskirjad  
Artikkel 23 Nomenklatuurid  
Artikkel 24 Huvide konflikt  
II JAOTIS RIIGIHANKELEPINGUTE SUHTES KOHALDA ­
TAVAD EESKIRJAD  
I PEATÜKK Menetlused  
Artikkel 25 WTO riigihankelepingu ja muude rahvusvaheliste 
kokkulepetega seotud tingimused  
Artikkel 26 Menetluse valik  
Artikkel 27 Avatud hankemenetlus  
Artikkel 28 Piiratud hankemenetlus  
Artikkel 29 Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 53
 
Artikkel 30 Võistlev dialoog  
Artikkel 31 Innovatsioonipartnerlus  
Artikkel 32 Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse 
kasutamine  
II PEATÜKK Elektrooniliste ja koondhangete puhul kasutatavad 
meetodid ja vahendid  
Artikkel 33 Raamlepingud  
Artikkel 34 Dünaamilised hankesüsteemid  
Artikkel 35 Elektrooniline oksjon  
Artikkel 36 Elektroonilised kataloogid  
Artikkel 37 Keskne hankimine ja kesksed hankijad  
Artikkel 38 Ajutised ühishanked  
Artikkel 39 Eri liikmesriikide avaliku sektori hankijaid hõlmavad 
hanked  
III PEATÜKK Menetluse läbiviimine  
1. JAGU ETTEVALMISTAMINE  
Artikkel 40 Esialgsed turu-uuringud  
Artikkel 41 Taotlejate ja pakkujate eelnev osalemine  
Artikkel 42 Tehniline kirjeldus  
Artikkel 43 Märgised  
Artikkel 44 Katsearuanded, sertifitseerimine ja muu tõendusma ­
terjal  
Artikkel 45 Alternatiivsed lahendused  
Artikkel 46 Lepingute osadeks jaotamine  
Artikkel 47 Tähtaegade kehtestamine  
2. JAGU AVALDAMINE JA LÄBIPAISTVUS  
Artikkel 48 Eelteated  
Artikkel 49 Hanketeated  
Artikkel 50 Lepingu sõlmimise teated  
Artikkel 51 Teadete avaldamise vorm ja viis  
Artikkel 52 Avaldamine riigi tasandil  
Artikkel 53 Hankedokumentide elektrooniline kättesaadavus  
Artikkel 54 Ettepanekute tegemine taotlejatele  
Artikkel 55 Taotlejate ja pakkujate teavitamine  
3. JAGU OSALEJATE VALIMINE JA LEPINGUTE SÕLMI ­
MINE  
Artikkel 56 Üldpõhimõtted  
1. alajagu Kvalitatiivse valiku kriteeriumid  
Artikkel 57 Kõrvaldamise alused  
Artikkel 58 Kvalifitseerimise tingimused  
Artikkel 59 Euroopa ühtne hankedokument  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 54
 
Artikkel 60 Tõendusmaterjal  
Artikkel 61 Elektrooniline tõendite andmebaas (e-Certis)  
Artikkel 62 Kvaliteeditagamis- ja keskkonnajuhtimisstandardid  
Artikkel 63 Teiste üksuste suutlikkusele toetumine  
Artikkel 64 Tunnustatud ettevõtjate ametlikud nimekirjad ja serti ­
fitseerimine avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste poolt
 
2. alajagu Taotlejate, pakkumuste ja lahenduste arvu vähenda ­
mine  
Artikkel 65 Nõuetele vastavate taotlejate arvu piiramine osalemis ­
kutse esitamisel  
Artikkel 66 Pakkumuste ja lahenduste arvu piiramine  
3. alajagu Lepingu sõlmimine  
Artikkel 67 Pakkumuste hindamise kriteeriumid  
Artikkel 68 Olelusringi kulude arvestamine  
Artikkel 69 Põhjendamatult madala maksumusega pakkumused  
IV PEATÜKK Lepingu täitmine  
Artikkel 70 Lepingute täitmise tingimused  
Artikkel 71 Allhanked  
Artikkel 72 Lepingute muudatused nende kehtivusajal  
Artikkel 73 Lepingute lõpetamine  
III JAOTIS ERIHANGETE KORD  
I PEATÜKK Sotsiaalteenused ja muud eriteenused  
Artikkel 74 Sotsiaalteenuste ja muude eriteenuste hankelepingute 
sõlmimine  
Artikkel 75 Teadete avaldamine  
Artikkel 76 Lepingute sõlmimise põhimõtted  
Artikkel 77 Teatavatele teenustele reserveeritud hankelepingud  
II PEATÜKK Ideekonkursse reguleerivad eeskirjad  
Artikkel 78 Kohaldamisala  
Artikkel 79 Teated  
Artikkel 80 Ideekonkursside korraldamise ja osalejate valimise 
eeskirjad  
Artikkel 81 Žürii koosseis  
Artikkel 82 Žürii otsused  
IV JAOTIS JUHTIMINE  
Artikkel 83 Täitmise tagamine  
Artikkel 84 Üksikaruanded lepingute sõlmimise menetluse kohta  
Artikkel 85 Liikmesriikide aruandlus ja statistiline teave  
Artikkel 86 Halduskoostöö  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 55
 
V JAOTIS DELEGEERITUD VOLITUSED, RAKENDUSVOLI ­
TUSED JA LÕPPSÄTTED  
Artikkel 87 Delegeeritud volituste rakendamine  
Artikkel 88 Kiirmenetlus  
Artikkel 89 Komiteemenetlus  
Artikkel 90 Ülevõtmine ja üleminekusätted  
Artikkel 91 Kehtetuks tunnistamine  
Artikkel 92 Läbivaatamine  
Artikkel 93 Jõustumine  
Artikkel 94 Adressaadid  
LISAD  
I LISA KESKVALITSUSASUTUSED  
II LISA ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTI 6 ALAPUNKTIS A 
OSUTATUD TEGEVUSTE LOETELU  
III LISA ARTIKLI 4 PUNKTIS B OSUTATUD TOODETE 
LOETELU SEOSES AVALIKU SEKTORI HANKI ­
JATE POOLT RIIGIKAITSE VALDKONNAS SÕLMITUD LEPINGUTEGA
 
IV LISA PAKKUMUSTE, OSALEMISTAOTLUSTE NING 
IDEEKONKURSSIDE KAVADE JA PROJEKTIDE ELEKTROONILISEKS VASTUVÕTMISEKS VAJA ­
LIKE VAHENDITE JA SEADMETEGA SEOTUD NÕUDED
 
V LISA EELTEATES SISALDUV TEAVE  
A osa  TEAVE, MIS PEAB SISALDUMA EELTEATE 
AVALIKU SEKTORI HANKIJA PROFIILIS AVAL ­
DAMISE TEATES  
B osa  TEAVE, MIS PEAB SISALDUMA EELTEADETES 
(MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 48)  
C osa  HANKETEATES AVALDATAV TEAVE (MILLELE 
ON OSUTATUD ARTIKLIS 49)  
D osa  LEPINGU SÕLMIMISE TEATES AVALDATAV 
TEAVE (MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 50)  
E osa  IDEEKONKURSI TEATES AVALDATAV TEAVE 
(MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 79 LÕIKES 1)  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 56
 
F osa  TEAVE, MIS AVALDATAKSE TEATES IDEE ­
KONKURSI TULEMUSTE KOHTA (MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 79 LÕIKES 2)
 
G osa  TEAVE, MIS AVALDATAKSE TEATES LEPINGU 
MUUTMISE KOHTA SELLE KEHTIVUSE AJAL (MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 72 LÕIKES 1)
 
H osa  SOTSIAAL- JA MUUDE ERITEENUSTE LEPIN ­
GUTE HANKETEADETES AVALDATAV TEAVE 
(MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 75 LÕIKES 
1) 
I osa  SOTSIAAL- JA MUUDE ERITEENUSTE LEPIN ­
GUTE EELTEADETES AVALDATAV TEAVE (MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 75 LÕIKES 1)
 
J osa  SOTSIAAL- JA MUUDE ERITEENUSTE LEPINGU 
SÕLMIMISE TEADETES AVALDATAV TEAVE (MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 75 LÕIKES 2)
 
VI LISA  TEAVE, MIS TULEB ESITADA ELEKTROONILIS ­
TE OKSJONITEGA SEOTUD HANKEDOKUMEN ­
TIDES (ARTIKLI 35 LÕIGE 4)  
VII LISA  TEATAVATE TEHNILISTE KIRJELDUSTE 
MÄÄRATLUSED  
VIII LISA  AVALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED  
IX LISA  ARTIKLIGA 54 ETTE NÄHTUD PAKKUMUSE 
ESITAMISE ETTEPANEKU, DIALOOGIS OSALE ­
MISE ETTEPANEKU VÕI HUVI KINNITAMISE 
ETTEPANEKU SISU  
X LISA  ARTIKLI 18 LÕIKES 2 OSUTATUD RAHVUSVA ­
HELISTE SOTSIAALSETE JA KESKKONNAA ­
LASTE KONVENTSIOONIDE LOEND  
XI LISA  REGISTRID  
XII LISA  TÕENDID KVALIFITSEERIMISE TINGIMUSTE 
PUHUL  
XIII LISA  ARTIKLI 68 LÕIKES 3 OSUTATUD LIIDU ÕI ­
GUSAKTIDE LOEND  
XIV LISA  ARTIKLIS 74 OSUTATUD TEENUSED  
XV LISA  VASTAVUSTABEL  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 57
 
I JAOTIS  
KOHALDAMISALA, MÕISTED JA ÜLDPÕHIMÕTTED  
I PEATÜKK  
Kohaldamisala  
1. j a g u  
R e g u l e e r i m i s e s e j a m õ i s t e d  
Artikkel 1  
Reguleerimisese ja kohaldamisala  
1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad hankemenetluste 
läbiviimiseks avaliku sektori hankijate poolt selliste riigihankelepingute sõlmimiseks ja ideekonkursside korraldamiseks, mille eeldatav maksumus ületab artiklis 4 sätestatud piirmäärasid.
 
2. Hangete all mõeldakse käesolevas direktiivis ehitustööde, asjade 
või teenuste hankimist riigihankelepingu alusel avaliku sektori hankijate valitud ettevõtjatelt, olenemata sellest, kas kõnealused ehitustööd, asjad või teenused teenivad avalikke huve.
 
3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 
346 kohaselt.  
4. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide vabadust määrata koos ­
kõlas liidu õigusega kindlaks, milliseid teenuseid nad loevad üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks, kuidas selliste teenuste osutamist tuleks korraldada ja rahastada kooskõlas riigiabi eeskirjadega ning milli ­
seid konkreetseid kohustusi nende suhtes tuleks kohaldada. Samuti ei mõjuta käesolev direktiiv ametiasutuste otsuseid selle üle, kas, kuidas ja millises ulatuses nad ise vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 14 ja protokollile nr 26 avalikes huvides ülesandeid täita tahavad.
 
5. Käesolev direktiiv ei mõjuta viisi, kuidas liikmesriigid korraldavad 
oma sotsiaalkindlustussüsteeme.  
6. Kokkuleppeid, otsuseid ja muid õiguslikke vahendeid, millega 
korraldatakse avaliku sektori hankijate või nende ühenduste vahel õiguste ja kohustuste üleandmist avalike ülesannete täitmiseks ning millega ei nähta ette lepinguliste kohustuste täitmise tasustamist, käsi ­
tatakse asjaomase liikmesriigi sisese asjakorraldusena ning käesolev direktiiv neid ei mõjuta.
 
Artikkel 2  
Mõisted  
1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „avaliku sektori hankijad” – riik, piirkondlikud või kohalikud 
omavalitsused, avalik-õiguslikud isikud, ühe või mitme sellise omavalitsuse või avalik-õigusliku isiku moodustatud ühendused;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 58
 
2) „keskvalitsusasutused” – I lisas loetletud avaliku sektori hankijad 
ning, kui riiklikul tasandil on tehtud vastavaid parandusi ja muuda ­
tusi, nende õigusjärglased;  
3) „keskvalitsusest madalama tasandi hankijad” – avaliku sektori 
hankijad, kes ei ole keskvalitsusasutused;  
4) „avalik-õiguslik isik” –  
isik, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:  
a) see on moodustatud konkreetse eesmärgiga rahuldada vajadusi 
üldistes huvides ning sellel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu;
 
b) see on juriidiline isik ning  
c) seda rahastavad põhiliselt riik, piirkondlikud või kohalikud 
omavalitsused või muud avalik-õiguslikud isikud; selle juhti ­
mine toimub kõnealuste omavalitsuste või avalik-õiguslike isikute järelevalve all; selle haldus-, juhtimis- või järelevalveor ­
gani liikmetest üle poole on määranud riik, piirkondlik või kohalik omavalitsus või muud avalik-õiguslikud isikud;
 
5) „riigihankelepingud” – ühe või mitme ettevõtja ning ühe või mitme 
avaliku sektori hankija vahel kirjalikult sõlmitud rahaliste huvidega seotud lepingud, mille esemeks on ehitustööd, asjade tarnimine või teenuste osutamine;
 
6) „ehitustööde riigihankelepingud” –  
riigihankelepingud, mille esemeks on üks järgmistest:  
a) II lisas loetletud ehitustööde tegemine või ehitustööde tegemine 
koos projekteerimisega;  
b) ehitustöö tegemine või ehitustöö tegemine koos projekteerimi ­
sega;  
c) ehitustöö tegemine mis tahes vahenditega vastavalt ehitise liigile 
ja projektile otsustavat mõju avaldava avaliku sektori hankija esitatud nõuetele;
 
7) „ehitustöö” – ehitus- või tsiviilehitustööde tulemus tervikuna, millel 
on iseseisev majanduslik või tehniline otstarve;  
8) „asjade riigihankelepingud” – riigihankelepingud, mille esemeks on 
asjade ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõi ­
malusega või ilma. Asjade hankeleping võib kaasneva tööna hõlmata ka kohaletoomis- ja paigaldustöid;
 
9) „teenuste riigihankelepingud” – riigihankelepingud, mille esemeks 
on teenuste osutamine, välja arvatud riigihankelepingud punktis 6 osutatud teenuste osutamiseks;
 
10) „ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik või avaliku sektori asutus 
või selliste isikute ja/või asutuste rühm, sealhulgas igasugused ette ­
võtjate ajutised ühendused, kes pakub turul ehitustööde ja/või ehitustöö tegemist, asju või teenuseid;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 59
 
11) „pakkuja” – pakkumuse esitanud ettevõtja;  
12) „taotleja” – ettevõtja, kes taotleb osalemist või keda on kutsutud 
osalema piiratud hankemenetluses, konkurentsipõhises läbirääkimis ­
tega hankemenetluses, väljakuulutamiseta läbirääkimistega hanke ­
menetluses, võistlevas dialoogis või innovatsioonipartnerluses;  
13) „hankedokument” – avaliku sektori hankija esitatud või tema poolt 
viidatud dokument, milles kirjeldatakse riigihanke või menetluse elemente või määratakse need kindlaks, sealhulgas hanketeade, eelteade, kui seda kasutatakse riigihanke väljakuulutamiseks, tehni ­
line kirjeldus, kirjeldav dokument, lepingu kavandatavad tingi ­
mused, taotlejate ja pakkujate esitatavate dokumentide vormingud, teave kõikide suhtes kehtivate kohustuste kohta ja kõik täiendavad dokumendid;
 
14) „kesksed hanked” –  pidevad hanked ühel järgmisel kujul:  
a) avaliku sektori hankijate jaoks ette nähtud asjade ja/või teenuste 
hankimine;  
b) avaliku sektori hankijate jaoks ette nähtud ehitustööde, asjade 
või teenuste riigihankelepingute või raamlepingute sõlmimine;  
15) „hangete tugiteenused” –  
hankemenetlust toetav tegevus, eelkõige järgmisel kujul:  
a) tehniline taristu, et võimaldada avaliku sektori hankijatel 
sõlmida ehitustööde, asjade või teenuste hanke- või raamlepin ­
guid;  
b) hankemenetluse läbiviimise või korraldamise alane nõustamine 
või 
c) hankemenetluse ettevalmistamine ja juhtimine asjaomase 
avaliku sektori hankija nimel;  
16) „keskne hankija” – avaliku sektori hankija, kes korraldab keskseid 
riigihankeid ning võib pakkuda ka riigihangete tugiteenuseid;  
17) „tugiteenuse osutaja” – avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes 
pakub turul riigihangete tugiteenuseid;  
18) „kirjalik” või „kirjalikult” – sõnadest või numbritest koosnev 
avaldus, mida on võimalik lugeda, paljundada ja seejärel edastada, sh elektrooniliste vahendite abil edastatav ja salvestatav teave;
 
19) „elektroonilised vahendid” – elektroonilised seadmed, mida kasuta ­
takse kaablite, raadio, optiliste vahendite või muude elektromagne ­
tiliste vahendite kaudu saadetud, edastatud ja vastu võetud andmete töötlemiseks (sealhulgas digitaalseks pakkimiseks) ja salvestami ­
seks;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 60
 
20) „olelusring” – kõik toodete või ehitustööde olemasolu või teenuste 
osutamise järjestikused ja/või omavahel seotud etapid, sh teostatav uurimis- ja arendustegevus, tootmine, kauplemine ja selle tingi ­
mused, transport, kasutamine ning hooldus, alates tooraine hanki ­
misest või ressursside loomisest kuni kõrvaldamiseni ja teenuste osutamise või kasutamise lõpuni;
 
21) „ideekonkurss” – menetlus, mille kaudu avaliku sektori hankija 
peamiselt maa- ja linnaplaneeringute, arhitektuuri ja inseneritöö või andmetöötluse valdkonnas omandab kavandi või projekti, mille valib välja žürii auhinnalisel või auhindadeta konkursil;
 
22) „innovatsioon” – uue või märkimisväärselt täiustatud toote, teenuse 
või protsessi, sealhulgas tootmis- või ehitusprotsessi (kuid mitte ainult), uue turustusviisi või uue organisatsioonilise meetodi kasu ­
tuselevõtt äritavades, töökorralduses või välissuhetes, muu hulgas eesmärgiga aidata lahendada ühiskondlikke probleeme või toetada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”;
 
23) „märgis” – mis tahes dokument, sertifikaat või tõend, mis tõendab, 
et asjaomased ehitustööd, tooted, teenused, protsessid või menet ­
lused vastavad teatavatele nõuetele;  
24) „märgise nõuded” – nõuded, millele asjaomased ehitustööd, tooted, 
teenused, protsessid või menetlused peavad asjaomase märgise saa ­
miseks vastama.  
2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmavad piirkondlikud omavalit ­
sused omavalitsusi, mille mittetäielik loetelu on esitatud Euroopa Parla ­
mendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 (  1 ) osutatud NUTS 1. ja 
2. tasandi piirkondade loetelus, samal ajal kui kohalikud omavalitsused on kõik NUTS 3. tasandile kuuluvate haldusüksuste omavalitsusorganid ja väiksemate haldusüksuste omavalitsusorganid, nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 1059/2003.
 
Artikkel 3  
Segahanked  
1. Lõiget 2 kohaldatakse segalepingute suhtes, mille esemeks on 
erinevad hankeliigid, mis kõik on käesoleva direktiiviga hõlmatud.  
Lõikeid 3–5 kohaldatakse segalepingute suhtes, mille esemeks on käes ­
oleva direktiiviga hõlmatud hanked ja muude õiguskordadega hõlmatud hanked.
 
2. Lepingud, mille esemeks on kaks või enam liiki riigihankeid 
(ehitustööd, teenused või asjad), sõlmitakse kooskõlas lepingu põhiese ­
meks oleva riigihanke liigi suhtes kohaldatavate sätetega.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 61  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 
1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).
 Segalepingute puhul, mis hõlmavad osaliselt teenuseid III jaotise I 
peatüki tähenduses ning osaliselt muid teenuseid, või segalepingute puhul, mis hõlmavad osaliselt teenuseid ja osaliselt asju, määratakse lepingu põhiese kindlaks selle järgi, milliste asjaomaste teenuste või asjade eeldatav maksumus on suurim.
 
3. Kui asjaomase lepingu eri osasid on objektiivselt võimalik lahu ­
tada, kohaldatakse lõiget 4. Kui asjaomase lepingu eri osasid ei ole objektiivselt võimalik lahutada, kohaldatakse lõiget 6.
 
Kui asjaomase lepingu osa on hõlmatud ELi toimimise lepingu artikliga 
346 või direktiiviga 2009/81/EÜ, kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklit 16.
 
4. Selliste lepingute puhul, mille ese hõlmab nii käesoleva direktii ­
viga reguleeritavaid riigihankeid kui ka riigihankeid, mida käesolev direktiiv ei hõlma, võivad avaliku sektori hankijad teha otsuse sõlmida eri osade kohta eraldi hankelepingud või sõlmida ühtne leping. Kui avaliku sektori hankijad otsustavad sõlmida eri osade kohta eraldi hankelepingud, otsustatakse see, millist õiguskorda iga sellise eraldi lepingu suhtes kohaldada, asjaomase eraldi osa omaduste põhjal.
 
Kui avaliku sektori hankijad otsustavad sõlmida ühtse lepingu, kohalda ­
takse segalepingu suhtes käesolevat direktiivi, juhul kui artiklis 16 ei ole ette nähtud teisiti, olenemata nende osade maksumusest, mis muidu oleksid hõlmatud erineva õigusliku režiimiga, ning olenemata sellest, millise õigusliku režiimiga kõnealused osad muidu hõlmatud oleksid.
 
Asjade, ehitustööde ja teenuste hankelepingute ja kontsessioonide 
elemente sisaldavate segalepingute puhul sõlmitakse segaleping käesole ­
va direktiivi kohaselt, kui lepingu selle osa, mis moodustab käesoleva direktiiviga reguleeritava hankelepingu, artikli 5 kohaselt arvutatud eeldatav maksumus on võrdne artiklis 4 sätestatud piirmääraga või sellest suurem.
 
5. Lepingute puhul, mille esemeks on nii käesoleva direktiiviga regu ­
leeritavad hanked kui ka hanked, mis hõlmavad direktiiviga 2014/25/EL reguleeritavat tegevust, määratakse kohaldatavad eeskirjad käesoleva artikli lõikest 4 olenemata kindlaks direktiivi 2014/25/EL artiklite 5 ja 
6 kohaselt.
 
6. Kui kõnealuse lepingu eri osasid ei ole objektiivselt võimalik 
lahutada, lähtutakse kohaldatava õiguskorra üle otsustamisel lepingu põhiesemest.
 
2. j a g u  
P i i r m ä ä r a d  
Artikkel 4  
Piirmäärad  
Käesolevat direktiivi kohaldatakse riigihangete suhtes, mille eeldatav 
maksumus käibemaksuta on võrdne järgmiste piirmääradega või ületab neid:
 
a) ►M1 5 225 000 eurot ◄ ehitustööde riigihankelepingute puhul;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 62
 
b) ►M1 135 000 eurot ◄ keskvalitsusasutuste sõlmitavate asjade ja 
teenuste valiku riigihankelepingute puhul ning selliste asutuste korraldatavate ideekonkursside puhul; riigikaitse valdkonna avaliku sektori hankijate sõlmitud asjade riigihankelepingute puhul kohalda ­
takse seda üksnes selliste lepingute suhtes, mis hõlmavad III lisas loetletud tooteid;
 
c) ►M1 209 000 eurot ◄ keskvalitsusest madalama tasandi hankijate 
sõlmitavate asjade ja teenuste riigihankelepingute puhul ning selliste avaliku sektori hankijate korraldatavate ideekonkursside puhul. See piirmäär kehtib ka riigikaitse valdkonnas tegutsevate keskvalitsusasu ­
tuste sõlmitavate asjade riigihankelepingute puhul, kui need lepingud hõlmavad III lisas loetlemata tooteid;
 
d) 750 000 eurot XIV lisas loetletud sotsiaalteenuste ja muude eritee ­
nuste riigihankelepingute puhul.  
Artikkel 5  
Riigihanke eeldatava maksumuse arvutamise meetodid  
1. Hanke eeldatava maksumuse arvutamisel võetakse aluseks avaliku 
sektori hankija hinnangu kohaselt välja makstav kogusumma käibemak ­
suta, arvestades sealhulgas lepingutega seotud mis tahes valikuvõimalusi ja uuendamisi, nagu on selgelt esitatud hankedokumentides.
 
Kui avaliku sektori hankija näeb ette auhinnad või maksed taotlejatele 
või pakkujatele, võtab ta neid riigihanke eeldatava maksumuse arvuta ­
misel arvesse.  
2. Kui avaliku sektori hankija koosneb mitmest eraldi tegutsevast 
üksusest, võetakse arvesse kõigi nende üksuste riigihangete eeldatavat kogumaksumust.
 
Olenemata esimesest lõigust, kui eraldi tegutsev üksus on sõltumatult 
vastutav oma riigihanke või selle teatavate kategooriate eest, võib maksumust hinnata kõnealuse üksuse tasandil.
 
3. Riigihanke eeldatava maksumuse arvutamise meetodi valik ei tohi 
olla seotud kavatsusega jätta hankeleping käesoleva direktiivi kohalda ­
misalast välja. Üksikhanget ei jaotata seega osadeks selliselt, et hoitakse ära selle kuulumine käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, välja arvatu juhul, kui see on objektiivsetel põhjustel õigustatud.
 
4. Kõnealune eeldatav maksumus peab kehtima hanketeate saatmise 
hetkel või kui hanketeate saatmist ei ole ette nähtud, siis hetkel, kui avaliku sektori hankija alustab hankemenetlust, näiteks võttes hankega seoses ühendust ettevõtjatega, kui see on asjakohane.
 
5. Raamlepingute ja dünaamiliste hankesüsteemide puhul on arvesse ­
võetav maksumus kõigi raamlepingu või dünaamilise hankesüsteemi kehtivusaja jooksul kavandatavate lepingute maksimaalne eeldatav maksumus käibemaksuta.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 63
 
6. Innovatsioonipartnerluste puhul vastab arvessevõetav maksumus 
kavandatava partnerluse kõigis etappides aset leidva teadus- ja arendus ­
tegevuse ning samuti kavandatava partnerluse lõpus välja arendatavate ja tarnitavate asjade, teenuste või ehitustööde maksimaalsele eeldatavale maksumusele käibemaksuta.
 
7. Ehitustööde riigihankelepingute puhul võetakse eeldatava maksu ­
muse arvutamisel arvesse nii ehitustööde maksumust kui ka avaliku sektori hankijate poolt ehitustööde tegemiseks töövõtja käsutusse 
antud asjade ja teenuste eeldatavat kogumaksumust, kui sellised asjad 
või teenused on ehitustööde tegemiseks vajalikud.
 
8. Kui kavandatava ehitustööde või teenuste riigihanke tulemusena 
sõlmitakse hankelepingud eraldi osadena, võetakse arvesse kõigi osade eeldatav kogumaksumus.
 
Kui osade kogumaksumus on võrdne artiklis 4 sätestatud piirmääraga 
või sellest suurem, kohaldatakse käesolevat direktiivi iga osa suhtes.  
9. Kui samalaadsete asjade hankimise ettepaneku tulemuseks võib 
olla lepingute sõlmimine riigihanke eraldi osade suhtes, tuleb artikli 4 punktide b ja c kohaldamisel arvestada kõigi selliste osade eeldatavat kogumaksumust.
 
Kui osade kogumaksumus on võrdne artiklis 4 sätestatud piirmääraga 
või sellest suurem, kohaldatakse käesolevat direktiivi iga osa suhtes.  
10. Olenemata lõigetest 8 ja 9 võivad avaliku sektori hankijad üksi ­
kute osade suhtes lepinguid sõlmides jätta käesolevas direktiivis sätes ­
tatud menetlused kohaldamata, kui asjaomase osa eeldatav maksumus käibemaksuta jääb asjade või teenuste puhul alla 80 000 euro ja ehitus ­
tööde puhul alla 1 miljoni euro. Selliste osade kogumaksumus, mille jaoks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata käesolevat direktiivi, ei tohi siiski ületada 20 % kavandatava ehitustöö, samalaadsete asjade või 
teenuste riigihanke kõikide osade kogumaksumusest.
 
11. Selliste asjade või teenuste riigihankelepingute puhul, mis on 
olemuselt regulaarsed või mida kavatsetakse teatava aja jooksul uuen ­
dada, võetakse lepingu eeldatava maksumuse arvutamisel aluseks:  
a) eelnenud 12 kuu või ühe finantsaasta jooksul sõlmitud samalaadsete 
järjestikuste lepingute tegelik kogumaksumus, mida on võimaluse korral kohandatud esialgse lepingu sõlmimisele järgneva 12 kuu jooksul toimunud muutustega koguses või maksumuses;
 
b) või esimesele tarnele järgnenud kaheteistkümne kuu või finantsaasta 
jooksul (kui see on pikem kui kaksteist kuud) sõlmitud järjestikuste lepingute eeldatav kogumaksumus.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 64
 
12. Asjade üürimise, rentimise või liisimisega seotud asjade riigihan ­
kelepingute puhul tuleb lepingu eeldatava maksumuse arvutamisel võtta aluseks järgmine maksumus:
 
a) tähtajaliste riigihankelepingute puhul, kui tähtaeg on 12 kuud või 
lühem, hankelepingu eeldatav kogumaksumus selle kehtivusaja jooksul või kui hankelepingu tähtaeg on pikem kui 12 kuud, selle kogumaksumus, sealhulgas eeldatav jääkväärtus;
 
b) tähtajatute riigihankelepingute puhul või lepingute puhul, mille kehti ­
vusaega ei ole võimalik kindlaks määrata, igakuine maksumus, mis on korrutatud 48ga.
 
13. Teenuste riigihankelepingute puhul tuleb lepingu eeldatava 
maksumuse arvutamisel vajaduse korral aluseks võtta järgmine väärtus:  
a) kindlustusteenused: makstav kindlustusmakse ja muud tasud;  
b) panga- ja muud finantsteenused: teenustasud, makstavad vahendus ­
tasud, intress ja muud tasud;  
c) projekteerimislepingud: teenustasud, makstavad vahendustasud ja 
muud tasud.  
14. Teenuste riigihankelepingute puhul, milles ei täpsustata kogu ­
hinda, võetakse lepingu eeldatava maksumuse arvutamisel aluseks:  
a) tähtajaliste hankelepingute puhul, mille kehtivusaeg on 48 kuud või 
lühem: kogumaksumus hankelepingu kehtivusaja jooksul;  
b) tähtajatute hankelepingute või hankelepingute puhul, mille kehti ­
vusaeg on üle 48 kuu: kuumakse korrutatuna 48ga.  
Artikkel 6  
Piirmäärade ja keskvalitsusasutuste nimekirja läbivaatamine  
1. Komisjon kontrollib iga kahe aasta tagant alates 30. juunist 2013, 
kas artikli 4 punktides a, b ja c kehtestatud piirmäärad vastavad Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingus (edaspidi „WTO riigihankeleping”) sätestatud piirmääradele, ja vaatab need vaja ­
duse korral kooskõlas käesoleva artikliga läbi.
 
Vastavalt WTO riigihankelepingu kohasele arvutamismeetodile võtab 
komisjon kõnealuste piirmäärade väärtuste arvutamisel aluseks Rahvus ­
vahelise Valuutafondi eriarveldusühikutes (SDR) väljendatud euro kesk ­
mise päevakursi 24 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mis lõpeb 1. jaanuaril jõustuvale läbivaatamisele eelnevaks 31. augustiks. Sel viisil läbi vaadatud piirmäärade väärtus ümardatakse vajaduse korral lähima tuhande euroni allapoole, et tagada WTO riigihankelepingus sätestatud kehtivate, SDRides väljendatud piirmäärade järgimine.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 65
 
2. Käesoleva artikli lõike 1 kohasel läbivaatamisel vaatab komisjon 
lisaks läbi ka  
a) artikli 13 esimese lõigu punktis a kehtestatud piirmäära, kohandades 
seda ehitustööde riigihankelepingute suhtes kohaldatava läbivaadatud 
piirmääraga;  
b) artikli 13 esimese lõigu punktis b kehtestatud piirmäära, kohandades 
seda keskvalitsusest madalama tasandi hankijate sõlmitavate teenuste riigihankelepingute suhtes kohaldatava läbivaadatud piirmääraga.
 
3. Iga kahe aasta tagant alates 1. jaanuarist 2014 määrab komisjon 
kindlaks artikli 4 punktides a, b ja c osutatud ja käesoleva artikli lõike 1 kohaselt läbi vaadatud piirmäärade väärtused liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro.
 
Samal ajal määrab komisjon kindlaks artikli 4 punktis d osutatud piir ­
määra väärtuse liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro, omavää ­
ringus.  
Vastavalt WTO riigihankelepingu kohasele arvutusmeetodile võetakse 
nende väärtuste arvutamisel aluseks kõnealuste omavääringute keskmine päevakurss, mis vastab eurodes väljendatud kohaldatavatele piirmäära ­
dele 24 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mis lõpeb 1. jaanuaril toimu ­
vale piirmäärade muutmisele eelneval 31. augustil.
 
4. Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud muudetud piirmäärad, nende 
vastavad väärtused lõike 3 esimeses lõigus osutatud riikide vääringus ja lõike 3 teise lõigu kohaselt kindlaks määratud väärtuse  Euroopa Liidu 
Teatajas  muutmisele järgneva novembrikuu alguses.
 
5. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegee ­
ritud õigusakte, et kohandada käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus osutatud meetodit WTO riigihankelepingus sätestatud meetodi muuda ­
tustega seoses artikli 4 punktides a, b ja c osutatud piirmäärade läbi ­
vaatamisega ning nende liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, omavääringu vastava väärtuse kindlaksmääramisega, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 3.
 
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegeeritud 
õigusakte, et käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vaadata läbi artikli 4 punktides a, b ja c osutatud piirmäärad ning et käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vaadata läbi artikli 13 esimese lõigu punktides a ja b osutatud piirmäärad.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 66
 
6. Kui artikli 4 punktides a, b ja c ning artikli 13 esimese lõigu 
punktides a ja b osutatud piirmäärad vajavad läbivaatamist ning ajalised piirangud ei võimalda kasutada artikliga 87 ette nähtud menetlust ja seega on tungiv vajadus, kohaldatakse käesoleva artikli lõike 5 teise lõigu kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 88 sätestatud menetlust.
 
7. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte 
vastavalt artiklile 87 I lisa muutmiseks, et ajakohastada avaliku sektori hankijate loetelu liikmesriikide asjakohaste teadete põhjal, kui selliseid muudatusi on vaja avaliku sektori hankijate korrektseks identifitseerimi ­
seks.
 
3. j a g u  
E r a n d i d  
Artikkel 7  
Vee-, energeetika- ja transpordisektori ning postiteenuste sektori 
lepingud  
Käesolevat direktiivi ei kohaldata riigihankelepingute ja ideekonkursside 
suhtes, mis on sõlmitud või korraldatud direktiivi 2014/25/EL alusel ühe või mitme kõnealuse direktiivi artiklites 8–14 nimetatud tegevusalaga tegelevate avaliku sektori hankijate poolt ja kõnealuste tegevuste soori ­
tamiseks, ega riigihankelepingute suhtes, mis on kõnealuse direktiivi artiklite 18, 23 ja 34 alusel selle direktiivi kohaldamisalast välja jäetud, või kui need on sõlmitud nimetatud direktiivi artikli 13 lõike 2 punkti b tähenduses postiteenuseid osutava avaliku sektori hankija poolt, lepin ­
gute suhtes, mis on sõlmitud järgmiste tegevuste sooritamiseks:
 
a) üksnes elektrooniliste vahendite vahendusel pakutavad ja nendega 
seotud lisandväärtusega teenused, sealhulgas šifreeritud dokumentide turvaline edastamine elektrooniliste vahenditega, aadressihalduse teenused ja registreeritud elektroonilise posti edastamine;
 
b) finantsteenused, mis on kaetud CVP koodidega 66100000-1 kuni 
66720000-3 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 21 punktiga d ning mis hõlmavad eelkõige postirahakaarte ja posti žiiroülekandeid;
 
c) filateeliateenused või  
d) logistikateenused (teenused, milles on ühendatud füüsiline kättetoi ­
metamine ja/või ladustamine ning teised postiga mitteseotud funkt ­
sioonid).  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 67
 
Artikkel 8  
Erandid elektroonilise side valdkonnas  
Käesolevat direktiivi ei kohaldata riigihankelepingute ega ideekonkurs ­
side suhtes, mille põhieesmärk on võimaldada avaliku sektori hankijatel pakkuda või kasutada sidevõrke või pakkuda üldsusele üht või mitut elektroonilist sideteenust.
 
Käesolevas artiklis kasutatakse mõisteid „üldkasutatav sidevõrk” ja 
„elektroonilise side võrk” samas tähenduses, mis neil on Euroopa Parla ­
mendi ja nõukogu direktiivis 2002/21/EÜ (  1 ). 
Artikkel 9  
Rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt sõlmitud riigihankelepingud ja 
korraldatud ideekonkursid  
1. Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste riigihankelepingute ja 
ideekonkursside suhtes, mille sõlmimisel või korraldamisel avaliku sektori hankija peab kohaldama käesolevas direktiivis sätestatust erinevat hankemenetlust, mis on kehtestatud mõnel järgmisel alusel:
 
a) rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi loov õiguslik vahend, 
näiteks rahvusvaheline leping või kokkulepe, mis on sõlmitud liik ­
mesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi või selle allpiirkonna vahel aluslepingute kohaselt ja mis hõlmab ehitustöid, asju või teenuseid, mis on ette nähtud teatava projekti ühiseks rakendamiseks või kasu ­
tamiseks allakirjutanute poolt;
 
b) rahvusvaheline organisatsioon.  
Liikmesriigid teatavad kõigist käesoleva lõike esimese lõigu punktis a 
osutatud õiguslikest vahenditest komisjonile, kes võib konsulteerida artiklis 89 osutatud riigihankelepingute nõuandekomiteega.
 
2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata hankelepingute ega ideekonkurs ­
side suhtes, mille puhul avaliku sektori hankija sõlmib või korraldab lepingu sõlmimise kooskõlas rahvusvahelise organisatsiooni või rahvus ­
vahelise finantseerimisasutuse hanke-eeskirjadega, kui asjaomaseid riigi ­
hankelepinguid või ideekonkursse rahastab täielikult see organisatsioon või asutus; hankelepingute ja ideekonkursside puhul, mille suuremat osa kaasrahastab rahvusvaheline organisatsioon või rahvusvaheline finant ­
seerimisasutus, lepivad lepingupooled kokku, milliseid hankemenetlusi kohaldada.
 
3. Artiklit 17 kohaldatakse kaitse- või julgeolekuaspekte sisaldavate 
hankelepingute ja ideekonkursside suhtes, mis on sõlmitud või korral ­
datud rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt. Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata nimetatud lepingute ja ideekonkursside suhtes.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 68  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ 
elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (ELT L 108, 24.4.2002, lk 33).
 Artikkel 10  
Erandid teenuste hankelepingute puhul  
Käesolevat direktiivi ei kohaldata teenuste riigihankelepingute suhtes, 
mis käsitlevad järgmist:  
a) maa, olemasolevate ehitiste või muu kinnisvara omandamine või 
rentimine mis tahes rahaliste vahenditega või sellise kinnisvaraga seotud õigused;
 
b) audiovisuaalmeedia või raadioteenuste pakkujate poolt sõlmitavad 
lepingud, mis käsitlevad audiovisuaalmeedia teenuste või raadiosaa ­
dete jaoks mõeldud saatematerjali omandamist, arendamist, tootmist või ühistootmist, või audiovisuaalmeedia või raadioteenuste pakku ­
jaga sõlmitavad lepingud, mis käsitlevad saateaega või saate pakku ­
mist. Käesoleva punkti kohaldamisel käsitatakse mõisteid „audiovi ­
suaalmeedia teenus” ja „meediateenuse osutaja” samas tähenduses kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/13/EL (
 1 ) artikli 
1 lõike 1 punktides a ja d. Mõistet „saade” kasutatakse samas tähen ­
duses kui nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis b, kuid see hõlmab ka raadiosaateid ja raadiosaadete materjale. Käesoleva sätte kohaldamisel on mõistel „saatematerjal” sama tähendus nagu mõistel „saade”;
 
c) vahekohtu- ja lepitamisteenused;  
d) järgmised õigusteenused:  
i) kliendi õiguslik esindamine juristi poolt, nagu seda mõistet käsi ­
tatakse nõukogu direktiivi 77/249/EMÜ (  2 ) artiklis 1:  
— liikmesriigi, kolmanda riigi või rahvusvahelises vahekohtus 
või lepituskohtus läbiviidavates vahekohtu- või lepitusmenet ­
lustes või  
— liikmesriigi või kolmanda riigi kohtutes või ametiasutustes 
või rahvusvahelistes kohtutes või asutustes läbiviidavates kohtumenetlustes;
 
ii) õigusnõustamine käesoleva punkti alapunktis i osutatud menet ­
luste ettevalmistamisel või juhul, kui on konkreetsed märgid selle 
kohta, et suure tõenäosusega hakatakse asja, mida õigusnõusta ­
mine puudutab, sellistes menetlustes arutama, tingimusel et õigusnõu annab jurist direktiivi 77/249/EMÜ artikli 1 tähen ­
duses;
 
iii) notarite osutatavad dokumentide tõendamise ja autentimise 
teenused;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 69  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL 
audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste 
direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1). 
(
 2 ) Nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiiv 77/249/EMÜ õigusteenuste osuta ­
mise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17).
 iv) usaldusisikute või hooldajate osutatavad õigusteenused või muud 
õigusteenused, mida osutavad isikud, kelle on määranud asja ­
omase liikmesriigi kohus või kes on õigusaktidega määratud selliste kohtute järelevalve all konkreetseid ülesandeid täitma;
 
v) muud õigusteenused, mis on asjaomases liikmesriigis seotud 
(isegi harvadel juhtudel) riigivõimu teostamisega;  
e) finantsteenused, mis on seotud väärtpaberite või muude finantsins ­
trumentide emiteerimise, müügi, ostu või võõrandamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (
 1 ) tähenduses, kesk ­
panga teenused ning Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja Euroopa Stabiilsusmehhanismiga seotud toiminguid;
 
f) laenud, mis on või ei ole seotud väärtpaberite või muude finantsins ­
trumentide emiteerimise, müügi, ostu või võõrandamisega;  
g) töölepingud;  
h) tsiviilkaitse, kodanikukaitse ja ohu ärahoidmisega seotud teenused, 
mida osutavad mittetulunduslikud organisatsioonid ja ühendused ning mis on kaetud järgmiste CPV koodidega: 75250000-3, 
75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 
75222000-8, 98113100-9 ja 85143000-3, välja arvatud patsiendi veo kiirabiteenused;
 
i) avalik reisijateveoteenus raudteel või metroos;  
j) CPV koodide 79341400-0, 92111230-3 ja 92111240-6 alla kuulu ­
vaid poliitiliste kampaaniate korraldamisega seotud teenused, mis sõlmitakse erakonna poolt valimiskampaania käigus.
 
Artikkel 11  
Ainuõiguse alusel sõlmitavad teenuste hankelepingud  
Käesolevat direktiivi ei kohaldata teenuste riigihankelepingute suhtes, 
mille avaliku sektori hankija sõlmib teise avaliku sektori hankijaga või avaliku sektori hankijate ühendusega ainuõiguse alusel, mis on neile antud ELi toimimise lepingule vastavate õigusnormide ja aval ­
datud haldusnormidega.
 
Artikkel 12  
Avaliku sektori üksuste vahelised lepingud  
1. Riigihankeleping, mille avaliku sektori hankija on sõlminud mõne 
teise avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isikuga, jääb käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja, kui on täidetud järgmised tingimused:  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 70  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ 
finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 
85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).
 a) avaliku sektori hankija teostab asjaomase juriidilise isiku üle kont ­
rolli, mis sarnaneb kontrolliga, mida ta teostab oma osakondade üle;  
b) üle 80 % asjaomase kontrollitava juriidilise isiku tegevusest on 
selliste ülesannete täitmine, mille talle on andnud kontrolliv avaliku sektori hankija või sama hankija kontrollitav muu juriidiline isik, 
ning
 
c) kontrollitaval juriidilisel isikul puudub otsene erakapitali osalus, välja 
arvatud kontrolliõiguseta ja mitteblokeerivad erakapitali osaluse vormid, mis on kooskõlas aluslepingutega nõutavad siseriiklike õi ­
gusaktidega ja mille puhul ei avaldata kontrollitavale juriidilisele isikule otsustavat mõju.
 
Esimese lõigu punkti a mõistes teostab avaliku sektori hankija juriidilise 
isiku üle kontrolli, mis sarnaneb kontrolliga, mida ta teostab oma osakondade üle esimese lõigu alapunkti a tähenduses, kui ta avaldab otsustavat mõju kontrollitava juriidilise isiku strateegilistele eesmärki ­
dele ja olulistele otsustele. Sellist kontrolli võib teostada ka muu jurii ­
diline isik, keda ennast kontrollib avaliku sektori hankija samal viisil.
 
2. Lõiget 1 kohaldatakse ka siis, kui kontrollitav juriidiline isik, kes 
on avaliku sektori hankija, sõlmib lepingu teda kontrolliva avaliku sektori hankijaga või muu sama avaliku sektori hankija poolt kontrolli ­
tava juriidilise isikuga, tingimusel et sellel juriidilisel isikul, kellega sõlmitakse riigihankeleping, puudub otsene erakapitali osalus, välja arvatud kontrolliõiguseta ja mitteblokeerivad erakapitali osaluse vormid, mis on kooskõlas aluslepingutega nõutavad siseriiklike õigusaktidega ja mille puhul ei avaldata kontrollitavale juriidilisele isikule otsustavat mõju.
 
3. Avaliku sektori hankija, kes ei teosta kontrolli avalik-õigusliku või 
eraõigusliku juriidilise isiku üle lõike 1 tähenduses, võib siiski käeso ­
levat direktiivi kohaldamata sõlmida riigihankelepingu sellise juriidilise isikuga, kui täidetud on järgmised tingimused:
 
a) avaliku sektori hankijad teostavad ühiselt asjaomase juriidilise isiku 
üle kontrolli, mis sarnaneb kontrolliga, mida nad teostavad oma osakondade üle;
 
b) üle 80 % asjaomase juriidilise isiku tegevusest on selliste ülesannete 
täitmine, mille talle on usaldanud kontrolliv avaliku sektori hankija või sama avaliku sektori hankija poolt kontrollitav muu juriidiline 
isik, ning
 
c) kontrollitaval juriidilisel isikul puudub otsene erakapitali osalus, välja 
arvatud kontrolliõiguseta ja mitteblokeerivad erakapitali osaluse vormid, mis on kooskõlas aluslepingutega nõutavad siseriiklike õi ­
gusaktidega ja mille puhul ei avaldata kontrollitavale juriidilisele isikule otsustavat mõju.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 71
 
Esimese lõigu punkti a tähenduses kontrollivad avaliku sektori hankijad 
juriidilist isikut ühiselt juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:  
i) kontrollitava juriidilise isiku otsuseid tegevad organid koosnevad 
kõigi osalevate avaliku sektori hankijate esindajatest. Esindaja 
võib esindada mitut või kõiki osalevaid avaliku sektori hankijaid;  
ii) kõnealused avaliku sektori hankijad saavad ühiselt avaldada otsus ­
tavat mõju kontrollitava juriidilise isiku strateegilistele eesmärkidele ja olulistele otsustele ning
 
iii) kontrollitav juriidiline isik ei lähtu huvidest, mis on vastuolus kont ­
rollivate avaliku sektori hankijate huvidega.  
4. Ainult kahe või enama avaliku sektori hankija vahel sõlmitud 
leping ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
 
a) leping kehtestab osalevate avaliku sektori hankijate vahelise koostöö 
või rakendab seda eesmärgiga tagada, et avaliku sektori hankijad osutavad oma ülesandeks olevaid avalikke teenuseid oma ühiste eesmärkide täitmiseks;
 
b) sellise koostöö tegemisel juhindutakse üksnes avaliku huviga seotud 
kaalutlustest ning  
c) osalevate avaliku sektori hankijate sellise koostööga seonduvast tege ­
vusest toimub avatud turul alla 20 %.  
5. Lõike 1 esimese lõigu punktis b, lõike 3 esimese lõigu punktis b ja 
lõike 4 punktis c osutatud tegevuse protsendimäära kindlakstegemisel 
võetakse arvesse asjaomase juriidilise isiku või avaliku sektori hankija keskmist lepingu sõlmimisele eelnenud kolme aasta kogukäivet seoses teenuste, asjade ja ehitustöödega või muud sobivat alternatiivset tege ­
vusepõhist elementi, näiteks kantud kulusid.
 
Kui asjaomase juriidilise isiku või avaliku sektori hankija loomise või 
tegevuse alustamise aja või tegevuse ümberkorraldamise tõttu puuduvad andmed eelneva kolme aasta käibe kohta või alternatiivse tegevusepõ ­
hise elemendi, näiteks kulude kohta, või kui need ei ole enam asjako ­
hased, siis piisab sellest, kui näidatakse, eelkõige majandustegevuse prognooside abil, et tegevuse suuruse hindamine on usaldusväärne.
 
4. j a g u  
E r i o l u k o r r a d  
1. a l a j a g u  
S u b s i d e e r i t a v a d l e p i n g u d n i n g t e a d u s - j a 
a r e n d u s t e e n u s e d  
Artikkel 13  
Avaliku sektori hankijate subsideeritavad lepingud  
Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste lepingute sõlmimise suhtes:  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 72
 
a) ehitustööde lepingud, mida avaliku sektori hankijad subsideerivad 
vahetult rohkem kui 50 % ulatuses ning mille eeldatav maksumus käibemaksuta on vähemalt  ►
M1 5 225 000 eurot ◄, kui need 
hõlmavad üht järgmistest tegevustest:  
i) II lisas loetletud tsiviilehitustööd;  
ii) haiglate, spordi-, puhke- ja vaba aja veetmise rajatiste, kooli- ja 
ülikoolihoonete ning haldushoonete ehitamise tööd;  
b) teenuste hankelepingud, mida avaliku sektori hankijad subsideerivad 
vahetult rohkem kui 50 % ulatuses ning mille eeldatav maksumus käibemaksuta on vähemalt  ►
M1 209 000 eurot ◄ ja mis on seotud 
punktis a osutatud ehitustööde hankelepinguga.  
Esimese lõigu punktides a ja b osutatud subsiidiume maksvad avaliku 
sektori hankijad toimivad kooskõlas käesoleva direktiiviga, kui nad ei sõlmi subsideeritud lepingut ise või kui nad sõlmivad selliseid lepinguid teiste üksuste nimel.
 
Artikkel 14  
Teadus- ja arendusteenused  
Käesolevat direktiivi kohaldatakse ainult selliste teadus- ja arendustee ­
nuste riigihankelepingute suhtes, mis on kaetud CPV koodidega 73000000-2 - 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 ja 73430000-5, tingimusel et mõlemad järgmised tingimused on täidetud:
 
a) lepingust tuleneb kasu üksnes avaliku sektori hankijale tema enda 
tegevuse läbiviimiseks ning  
b) teenuse eest tasub täielikult avaliku sektori hankija.  
2. a l a j a g u  
K a i t s e - v õ i j u l g e o l e k u a s p e k t i g a s e o t u d h a n k e d  
Artikkel 15  
Kaitse ja julgeolek  
1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse riigihankelepingute ja ideekon ­
kursside suhtes kaitse ja julgeoleku valdkonnas, v.a järgmiste lepingute puhul:
 
a) direktiivi 2009/81/EÜ kohaldamisalasse kuuluvad lepingud;  
b) lepingud, mis vastavalt direktiivi 2009/81/EÜ artiklitele 8, 12 ja 13 
ei kuulu nimetatud direktiivi kohaldamisalasse.  
2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata riigihankelepingute ja ideekon ­
kursside suhtes, mille suhtes ei ole juba tehtud erandit lõike 1 alusel, sel määral, mil liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvide kaitset ei ole võimalik tagada vähem sekkuvate meetmetega, näiteks kehtestades nõuded eesmärgiga kaitsta avaliku sektori hankija poolt käesoleva direktiivi kohaselt hankemenetluse jooksul esitatud teabe konfidentsiaalsust.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 73
 
Lisaks ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punk ­
tiga a ei kohaldata käesolevat direktiivi riigihankelepingute ja ideekon ­
kursside suhtes, mille suhtes ei ole juba tehtud erandit käesoleva artikli lõike 1 alusel, sel määral, kus käesoleva direktiivi kohaldamine kohus ­
taks liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.
 
3. Kui riigihankelepingu või ideekonkursi täitmine on tunnistatud 
salajaseks või nendega peavad kaasnema erilised julgeolekumeetmed kooskõlas liikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormidega, siis käeso ­
levat direktiivi ei kohaldata, tingimusel et liikmesriik on kindlaks teinud, et asjaomaseid olulisi huve ei ole võimalik tagada vähem sekkuvate meetmetega, näiteks lõike 2 esimeses lõigus osutatud meetmetega.
 
Artikkel 16  
Kaitse- või julgeolekuaspektiga seotud segahanked  
1. Segalepingute korral, mille esemeks on käesoleva direktiiviga 
hõlmatud hanked, samuti ELi toimimise lepingu artikliga 346 või direk ­
tiiviga 2009/81/EÜ hõlmatud hanked, kohaldatakse käesolevat artiklit.  
2. Kui asjaomase riigihankelepingu eri osi on objektiivselt võimalik 
lahutada, võivad avaliku sektori hankijad teha otsuse sõlmida eri osade kohta eraldi hankelepingud või sõlmida ühtse hankelepingu.
 
Kui avaliku sektori hankijad otsustavad sõlmida eri osade kohta eraldi 
hankelepingud, otsustatakse see, millist õiguskorda iga sellise eraldi lepingu suhtes kohaldada, asjaomase eraldi osa omaduste põhjal.
 
Kui avaliku sektori hankijad otsustavad sõlmida ühtse lepingu, kohalda ­
takse järgmiseid kriteeriume, et määrata kindlaks kohaldatav õiguskord:  
a) kui asjaomase lepingu osa on hõlmatud ELi toimimise lepingu artik ­
liga 346, võib lepingu sõlmida ilma käesolevat direktiivi kohalda ­
mata, tingimusel et ühtse lepingu sõlmimine on objektiivselt põhjen ­
datud;  
b) kui asjaomase lepingu osa on hõlmatud direktiiviga 2009/81/EÜ, 
võib lepingu sõlmida kooskõlas nimetatud direktiiviga, tingimusel et ühtse lepingu sõlmimine on objektiivselt põhjendatud. Käesolev punkt ei piira nimetatud direktiiviga sätestatud piirmäärade ja eran ­
dite kohaldamist.
 
Otsust sõlmida ühtne leping ei tohi siiski teha selleks, et arvata lepingud 
välja käesoleva direktiivi või direktiivi 2009/81/EÜ kohaldamisest.  
3. Segalepingute suhtes, mille puhul võiks kohaldada nii lõike 2 
kolmanda lõigu punkti a kui ka b, kohaldatakse nimetatud lõigu punkti a.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 74
 
4. Kui asjaomase lepingu eri osasid ei ole objektiivselt võimalik 
lahutada, võib lepingu sõlmida ilma käesolevat direktiivi kohaldamata, kui see sisaldab elemente, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artiklit 346; muul juhul võib lepingu sõlmida kooskõlas direk ­
tiiviga 2009/81/EÜ.
 
Artikkel 17  
Kaitse- või julgeolekuaspekte sisaldavad hankelepingud ja 
ideekonkursid, mis on sõlmitud või korraldatud rahvusvaheliste 
eeskirjade kohaselt  
1. Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste kaitse- või julgeolekuas ­
pekte sisaldavate riigihankelepingute ja ideekonkursside suhtes, mille sõlmimisel või korraldamisel avaliku sektori hankija peab kohaldama 
käesoleva direktiiviga kaetust erinevat hankemenetlust, mis on kehtes ­
tatud mõnel järgmisel alusel:
 
a) rahvusvaheline leping või kokkulepe, mis on sõlmitud liikmesriigi ja 
ühe või mitme kolmanda riigi või selle allpiirkonna vahel aluslepin ­
gute kohaselt ja mis hõlmab ehitustöid, asju või teenuseid, mis on ette nähtud teatava projekti ühiseks rakendamiseks või kasutamiseks allakirjutanute poolt;
 
b) sõjaväeüksuste paigutamist käsitlev rahvusvaheline leping või 
kokkulepe, mis on seotud liikmesriigi või kolmanda riigi äriühingu ­
tega;  
c) rahvusvaheline organisatsioon.  
Kõigist käesoleva lõike esimese lõigu punktis a osutatud lepingutest või 
kokkulepetest teatatakse komisjonile, kes võib konsulteerida artiklis 89 osutatud riigihankelepingute nõuandekomiteega.
 
2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste kaitse- või julgeolekuas ­
pekte sisaldavate riigihankelepingute ega ideekonkursside suhtes, mille puhul avaliku sektori hankija sõlmib lepingu kooskõlas rahvusvahelise organisatsiooni või rahvusvahelise finantseerimisasutuse hanke-eeskirja ­
dega, kui asjaomaseid riigihankelepinguid või ideekonkursse rahastab täielikult see organisatsioon või asutus. Hankelepingute ja ideekonkurs ­
side puhul, mille suuremat osa kaasrahastab rahvusvaheline organisat ­
sioon või rahvusvaheline finantseerimisasutus, lepivad lepingupooled 
kokku, milliseid hankemenetlusi kohaldada.
 
II PEATÜKK  
Üldised eeskirjad  
Artikkel 18  
Riigihanke üldpõhimõtted  
1. Avaliku sektori hankijad kohtlevad ettevõtjaid võrdselt ja mitte ­
diskrimineerivalt ning tegutsevad läbipaistvalt ja proportsionaalselt.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 75
 
Riigihanke kavandamisel ei tohi lähtuda eesmärgist jätta see käesoleva 
direktiivi kohaldamisalast välja või konkurentsi kunstlikult piirata. Konkurentsi peetakse kunstlikult piiratuks, kui riigihanget kavandatakse kavatsusega teatavaid ettevõtjaid sobimatul viisil soodustada või ebasoodsasse olukorda panna.
 
2. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et riigi ­
hankelepingute täitmisel täidavad ettevõtjad neid keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavaid kohustusi, mis on kehtestatud liidu või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või X lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse sätetega.
 
Artikkel 19  
Ettevõtjad  
1. Ettevõtjaid, kellel on oma asukohaliikmesriigi õigusaktide alusel 
õigus asjaomast teenust osutada, ei tohi kõrvale jätta üksnes seetõttu, et selle liikmesriigi õiguse alusel, kus hankeleping sõlmitakse, peaksid nad olema kas füüsilised või juriidilised isikud.
 
Teenuste riigihankelepingute ja ehitustööde riigihankelepingute puhul 
ning selliste asjade riigihankelepingute puhul, mis hõlmavad lisateenu ­
seid ja/või kohaletoomis- ja paigaldustöid, võib juriidilistelt isikutelt siiski nõuda, et nad märgiksid pakkumuses või osalemistaotluses kõne ­
aluse lepingu täitmise eest vastutavate töötajate nimed ja asjakohase kutsekvalifikatsiooni.
 
2. Ettevõtjate rühmad, sealhulgas ajutised ühendused, võivad hanke ­
menetlustes osaleda. Avaliku sektori hankijad ei või nõuda, et neil oleks pakkumuse või osalemistaotluse esitamiseks mingi konkreetne juriidiline vorm.
 
Vajaduse korral võivad avaliku sektori hankijad hankedokumentides 
selgitada, kuidas ettevõtjate rühmad peavad vastama majandusliku ja finantsseisundi nõuetele või artiklis 58 osutatud tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kriteeriumidele, kui seda on võimalik objektiivselt põhjen ­
dada ning see on proportsionaalne. Liikmesriigid võivad kehtestada standardtingimused sellele, kuidas ettevõtjate rühmad neid nõudeid täitma peavad.
 
Ettevõtjate rühmade poolt lepingu täitmise kõik sellised tingimused, mis 
erinevad eraldiseisvate osalejate suhtes kehtestatud tingimustest, peavad samuti olema objektiivsetel alustel põhjendatavad ning proportsio ­
naalsed.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 76
 
3. Olenemata lõikest 2 võivad avaliku sektori hankijad ettevõtjate 
rühmadelt nõuda teatava juriidilise vormi võtmist, kui nendega on sõlmitud leping, sellisel määral, mil seda muudatust on vaja lepingu nõuetekohaseks täitmiseks.
 
Artikkel 20  
Reserveeritud hankelepingud  
1. Liikmesriigid võivad jätta hankemenetluses osalemise õiguse 
kaitstud töö keskustele ja ettevõtjatele, kelle peamine eesmärk on puudega või ebasoodsas olukorras olevate isikute sotsiaalne ja kutse ­
alane integreerimine, või sätestada selliste lepingute täitmise erivajadus ­
tega isikute tööhõiveprogrammi raames, tingimusel et vähemalt 30 % sellises töökohas, sellise ettevõtja alluvuses või selliste programmidega hõivatud töötajatest on puudega või ebasoodsas olukorras olevad töötajad.
 
2. Hanketeates viidatakse sellele artiklile.  
Artikkel 21  
Konfidentsiaalsus  
1. Kui käesoleva direktiivi või siseriiklike, eelkõige teabele juurde ­
pääsu käsitlevate õigusaktidega, mis on avaliku sektori hankija suhtes kohaldatavad, ei ole teisiti ette nähtud ning ilma, et see piiraks kohustusi seoses sõlmitud lepingute avaldamisega ning taotlejatele ja pakkujatele artiklite 50 ja 55 kohase teabe andmisega, ei avalikusta avaliku sektori hankija talle ettevõtjate poolt edastatud konfidentsiaalsena märgitud teavet, sh tehnika- või ärialaseid saladusi ja pakkumuste konfidentsiaal ­
seid aspekte.
 
2. Avaliku sektori hankijad võivad kehtestada ettevõtjate suhtes 
nõudeid eesmärgiga kaitsta sellise teabe konfidentsiaalsust, mille avaliku sektori hankijad hankemenetluse jooksul kättesaadavaks teevad.
 
Artikkel 22  
Teabevahetuse suhtes kohaldatavad eeskirjad  
1. Liikmesriigid tagavad, et kogu käesoleva direktiivi kohane sidepi ­
damine ja teabevahetus, eelkõige dokumentide elektrooniline esitamine, toimub elektrooniliste sidevahendite abil kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega. Elektroonilisel sidepidamisel kasutatavad vahendid ja seadmed, samuti nende tehnilised omadused, peavad olema mittedis ­
krimineerivad, üldiselt kättesaadavad ja koostalitlusvõimelised üldkasu ­
tatavate IKT toodetega ning need ei tohi piirata ettevõtjate juurdepääsu hankemenetlusele.
 
Olenemata esimesest lõigust ei pea avaliku sektori hankijad nõudma 
esitamisprotsessis elektrooniliste sidevahendite kasutamist järgmistel juhtudel:  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 77
 
a) hanke spetsiifilise olemuse tõttu nõuaks elektrooniliste sidevahendite 
kasutamine erivahendeid, seadmeid või failivorminguid, mis ei ole üldiselt kättesaadavad või mida ei toeta üldiselt kättesaadavad raken ­
dused;
 
b) pakkumuse jaoks sobivaid failivorminguid toetavad rakendused 
kasutavad failivorminguid, mida ei ole võimalik töödelda ühegi teise avatud või üldiselt kättesaadava rakendusega või on need faili ­
vormingud kasutatavad tööstusomandi kasutamise korra alusel ja avaliku sektori hankija ei saa neid teha allalaadimiseks või kaugka ­
sutamiseks kättesaadavaks;
 
c) elektrooniliste sidevahendite kasutamine nõuaks spetsiaalseid konto ­
riseadmeid, mida avaliku sektori hankijad üldiselt ei kasuta;  
d) hankedokumentides nõutakse füüsilise või mõõtkavas mudeli esita ­
mist, mida ei saa edastada elektrooniliste vahendite abil.  
Andmed, mille puhul ei kasutata teise lõigu kohaselt elektroonilisi side ­
vahendeid, edastatakse posti teel või muid sobivaid vahendeid kasutades või kasutades postiteenust või muid sobivaid vahendeid ja elektroonilisi vahendeid.
 
Olenemata käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatust ei ole avaliku 
sektori hankijad kohustatud nõudma esitamisprotsessis elektrooniliste sidevahendite kasutamist selles ulatuses, kus muude kui elektrooniliste vahendite kasutamine on vajalik kas nende sidevahendite turvalisuse rikkumise tõttu või eriti tundliku iseloomuga teabe kaitsmiseks, mis nõuab niivõrd kõrgetasemelist kaitset, et seda ei ole võimalik tagada nende elektrooniliste vahendite ja seadmetega, mis on kas ettevõtjatele üldiselt kättesaadavad või mida saab neile kättesaadavaks teha alterna ­
tiivsete juurdepääsuvõimalustega lõike 5 tähenduses.
 
Avaliku sektori hankijad, kes kooskõlas käesoleva lõike teise lõiguga 
nõuavad esitamisprotsessis muid kui elektroonilisi sidevahendeid, peavad artiklis 84 osutatud üksikaruandes esitama selle nõude põhjused. Vajaduse korral esitavad avaliku sektori hankijad üksikaruandes põhjused, miks muude kui elektrooniliste sidevahendite kasutamist on peetud vajalikuks käesoleva lõike neljanda lõigu kohaldamisel.
 
2. Olenemata lõikest 1 võib muu kui hankemenetluse oluliste 
elementidega seotud teabe vahetamisel suhelda suuliselt, tingimusel et 
suulise suhtluse sisu dokumenteeritakse piisavas ulatuses. Sel eesmärgil loetakse olulisteks elementideks hankedokumente, osalemistaotluseid, huvi kinnitamise avaldusi ja pakkumisi. Eelkõige tuleb dokumenteerida piisavas ulatuses ja sobival viisil, näiteks kirjalikult või helisalvestusva ­
henditega või tehes kokkuvõtte suhtluse peamistest elementidest, suuline suhtlemine pakkujatega, mis võib olulisel määral mõjutada pakkumuste sisu ja hindamist.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 78
 
3. Teabe vahetamisel ning salvestamisel tagavad avaliku sektori 
hankijad andmete tervikluse ning pakkumuste ja osalemistaotluste konfi ­
dentsiaalsuse säilimise. Nad tutvuvad pakkumuste ja osalemistaotluste sisuga alles pärast esitamistähtaja möödumist.
 
4. Ehitustööde hankelepingute ja ideekonkursside puhul võivad liik ­
mesriigid nõuda spetsiaalsete elektrooniliste vahendite, näiteks ehitus ­
teabe elektroonilise modelleerimise vahendite või samalaadsete vahen ­
dite kasutamist. Seni, kuni need vahendid muutuvad üldiselt kättesaada ­
vaks lõike 1 esimese lõigu teise lause tähenduses, pakuvad avaliku sektori hankijad lõikes 4 sätestatud alternatiivseid juurdepääsuvõimalusi.
 
5. Avaliku sektori hankijad võivad vajaduse korral nõuda ka selliste 
vahendite ja seadmete kasutamist, mis ei ole üldiselt kättesaadavad, tingimusel et avaliku sektori hankijad pakuvad alternatiivseid juurdepää ­
suvõimalusi.
 
Sobivate alternatiivsete juurdepääsuvõimaluste pakkumiseks loetakse 
järgmist:  
a) avaliku sektori hankijad pakuvad kõnealustele vahenditele ja sead ­
metele tasuta piiramatut ja täielikku elektroonilist juurdepääsu alates teate VIII lisa kohase avaldamise kuupäevast või huvi kinnitamise ettepaneku saatmise kuupäevast. Teates või huvi kinnitamise ettepa ­
nekus esitatakse internetiaadress, kus kõnealused vahendid ja seadmed on kättesaadavad;
 
b) tagatakse, et pakkujad, kellel puudub juurdepääs asjaomastele vahen ­
ditele ja seadmetele või kellel ei ole võimalik neid vastava tähtaja jooksul hankida, tingimusel et juurdepääsu puudumine ei tulene asja ­
omasest pakkujast endast, võivad saada juurdepääsu hankemenetlu ­
sele ajutiste lubadega, mis tehakse interneti kaudu tasuta kättesaada ­
vaks, või
 
c) toetavad alternatiivset kanalit pakkumuste elektrooniliseks esita ­
miseks.  
6. Lisaks IV lisas sätestatud nõuetele kehtivad pakkumuste elektroo ­
nilise edastamise ja vastuvõtu ning osalemistaotluste elektroonilise vastuvõtu vahendite ja seadmete suhtes järgmised eeskirjad:
 
a) huvitatud isikutele tehakse kättesaadavaks teave pakkumuste ja 
osalemistaotluste elektroonilise esitamise, sealhulgas krüpteerimise 
ja ajatempli kasutamise kirjelduste kohta;  
b) liikmesriigid või asjaomase liikmesriigi kehtestatud üldises raamis ­
tikus tegutsevad avaliku sektori hankijad täpsustavad teatava hanke ­
menetluse iga etapi puhul elektroonilistelt sidevahenditelt nõutava turvalisuse taseme; tase peab olema proportsionaalne kaasnevate riskidega;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 79
 
c) kui liikmesriigid või asjaomase liikmesriigi kehtestatud üldises 
raamistikus tegutsevad avaliku sektori hankijad leiavad, et kooskõlas käesoleva lõike punktiga b hinnatud riskide tase on selline, et on nõutavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/93/EÜ (
 1 ) 
määratletud täiustatud elektroonilised allkirjad, aktsepteerivad avaliku sektori hankijad kvalifitseeritud sertifikaadi toetatavaid täius ­
tatud elektroonilisi allkirju, võttes arvesse, kas kõnealused sertifi ­
kaadid on esitanud komisjoni otsuses 2009/767/EÜ (
 2 ) sätestatud 
usaldusnimekirjas oleva sertifitseeritud teenuse pakkuja, kas see on 
loodud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta, kui on täidetud järgmised tingimused:
 
i) avaliku sektori hankijad peavad komisjoni otsusega 
2011/130/EL (  3 ) ette nähtud vormingute alusel kehtestama nõutava 
täiustatud allkirja vormingu ning võtma vajalikud meetmed selliste vormingute tehniliseks töötlemiseks; juhul, kui kasutatakse erinevat elektroonilise allkirja vormingut, peab elektroonilise allkirja või elektroonilise dokumendi kandja sisaldama teavet 
olemasolevate verifitseerimisvõimaluste kohta, mille eest vastutab 
liikmesriik. Verifitseerimisvõimalused võimaldavad avaliku sektori hankijal interneti teel, tasuta ja kasutatud keelt emakeelena mittekõnelevale inimesele arusaadaval viisil verifitseerida laekunud elektroonilisi allkirju kvalifitseeritud sertifikaadil põhi ­
nevate täiustatud elektrooniliste allkirjadena.
 
Liikmesriigid esitavad verifitseerimisteenuste osutajat käsitleva 
teabe komisjonile, kes teeb liikmesriikidelt saadud teabe internetis avalikkusele kättesaadavaks;
 
ii) kui pakkumus on allkirjastatud usaldusnimekirjas osutatud kvali ­
fitseeritud sertifikaadiga, ei kohalda avaliku sektori hankijad täiendavaid nõudeid, mis võivad pakkujatel takistada kõnealuste allkirjade kasutamist.
 
Hankemenetluses kasutatavate dokumentide puhul, mille allkirjastab 
liikmesriigi pädev asutus või muu dokumente väljastav üksus, võib dokumendi väljastanud pädev asutus või üksus kehtestada nõutava täius ­
tatud allkirja vormingu otsuse 2011/130/EL artikli 1 lõikes 2 sätestatud nõuete kohaselt. Nad näevad ette vajalikud meetmed selliste vormingute  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 80  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 
1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta 
(EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12). 
( 2 ) Komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/767/EÜ, millega kehtestatakse 
meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 274, 20.10.2009, lk 36). 
(
 3 ) Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta otsus 2011/130/EL, millega kehtesta ­
takse pädevate asutuste poolt elektrooniliselt allkirjastatud dokumentide 
piiriülese töötlemise miinimumnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 53, 26.2.2011, lk 66).
 tehniliseks töötlemiseks, lisades teabe, mis on vajalik asjaomases doku ­
mendis oleva allkirja töötlemiseks. Sellised dokumendid peavad sisal ­
dama elektroonilises allkirjas või elektroonilises dokumendikandjas teavet olemasolevate verifitseerimisvõimaluste kohta, mis võimaldavad laekunud elektroonilisi allkirju interneti teel, tasuta ja kasutatud keelt emakeelena mittekõnelevale inimesele arusaadaval viisil verifitseerida.
 
7. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegee ­
ritud õigusakte, et muuta IV lisas osutatud tehnilisi üksikasju ja omadusi tulenevalt tehnika arengust.
 
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegeeritud 
õigusakte käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu punktides a–d esitatud loetelu muutmiseks, kui tehnoloogia arengu tõttu ei ole elektrooniliste sidevahendite kasutamisest püsivate erandite tegemine enam asjakohane või, erandkorras, kui tehnoloogiliste arengute tõttu on vaja ette näha uusi erandeid.
 
Tehniliste vormingute ning protsesside ja sõnumiedastusstandardite 
koostalitlusvõime tagamiseks, eelkõige piiriülesel suhtlemisel, on komis ­
jonil õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegeeritud õigusakte selliste teatavate tehniliste standardite kasutamise kohustuslikuks muut ­
miseks, eelkõige seoses pakkumuste ja taotluste elektroonilise esitamise ja elektrooniliste kataloogide kasutamisega ning elektroonilise autenti ­
mise vahenditega, üksnes juhul, kui need tehnilised standardid on põhja ­
likult kontrollitud ja on tõendatud nende tegelik kasu. Enne mõne tehni ­
lise standardi kasutamise kohustuslikuks tegemist peab komisjon samuti hoolikalt analüüsima sellega kaasneda võivaid kulusid, eelkõige seoses olemasolevate elektrooniliste riigihankelepingute sõlmimise lahenduste, sealhulgas infrastruktuuri, protsesside ja tarkvara kohandamisega.
 
Artikkel 23  
Nomenklatuurid  
1. Kõik viited nomenklatuuridele riigihangete kontekstis peavad 
põhinema määrusega (EÜ) nr 2195/2002 vastu võetud ühtsel riigihan ­
gete klassifikaatoril (CPV).  
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegee ­
ritud õigusakte, et kohandada käesolevas direktiivis osutatud CPV koode, kui CPV nomenklatuuri tehakse muudatusi, mis peavad kajas ­
tuma käesolevas direktiivis ning millega ei kaasne direktiivi kohalda ­
misala muutust.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 81
 
Artikkel 24  
Huvide konflikt  
Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori hankijad võtavad asjakohaseid 
meetmeid, et tõhusalt ära hoida, tuvastada ja kõrvaldada huvide konf ­
likte, mis tekivad hankemenetluste läbiviimisel, et vältida igasugust konkurentsi moonutamist ja tagada kõigi ettevõtjate võrdne kohtlemine.
 
Mõiste „huvide konflikt” hõlmab vähemalt olukordi, kus avaliku sektori 
hankija või avaliku sektori hankija nimel tegutseva hanketeenuse osutaja töötajal, kes on kaasatud hankemenetluse läbiviimisse või võib mõjutada selle menetluse tulemust, on otseselt või kaudselt finantsalaseid, majan ­
duslikke või muid isiklikke huvisid, mida võib hankemenetluse kontekstis käsitada tema erapooletust ja sõltumatust kahjustavatena.
 
II JAOTIS  
RIIGIHANKELEPINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD 
EESKIRJAD  
I PEATÜKK  
Menetlused  
Artikkel 25  
WTO riigihankelepingu ja muude rahvusvaheliste kokkulepetega 
seotud tingimused  
WTO riigihankelepingu Euroopa Liitu käsitleva I liite üldiste märkuste 
ning 1., 2., 4. ja 5. lisa ning teiste liidu jaoks kohustuslike rahvusvahe ­
liste lepingute reguleerimisala piires kohtlevad avaliku sektori hankijad kõnealuste lepingute osaliste ehitustöid, asju, teenuseid ja ettevõtjaid sama soodsatel tingimustel kui liidu ehitustöid, asju, teenuseid ja ette ­
võtjaid.
 
Artikkel 26  
Menetluse valik  
1. Riigihankelepinguid sõlmides kohaldavad avaliku sektori hankijad 
siseriiklikke menetlusi, mida on kohandatud käesoleva direktiivi säte ­
tega, tingimusel et kooskõlas käesoleva direktiiviga on avaldatud riigi ­
hanketeade, ilma et see piiraks artikli 32 kohaldamist.  
2. Liikmesriigid näevad ette, et avaliku sektori hankijad võivad kasu ­
tada avatud või piiratud hankemenetlust, lähtudes käesoleva direktiivi sätetest.
 
3. Liikmesriigid näevad ette, et avaliku sektori hankijad võivad kasu ­
tada innovatsioonipartnerlusi, lähtudes käesoleva direktiivi sätetest.  
4. Liikmesriigid näevad ette, et avaliku sektori hankijad võivad 
kohaldada konkurentsipõhist läbirääkimistega hankemenetlust või võist ­
levat dialoogi järgmistel juhtudel:  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 82
 
a) ehitustööde, asjade ja teenuste puhul, mis vastavad ühele või mitmele 
järgmistest kriteeriumitest:  
i) avaliku sektori hankija vajadusi ei saa rahuldada olemasolevate 
lahenduste kohandamisega;  
ii) need hõlmavad projekteerimist või innovatiivseid lahendusi;  
iii) lepingut ei saa sõlmida ilma eelnevate läbirääkimisteta nende 
olemuse, keerukuse või õigusliku ja finantsalase ülesehitusega seonduvate spetsiifiliste asjaolude või nendega seotud riskide tõttu;
 
iv) avaliku sektori hankija ei saa tehnilisi kirjeldusi esitada piisava 
täpsusega vastavalt standardile, Euroopa tehnilisele hinnangule, ühisele tehnilisele kirjeldusele või tehnilisele etalonile VII lisa punktide 2–5 tähenduses;
 
b) ehitustööde, asjade ja teenuste puhul, mille kohta esitati avatud või 
piiratud menetluse tulemusel üksnes ebakorrektsed või vastuvõeta ­
matud pakkumused. Sellistes olukordades ei nõuta avaliku sektori hankijatelt hanketeadete avaldamist, kui menetlusse kaasatakse kõik sellised pakkujad ja ainult sellised pakkujad, kes vastavad artiklites 57–64 sätestatud kriteeriumitele ning kes esitasid algse avatud või piiratud menetluse käigus hankemenetluse vorminõuetele vastavad pakkumused.
 
Eelkõige tuleb ebakorrektseteks pidada pakkumusi, mis ei vasta 
hankedokumentidele, on saadud liiga hilja, on esitatud konkurentsi ­
vastase koostöö või korruptsiooni tulemusel või mille maksumust peab avaliku sektori hankija põhjendamatult madalaks. Eelkõige tuleb vastuvõetamatuteks pidada pakkumusi, mille on esitanud pakkujad, kellel puudub nõutud kvalifikatsioon, ja pakkumusi, mille hind ületab avaliku sektori hankija eelarvet, mis on kindlaks määratud ja dokumenteeritud enne hankemenetluse käivitamist.
 
5. Hange kuulutatakse välja hanketeate esitamisega artikli 49 koha ­
selt. 
Kui leping sõlmitakse piiratud või konkurentsipõhise läbirääkimistega 
hankemenetluse alusel, võivad liikmesriigid käesoleva lõike esimesest lõigust olenemata näha ette, et keskvalitsusest madalama tasandi hankijad või nende teatavad kategooriad võivad riigihanke välja kuulu ­
tada eelteate esitamisega artikli 48 lõike 2 kohaselt.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 83
 
Kui riigihange kuulutatakse välja eelteate esitamisega vastavalt artikli 48 
lõikele 2, tuleb seejärel pärast eelteate avaldamist huvi avaldanud ette ­
võtjatelt paluda oma huvi kirjalikku kinnitamist, esitades vastavalt artik ­
lile 54 huvi kinnitamise ettepaneku.  
6. Artiklis 32 selgelt osutatud konkreetsetel juhtudel ja asjaoludel 
võivad liikmesriigid ette näha, et avaliku sektori hankijad võivad kasu ­
tada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust. Liikmesriigid ei võimalda seda hankemenetlust kohaldada muudel kui artiklis 32 osutatud juhtudel.
 
Artikkel 27  
Avatud hankemenetlus  
1. Avatud hankemenetluse puhul võib iga huvitatud ettevõtja esitada 
hanketeate peale pakkumuse.  
Pakkumuste laekumise miinimumtähtaeg on 35 päeva alates hanketeate 
saatmise kuupäevast.  
Pakkumusega koos tuleb esitada kvalitatiivse valiku tegemiseks avaliku 
sektori hankija poolt nõutud teave.  
2. Kui avaliku sektori hankijad on avaldanud eelteate, mida ei kasu ­
tatud riigihanke väljakuulutamiseks, võib käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus sätestatud pakkumuste laekumise miinimumtähtaega lühendada 15 päevani, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
 
a) eelteade sisaldab kogu teavet, mis on V lisa B osa I jao kohaselt 
nõutav hanketeate puhul, kui selline teave oli eelteate avaldamise ajal kättesaadav;
 
b) eelteade on avaldamiseks saadetud 35 päeva kuni 12 kuud enne 
hanketeate saatmise kuupäeva.  
3. Kui asjaolude kiireloomulisus, mida avaliku sektori hankijad nõue ­
tekohaselt põhjendavad, muudab lõike 1 teises lõigus sätestatud tähtaja kasutamise võimatuks, võivad avaliku sektori hankijad määrata tähtaja, mis on vähemalt 15 päeva alates hanketeate saatmise kuupäevast.
 
4. Käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus sätestatud pakkumuste 
laekumise tähtaega võib lühendada viie päeva võrra, kui avaliku sektori hankija nõustub pakkumuste elektroonilise esitamisega artikli 22 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 22 lõigete 5 ja 6 kohaselt.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 84
 
Artikkel 28  
Piiratud hankemenetlus  
1. Piiratud hankemenetluse puhul võib iga ettevõtja esitada hanke ­
teate peale osalemistaotluse, mis sisaldab V lisa vastavalt kas B või C osas ette nähtud teavet, esitades kvalitatiivse valiku tegemiseks avaliku sektori hankija poolt nõutava teabe.
 
Osalemistaotluste laekumise miinimumtähtaeg on 30 päeva alates 
hanketeate saatmise või alates huvi kinnitamise ettepaneku saatmise 
kuupäevast, kui riigihange kuulutatakse välja eelteatega.  
2. Pakkumuse võivad esitada ainult need ettevõtjad, kellele avaliku 
sektori hankija teeb esitatud teabe hindamise põhjal vastava ettepaneku. Avaliku sektori hankija võib piirata menetluses osalema kutsutavate vastavaks tunnistatud taotlejate arvu artikli 65 kohaselt.
 
Pakkumuste laekumise miinimumtähtaeg on 30 päeva alates pakkumuse 
esitamise ettepaneku saatmise kuupäevast.  
3. Kui avaliku sektori hankija on avaldanud eelteate, mida ei kasutata 
riigihanke väljakuulutamise vahendina, võib käesoleva artikli lõike 2 teises lõigus sätestatud pakkumuste laekumise miinimumtähtaega lühen ­
dada kümne päevani, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:
 
a) eelteade sisaldab kogu teavet, mis on V lisa B osa I jao kohaselt 
nõutav, kui selline teave oli eelteate avaldamise ajal kättesaadav;  
b) eelteade on avaldamiseks saadetud 35 päeva kuni 12 kuud enne 
hanketeate saatmise kuupäeva.  
4. Liikmesriigid võivad ette näha, et kõik või teatavatesse kategoo ­
riatesse kuuluvad keskvalitsusest madalama tasandi hankijad võivad pakkumuste laekumise tähtaja määrata avaliku sektori hankija ja valitud taotlejate vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et kõikidele valitud taot ­
lejatele antakse pakkumuste ettevalmistamiseks ja esitamiseks võrdselt aega. Kui pakkumuste laekumise tähtaja suhtes ei ole kokku lepitud, on tähtaeg vähemalt kümme päeva alates pakkumuse esitamise ettepaneku saatmise kuupäevast.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 85
 
5. Käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud pakkumuste laekumise 
tähtaega võib lühendada viie päeva võrra, kui avaliku sektori hankija nõustub pakkumuste elektroonilise esitamisega artikli 22 lõigete 1, 5 ja 6 kohaselt.
 
6. Kui asjaolude kiireloomulisus, mida avaliku sektori hankijad nõue ­
tekohaselt põhjendavad, muudab käesolevas artiklis sätestatud tähtae ­
gade kasutamise võimatuks, võivad nad määrata:  
a) osalemistaotluste laekumise tähtaja, mis on vähemalt 15 päeva alates 
hanketeate saatmise kuupäevast;  
b) pakkumuste laekumise tähtaja, mis on vähemalt kümme päeva alates 
pakkumuse esitamise ettepaneku saatmise kuupäevast.  
Artikkel 29  
Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus  
1. Konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse puhul võib 
iga ettevõtja esitada hanketeate peale osalemistaotluse, mis sisaldab V lisa B ja C osas ette nähtud teavet, esitades kvalitatiivse valiku tegemi ­
seks avaliku sektori hankija poolt nõutava teabe.
 
Avaliku sektori hankijad määravad hankedokumentides kindlaks riigi ­
hanke sisu, kirjeldades oma vajadusi ning hangitavate ehitustööde, asjade või teenuste nõutavaid omadusi ning esitavad pakkumuste hinda ­
mise kriteeriumid. Samuti osutavad nad, millised selle kirjelduse elemendid määratlevad miinimumnõuded, millele kõik pakkumused peavad vastama.
 
Esitatud teave peab olema piisavalt täpne, et võimaldada ettevõtjatel 
kindlaks teha riigihanke olemus ja ulatus ning otsustada, kas esitada hankemenetluses osalemise taotlus.
 
Osalemistaotluste laekumise miinimumtähtaeg on 30 päeva alates 
hanketeate saatmise või alates huvi kinnitamise ettepaneku saatmise 
kuupäevast, kui riigihange kuulutatakse välja eelteatega. Esialgsete 
pakkumuste laekumise miinimumtähtaeg on 30 päeva alates kutse saat ­
mise kuupäevast. Kohaldatakse artikli 28 lõikeid 3-6.  
2. Ainult need ettevõtjad, kellele avaliku sektori hankija teeb esitatud 
teabe hindamise põhjal vastava ettepaneku, võivad esitada esialgse pakkumuse, mille alusel toimuvad edasised läbirääkimised. Avaliku sektori hankija võib piirata menetluses osalema kutsutavate vastavaks tunnistatud taotlejate arvu artikli 65 kohaselt.
 
3. Kui lõikes 4 ei ole sätestatud teisiti, peab avaliku sektori hankija 
pakkujatega läbirääkimisi talle esitatud esialgsete ja kõigi järgnevate pakkumuste üle, välja arvatud lõplike pakkumuste üle lõike 7 tähen ­
duses, et parandada nende sisu.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 86
 
Läbirääkimisi ei peeta miinimumnõuete ning pakkumuste hindamise 
kriteeriumite üle.  
4. Avaliku sektori hankija võib sõlmida lepingu esialgse pakkumuse 
alusel ilma läbirääkimisi pidamata, kui ta on hanketeates või huvi kinni ­
tamise ettepanekus teatanud, et jätab endale võimaluse seda teha.  
5. Läbirääkimiste ajal tagavad avaliku sektori hankijad kõigi pakku ­
jate võrdse kohtlemise. Seetõttu ei avalda nad teavet diskrimineerival viisil, mis võib anda mõnele pakkujale teiste ees eelise. Nad teavitavad kõiki pakkujaid, kelle pakkumusi ei ole lõike 6 kohaselt kõrvale jäetud, kirjalikult muudest kui miinimumnõudeid puudutavatest muudatustest tehnilises kirjelduses või muudes hankedokumentides. Pärast kõnealuste muudatuste tegemist annavad avaliku sektori hankijad pakkujatele piisa ­
valt aega vastavalt vajadusele pakkumusi muuta ja uuesti esitada.
 
Vastavalt artiklile 21 ei avalda avaliku sektori hankijad teistele läbirää ­
kimistel osalejatele taotleja või pakkuja esitatud konfidentsiaalset teavet ilma vastava taotleja või pakkuja nõusolekuta. Sellist nõusolekut ei saa anda üldise konfidentsiaalsuse nõudest loobumisena, vaid selle andmisel 
tuleb osutada konkreetse teabe kavandatavale edastamisele.
 
6. Konkurentsipõhine läbirääkimistega menetlus võib toimuda järjes ­
tikuste etappidena, et vähendada läbirääkimistel arutatavate pakkumuste arvu, kohaldades hanketeates, huvi kinnitamise ettepanekus või muus hankedokumendis esitatud pakkumuste hindamise kriteeriume. Avaliku sektori hankija näitab hanketeates, huvi kinnitamise ettepanekus või muus hankedokumendis ära, kas ta kavatseb seda võimalust kasutada.
 
7. Kui avaliku sektori hankija kavatseb läbirääkimised lõpetada, 
teavitab ta sellest järelejäänud pakkujaid ning määrab ühise tähtaja uute või muudetud pakkumuste esitamiseks. Ta kontrollib, kas lõplikud pakkumused vastavad miinimumnõuetele ning on kooskõlas artikli 56 lõikega 1, hindab lõplikke pakkumusi pakkumuste hindamise kriteeriu ­
mite alusel ning sõlmib lepingu kooskõlas artiklitega 66–69.
 
Artikkel 30  
Võistlev dialoog  
1. Võistleva dialoogi puhul võib iga ettevõtja esitada hanketeate 
peale osalemistaotluse, esitades kvalitatiivse valiku tegemiseks avaliku sektori hankija poolt nõutava teabe.
 
Osalemistaotluste laekumise miinimumtähtaeg on 30 päeva alates 
hanketeate saatmise kuupäevast.  
Dialoogis võivad osaleda ainult need ettevõtjad, kellele avaliku sektori 
hankija teeb esitatud teabe hindamise põhjal vastava ettepaneku. Avaliku sektori hankija võib piirata menetluses osalema kutsutavate vastavaks tunnistatud taotlejate arvu artikli 65 kohaselt. Hankeleping sõlmitakse parima hinna-kvaliteedi suhtega pakkumuse alusel kooskõlas artikli 67 lõikega 2, mis on pakkumuste hindamise ainus kriteerium.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 87
 
2. Avaliku sektori hankija esitab oma vajadused ja nõuded hanke ­
teates ning määratleb kõnealused vajadused ja nõuded selles hanketeates ja/või kirjeldavas dokumendis. Samal ajal ja samades dokumentides esitab ja määratleb ta ka pakkumuste hindamise kriteeriumid ning kehtestab soovitusliku ajakava.
 
3. Avaliku sektori hankija alustab artiklite 56–66 asjakohaste sätete 
kohaselt valitud osalejatega dialoogi, mille eesmärk on tuvastada ja määratleda avaliku sektori hankija vajadusi kõige paremini rahuldavad lahendused. Dialoogi ajal võib avaliku sektori hankija arutada valitud osalejatega kõiki riigihanke aspekte.
 
Avaliku sektori hankija tagab kõigi osalejate võrdse kohtlemise dialoogi 
ajal. Seetõttu ei avalda ta teavet diskrimineerival viisil, mis võib anda mõnele osalejale teiste ees eelise.
 
Vastavalt artiklile 21 ei avalda avaliku sektori hankija teistele osalejatele 
dialoogis osaleva taotleja või pakkuja pakutud lahendusi või esitatud 
konfidentsiaalset teavet ilma vastava taotleja või pakkuja nõusolekuta. Sellist nõusolekut ei saa anda üldise konfidentsiaalsuse nõudest loobu ­
misena, vaid selle andmisel tuleb osutada konkreetse teabe kavandata ­
vale edastamisele.
 
4. Võistlev dialoog võib toimuda järjestikuste etappidena, et hanke ­
teates või kirjeldavas dokumendis sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriume kohaldades vähendada dialoogietapis arutatavate lahenduste arvu. Avaliku sektori hankija näitab hanketeates või kirjeldavas doku ­
mendis ära, kas ta kavatseb seda võimalust kasutada.
 
5. Avaliku sektori hankija jätkab dialoogi, kuni on kindlaks 
määranud oma vajadustele vastava(d) lahenduse(d).  
6. Kui avaliku sektori hankija on teatanud dialoogi lõpetamisest ja 
järelejäänud osalejaid sellest teavitanud, palub ta igaühel neist esitada lõplikud pakkumused dialoogi käigus esitatud ja täpsustatud lahenduse või lahenduste põhjal. Pakkumused peavad sisaldama kõiki ettenähtud ja projekti elluviimiseks vajalikke elemente.
 
Avaliku sektori hankija taotluse korral võib neid pakkumusi selgitada, 
piiritleda ja täpsustada. Sellise selgitamise, piiritlemise, täpsustamise või täiendava teabe esitamisega ei tohi siiski muuta pakkumuse või riigi ­
hanke põhiaspekte, sealhulgas hanketeates või kirjeldavas dokumendis 
esitatud vajadusi ja nõudeid, kui nende aspektide, vajaduste või nõuete muutmine tõenäoliselt moonutaks konkurentsi või oleks diskrimineeriv.
 
7. Avaliku sektori hankija hindab laekunud pakkumusi hanketeates 
või kirjeldavas dokumendis esitatud pakkumuste hindamise kriteeriumite alusel.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 88
 
Avaliku sektori hankija taotluse korral võib artikli 67 kohaselt parima 
hinna-kvaliteedi suhtega pakkumuse teinud pakkujaga pidada läbirääki ­
misi, et lepingutingimusi viimistledes kinnitada pakkumuses sisalduvad rahalised kohustused või muud tingimused, juhul kui see ei mõjuta oluliselt pakkumuse või riigihanke sisu, sealhulgas hanketeates või kirjeldavas dokumendis esitatud vajadusi ja nõudeid, ning sellega ei kaasne konkurentsi moonutamise või diskrimineerimise ohtu.
 
8. Avaliku sektori hankija võib kindlaks määrata preemiad või 
maksed dialoogis osalejatele.  
Artikkel 31  
Innovatsioonipartnerlus  
1. Innovatsioonipartnerluse puhul võib iga ettevõtja esitada hanke ­
teate peale osalemistaotluse, esitades kvalitatiivse valiku tegemiseks avaliku sektori hankija poolt nõutava teabe.
 
Avaliku sektori hankija määrab hankedokumentides kindlaks vajaduse 
selliste innovatiivsete asjade, teenuste või ehitustööde järele, mida ei ole võimalik rahuldada turul juba olemasolevate asjade, teenuste või ehitus ­
tööde ostmisega. Samuti osutab ta, millised selle kirjelduse elemendid määratlevad miinimumnõuded, millele kõik pakkumused peavad vastama. Esitatud teave peab olema piisavalt täpne, et võimaldada ette ­
võtjatel kindlaks teha nõutava lahenduse olemus ja ulatus ning otsus ­
tada, kas esitada hankemenetluses osalemise taotlus.
 
Avaliku sektori hankija võib teha otsuse luua innovatsioonipartnerlus 
ühe või mitme partneriga, kes tegelevad eraldi teadus- ja arendustege ­
vusega.  
Osalemistaotluste laekumise miinimumtähtaeg on 30 päeva alates 
hanketeate saatmise kuupäevast. Menetluses võivad osaleda ainult need ettevõtjad, kellele avaliku sektori hankija teeb esitatud teabe hinda ­
mise põhjal vastava ettepaneku. Avaliku sektori hankija võib piirata menetluses osalema kutsutavate vastavaks tunnistatud taotlejate arvu artikli 65 kohaselt. Hankeleping sõlmitakse parima hinna-kvaliteedi 
suhtega pakkumuse alusel kooskõlas artikliga 67, mis on pakkumuste 
hindamise ainus kriteerium.
 
2. Innovatsioonipartnerluse eesmärk on innovatiivsete toodete, 
teenuste või ehitustööde väljatöötamine ning selle tulemusena saadud asjade, teenuste või ehitustööde hilisem ostmine, tingimusel et need on avaliku sektori hankija ja osalejate vahel kokku lepitud kvaliteedi ja hinnaga.
 
Innovatsioonipartnerlus ehitatakse üles järjestikuste etappidena, lähtudes 
teadusuuringute ja innovatsiooniprotsessi osadest, mis võib hõlmata ka asjade tootmist, teenuste osutamist või ehitustööde tegemist. Innovat ­
sioonipartnerlusega kehtestatakse partnerite saavutatavad vahe- eesmärgid ning nähakse ette tasu maksmine sobivate osamaksetena.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 89
 
Nende eesmärkide alusel võib avaliku sektori hankija teha pärast igat 
etappi otsuse lõpetada innovatsioonipartnerlus või, kui innovatsiooni ­
partnerlus on loodud mitme partneriga, vähendada partnerite arvu üksi ­
kute lepingute lõpetamise teel, tingimusel et avaliku sektori hankija on hankedokumentides ette näinud sellised võimalused ja nende kasutamise tingimused.
 
3. Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, peab avaliku sektori 
hankija pakkujatega läbirääkimisi talle esitatud esialgsete ja kõigi järg ­
nevate pakkumuste, välja arvatud lõplike pakkumuste üle, et parandada nende sisu.
 
Läbirääkimisi ei peeta miinimumnõuete ning pakkumuste hindamise 
kriteeriumite üle.  
4. Läbirääkimiste ajal tagavad avaliku sektori hankijad kõigi pakku ­
jate võrdse kohtlemise. Seetõttu ei avalda nad teavet diskrimineerival viisil, mis võib anda mõnele pakkujale teiste ees eelise. Nad teavitavad kõiki pakkujaid, kelle pakkumusi ei ole lõike 5 kohaselt kõrvale jäetud, kirjalikult muudest kui miinimumnõudeid puudutavatest muudatustest tehnilises kirjelduses või muudes hankedokumentides. Pärast kõnealuste muudatuste tegemist annavad avaliku sektori hankijad pakkujatele piisa ­
valt aega vastavalt vajadusele pakkumusi muuta ja uuesti esitada.
 
Kooskõlas artikliga 21 ei avalda avaliku sektori hankijad teistele läbi ­
rääkimistel osalejatele taotleja või pakkuja esitatud konfidentsiaalset teavet ilma vastava taotleja või pakkuja nõusolekuta. Sellist nõusolekut ei saa anda üldise konfidentsiaalsuse nõudest loobumisena, vaid selle andmisel tuleb osutada konkreetse teabe kavandatavale edastamisele.
 
5. Innovatsioonipartnerluse menetluste jooksul võivad läbirääkimised 
toimuda järjestikuste etappidena, et vähendada läbirääkimistel arutata ­
vate pakkumuste arvu, kohaldades hanketeates, huvi kinnitamise ettepa ­
nekus või muus hankedokumendis esitatud pakkumuste hindamise kriteeriume. Avaliku sektori hankija näitab hanketeates, huvi kinnita ­
mise ettepanekus või muus hankedokumendis ära, kas ta kavatseb seda võimalust kasutada.
 
6. Taotlejate vahel valikut tehes kohaldavad avaliku sektori hankijad 
eelkõige kriteeriume, mis puudutavad taotlejate suutlikkust teadus- ja arendustegevuse ning innovatiivsete lahenduste väljatöötamise ja raken ­
damise valdkonnas.
 
Ainult sellised ettevõtjad, kellele avaliku sektori hankija on esitatud 
nõutava teabe hindamise põhjal vastava kutse saatnud, võivad esitada teadus- ja arendusprojekte eesmärgiga rahuldada avaliku sektori hankija poolt kindlaks määratud vajadusi, mida ei ole võimalik rahuldada olemasolevate lahenduste abil.
 
Avaliku sektori hankija määratleb hankedokumentides intellektuaal ­
omandi õiguste suhtes kohaldatava korra. Mitme partneriga loodud innovatsioonipartnerluse puhul ei avalda avaliku sektori hankija koos ­
kõlas artikliga 21 teistele partneritele pakutud lahendusi ega muud konfidentsiaalset teavet, mille partner on partnerluse raames edastanud, ilma selle partneri nõusolekuta. Sellist nõusolekut ei saa anda üldise konfidentsiaalsuse nõudest loobumisena, vaid selle andmisel tuleb osutada konkreetse teabe kavandatavale edastamisele.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 90
 
7. Avaliku sektori hankija tagab, et partnerluse struktuur ning 
eelkõige selle eri etappide kestus ja maksumus peegeldavad kavandatava lahenduse uuenduslikkust ning turul seni kättesaamatu innovatiivse lahenduse väljatöötamiseks vajalikke teadusuuringute ja innovatsiooni ­
tegevuse etappe. Hangitavate asjade, teenuste ja ehitustööde eeldatav maksumus ei tohi olla ebaproportsionaalne võrreldes nende väljaarenda ­
miseks tehtavate investeeringutega.
 
Artikkel 32  
Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kasutamine  
1. Liikmesriigid võivad ette näha, et konkreetsetel lõigetes 2–5 kind ­
laks määratud juhtudel ja asjaoludel võivad avaliku sektori hankijad sõlmida riigihankelepinguid väljakuulutamiseta läbirääkimistega hanke ­
menetluse alusel.
 
2. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetlust võib ehitustööde, 
asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimiseks kasutada järgmistel juhtudel:
 
a) kui avatud või piiratud hankemenetluse käigus ei ole esitatud ühtki 
pakkumust või nõuetele vastavat pakkumust või ühtki osalemistaot ­
lust või nõuetele vastavat osalemistaotlust, tingimusel et lepingu algtingimusi sellega oluliselt ei muudeta ja komisjonile esitatakse komisjoni taotluse korral vastav aruanne.
 
Pakkumust ei peeta nõuetele vastavaks, kui see ei ole lepingu täit ­
miseks asjakohane, kuna ilmselgelt ei vasta oluliselt muutmata kujul avaliku sektori hankija hankedokumentides esitatud vajadustele ja nõuetele. Osalemistaotlust ei peeta nõuetele vastavaks, kui asjaomane ettevõtja jäetakse kõrvale või võidakse jätta kõrvale artikli 57 koha ­
selt või kui ta ei vasta avaliku sektori hankija esitatud kvalifitseeri ­
mise tingimustele vastavalt artiklile 58;
 
b) kui ühel järgmistest põhjustest saab ehitusöid, asju või teenuseid 
pakkuda ainult teatav ettevõtja:  
i) hanke eesmärk on unikaalse kunstiteose või kunstilise esituse 
loomine või omandamine;  
ii) tehnilistel põhjustel konkurents puudub;  
iii) ainuõiguste, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaitsmine.  
Alapunktides ii ja iii sätestatud erandit kohaldatakse ainult juhul, kui 
puudub mõistlik alternatiiv ning konkurentsi puudumine ei tulene hankekriteeriumite kunstlikust kitsendamisest;
 
c) kui see on tingimata vajalik, sest avaliku sektori hankijale ettenägema ­
tutest asjaoludest tingitud kiireloomulisuse tõttu ei ole avatud või piiratud menetluste või konkurentsipõhise läbirääkimistega hankeme ­
netluste tähtaegade täitmine võimalik. Kiireloomulisuse põhjendami ­
seks esitatavad asjaolud ei tohi mingil juhul johtuda avaliku sektori hankijast.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 91
 
3. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetlust võib asjade riigi ­
hankelepingute puhul kasutada järgmistel juhtudel:  
a) kui asjaomaseid tooteid valmistatakse üksnes teadus-, katse-, õppe- 
või arendustegevuse eesmärgil; käesoleva punkti alusel sõlmitud 
lepingud ei tohi siiski hõlmata masstoodangu tootmist kaubandusliku 
tasuvuse loomiseks või teadusuuringute või arendustegevuse kulude kompenseerimiseks;
 
b) esialgse tarnija lisatarnete puhul, mis on mõeldud olemasolevate 
asjade või seadmete osaliseks asendamiseks või olemasolevate asjade või seadmete täiendamiseks, kui tarnija vahetamine sunniks avaliku sektori hankijat hankima teistsuguste tehniliste omadustega asju, mis tooks kaasa ühildamatuse või ülemäärased tehnilised raskused käita ­
misel ja hooldamisel; selliste lepingute ja samuti uuendatavate lepin ­
gute kehtivusaeg ei tohi üldreeglina olla pikem kui kolm aastat;
 
c) tooraineturul noteeritud ja sealt ostetavate asjade puhul;  
d) asjade või teenuste ostmise puhul erakordselt soodsatel tingimustel 
kas oma äritegevust lõpetavalt tarnijalt või likvideerijalt, kes teostab maksejõuetusmenetlust, võlausaldajatega sõlmitud kokkulepet või muud siseriiklikele õigusnormidele vastavat samalaadset menetlust.
 
4. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust võib kasutada 
teenuste riigihankelepingute puhul, kui asjaomase lepingu aluseks on käesoleva direktiivi sätete kohaselt korraldatud ideekonkurss ning kõne ­
aluse ideekonkursi eeskirjade järgi tuleb leping sõlmida ideekonkursi võitjaga või ühega võitjatest; viimasel juhul peetakse läbirääkimisi 
konkursi kõigi võitjatega.
 
5. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust võib kasutada 
selliste uute ehitustööde või teenuste puhul, mis seisnevad samalaadsete ehitustööde või teenuste kordamises, mille kohta samad avaliku sektori hankijad on ettevõtjaga esialgse lepingu sõlminud, tingimusel et need ehitustööd või teenused vastavad artikli 26 lõike 1 kohaselt valitud menetluse alusel sõlmitud esialgse lepingu esemeks olevale algsele projektile. Algses projektis märgitakse võimalike täiendavate ehitus ­
tööde või teenuste ulatus ning nende suhtes lepingu sõlmimise tingi ­
mused.
 
Niipea, kui esialgse projekti kohta on hankemenetlus välja kuulutatud, 
teatatakse kõnealuse menetluse kasutamise võimalusest ning avaliku sektori hankijad võtavad artikli 4 kohaldamisel arvesse järgnevate ehitustööde või teenuste eeldatavat kogumaksumust.
 
Seda menetlust võib kasutada üksnes kolme aasta jooksul pärast esialgse 
lepingu sõlmimist.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 92
 
II PEATÜKK  
Elektrooniliste ja koondhangete puhul kasutatavad meetodid ja 
vahendid  
Artikkel 33  
Raamlepingud  
1. Avaliku sektori hankijad võivad sõlmida raamlepinguid, tingi ­
musel et kohaldatakse käesolevas direktiivis sätestatud menetlusi.  
Raamleping on ühe või mitme avaliku sektori hankija ning ühe või 
mitme ettevõtja vaheline leping, mille eesmärk on kehtestada teatava 
aja jooksul sõlmitavaid lepinguid reguleerivad tingimused, eelkõige 
hinna ja vajaduse korral kavandatava koguse osas.  
Raamlepingu kehtivusaeg ei ületa nelja aastat, välja arvatud nõueteko ­
haselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on eelkõige seotud raamlepingu esemega.
 
2. Raamlepingul põhinevad hankelepingud sõlmitakse käesolevas 
lõikes ning lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluste kohaselt.  
Neid menetlusi võib kohaldada ainult hanketeates või huvi kinnitamise 
ettepanekus vastaval eesmärgil kindlaks määratud avaliku sektori hanki ­
jate ja sõlmitud raamlepingu pooleks olevate ettevõtjate vaheliste lepin ­
gute puhul.  
Raamlepingul põhinevate lepingute puhul ei tohi ühelgi juhul asja ­
omases raamlepingus sätestatud tingimusi oluliselt muuta, eriti lõikes 3 osutatud juhul.
 
3. Raamlepingu sõlmimise korral ühe ettevõtjaga võetakse sellel 
raamlepingul põhinevate hankelepingute sõlmimise aluseks raamle ­
pingus sätestatud tingimused.  
Nende lepingute sõlmimisel võivad avaliku sektori hankijad raamle ­
pingu ettevõtjast osapoolega kirjalikult nõu pidada, paludes tal vajaduse korral oma pakkumust täiendada.
 
4. Kui raamleping sõlmitakse enam kui ühe ettevõtjaga, tuleb seda 
raamlepingut täita ühel järgmistest viisidest:  
a) raamlepingu tingimuste alusel ilma riigihanget uuesti välja kuuluta ­
mata, kui lepingus on sätestatud kõik asjaomaste ehitustööde tege ­
mise, teenuste osutamise ja asjade tarnimise tingimused ning objek ­
tiivsed tingimused, mille alusel on võimalik otsustada, milline raam ­
lepingu pooleks olev ettevõtja vastavat lepingut täidab. Viimasena nimetatud tingimused esitatakse raamlepingu sõlmimiseks esitatud hankedokumentides;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 93
 
b) kui raamlepingus kehtestatakse kõik asjaomaste ehitustööde tege ­
mise, teenuste osutamise ja asjade tarnimise tingimused, osaliselt ilma punkti a kohase minikonkursita ja osaliselt punkti c kohaselt raamlepingu osalisteks olevate ettevõtjate seas riigihanget uuesti välja kuulutades, kui avaliku sektori hankija on selle võimaluse ette näinud raamlepingu sõlmimiseks esitatud hankedokumentides. Valik, kas konkreetsed ehitustööd, asjad või teenused ostetakse mini ­
konkursiga või otse vastavalt raamlepingus kehtestatud tingimustele, 
tehakse objektiivsete kriteeriumite alusel, mis kehtestatakse raamle ­
pingu sõlmimiseks esitatud hankedokumentides. Nendes hankedoku ­
mentides tuleb samuti kindlaks määrata, millistel tingimustel kuulu ­
tatakse välja uus riigihange.
 
Käesoleva punkti esimeses lõigus ette nähtud võimalusi kohaldatakse 
ka raamlepingu nende osade puhul, mille kohta on raamlepingus 
kehtestatud kõik asjaomaste ehitustööde tegemise, teenuste osutamise ja asjade tarnimise tingimused, olenemata sellest, kas kõik asjaomas ­
te ehitustööde tegemise, teenuste osutamise ja asjade tarnimise tingi ­
mused on kehtestatud lepingu teistes osades;
 
c) kui raamlepingus ei ole sätestatud ehitustööde tegemise, teenuste 
osutamise ja asjade tarnimise kõiki tingimusi, kuulutatakse raamle ­
pingu poolteks olevate ettevõtjate seas riigihange uuesti välja.  
5. Lõike 4 punktides b ja c osutatud riigihangete puhul tuleb lähtuda 
samadest tingimustest, mida kohaldatakse raamlepingu sõlmimise puhul, ning vajaduse korral täpsemalt määratletud tingimustest ning vajaduse 
korral ka muudest raamlepingu sõlmimiseks esitatud hankedokumen ­
tides sätestatud tingimustest, kooskõlas järgmise menetlusega:
 
a) iga sõlmitava lepingu puhul peab avaliku sektori hankija kirjalikult 
nõu lepingut täita suutvate ettevõtjatega;  
b) avaliku sektori hankija määrab piisavalt pika tähtaja, mis võimaldab 
iga konkreetse lepinguga seoses pakkumusi esitada, ning arvestab seejuures selliste teguritega nagu lepingu eseme keerukus ja pakku ­
muste saatmiseks vajalik aeg;
 
c) pakkumused esitatakse kirjalikult ning neid ei avata kuni vastamiseks 
ette nähtud tähtaja möödumiseni;  
d) avaliku sektori hankija sõlmib iga lepingu pakkujaga, kes on raam ­
lepingu sõlmimiseks esitatud hankedokumentides kehtestatud pakku ­
muste hindamise kriteeriumite põhjal esitanud parima pakkumuse.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 94
 
Artikkel 34  
Dünaamilised hankesüsteemid  
1. Üldkasutatavate toodete puhul, mis sellisel kujul, nagu neid üldi ­
selt turul pakutakse, vastavad avaliku sektori hankijate nõuetele, võivad avaliku sektori hankijad kasutada dünaamilist hankesüsteemi. Dünaami ­
line hankesüsteem on täielikult elektrooniliselt hallatav protsess ja see on hankesüsteemi kasutusajal avatud kõigile kvalifitseerimise tingimus ­
tele vastavatele ettevõtjatele. Selle võib jagada asjade, ehitustööde või teenuste kategooriateks, mis määratletakse objektiivselt asjaomase kate ­
gooria raames läbi viidava riigihanke omaduste alusel. Selliseks omadu ­
seks võib muu hulgas olla edaspidi sõlmitavate konkreetsete lepingute maksimaalne maksumus või konkreetne geograafiline ala, kus edaspidi sõlmitavad konkreetsed lepingud tuleb täita.
 
2. Hangete teostamiseks dünaamilise hankesüsteemi alusel järgivad 
avaliku sektori hankijad piiratud hankemenetluse eeskirju. Süsteemiga võivad liituda kõik kvalifitseerimise tingimustele vastavad taotlejad, liituvate taotlejate arvu artikli 65 alusel ei piirata Kui avaliku sektori hankijad on süsteemi jaotanud käesoleva artikli lõike 1 kohaselt asjade, ehitustööde või teenuste kategooriateks, määravad nad iga kategooria puhul kohaldatavad kvalifitseerimise tingimused.
 
Olenemata artiklist 28 kohaldatakse järgmisi tähtaegu:  
a) osalemistaotluste laekumise miinimumtähtaeg on 30 päeva alates 
hanketeate saatmise või alates huvi kinnitamise ettepaneku saatmise kuupäevast, kui riigihange kuulutatakse välja eelteatega. Osalemis ­
taotluste laekumise suhtes ei kohaldata muid täiendavaid tähtaegu, kui pakkumuse esitamise ettepanek esimese konkreetse hankelepingu sõlmimiseks dünaamilise hankesüsteemi alusel on juba esitatud;
 
b) pakkumuste laekumise miinimumtähtaeg on vähemalt kümme päeva 
alates pakkumuse esitamise ettepaneku saatmise kuupäevast. Vaja ­
duse korral kohaldatakse artikli 28 lõiget 4. Artikli 28 lõikeid 3 ja 5 ei kohaldata.
 
3. Kogu dünaamilise hankesüsteemiga seotud teabevahetus toimub 
ainult elektrooniliste vahendite abil kooskõlas artikli 22 lõigetega 1, 3, 5 ja 6.
 
4. Dünaamilise hankesüsteemi alusel lepinguid sõlmides peavad 
avaliku sektori hankijad:  
a) hanget välja kuulutades selgelt märkima, et kasutusel on dünaamiline 
hankesüsteem;  
b) osutama hankedokumentides vähemalt kõnealuse süsteemi alusel 
kavandatavate riigihangete olemusele ja eeldatavale kogusele, samuti vajalikule teabele dünaamilise hankesüsteemi ja selle toimimisviisi, kasutatavate elektrooniliste seadmete ning ühenduse tehnilise korral ­
duse ja kirjelduste kohta;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 95
 
c) osutama asjade, ehitustööde või teenuste kategooriateks jagamisele, 
kui seda tehakse, ning neid määratlevatele omadustele;  
d) võimaldama kooskõlas artikliga 53 hankedokumentidele piiramatut ja 
täielikku otsest juurdepääsu kogu süsteemi kasutusaja jooksul.  
5. Avaliku sektori hankijad võimaldavad kõigil ettevõtjatel kogu 
hankesüsteemi kasutusaja jooksul esitada taotlusi süsteemiga liitumiseks lõikes 2 nimetatud tingimuste kohaselt. Avaliku sektori hankijad annavad taotlustele kvalifitseerimise tingimuste alusel hinnangu kümne tööpäeva jooksul alates taotluste laekumisest. Seda tähtaega võib üksik ­
juhtudel pikendada 15 tööpäevani, kui see on põhjendatud, eelkõige tulenevalt vajadusest vaadata läbi täiendavaid dokumente või muul viisil kontrollida, kas kvalifitseerimise tingimused on täidetud.
 
Olenemata esimesest lõigust võib avaliku sektori hankija seni, kuni 
pakkumuse esitamise ettepanek esimese konkreetse hankelepingu sõlmi ­
miseks dünaamilise hankesüsteemi alusel ei ole veel esitatud, pikendada hindamisperioodi, tingimusel et pikendatud hindamisperioodi jooksul ei esitata pakkumuse esitamise ettepanekut. Avaliku sektori hankija peab hankedokumentides märkima, kui pikk on pikendatud periood, mida ta kavatseb kohaldada.
 
Avaliku sektori hankija annab asjaomasele ettevõtjale esimesel võima ­
lusel teada, kas tal lubatakse dünaamilise hankesüsteemiga liituda.  
6. Dünaamilise hankesüsteemi alusel toimuva iga konkreetse riigi ­
hanke puhul teeb avaliku sektori hankija kõigile liitumiseks loa saanud osalejatele artikli 54 kohaselt ettepaneku esitada pakkumus. Kui dünaa ­
miline hankesüsteem on jaotatud ehitustööde, asjade või teenuste kate ­
gooriateks, teeb avaliku sektori hankija konkreetsele asjaomasele hankele vastava kategooriaga liitumiseks loa saanud osalejatele ettepa ­
neku esitada pakkumus.
 
Leping sõlmitakse pakkujaga, kes on esitanud dünaamilise hankesüs ­
teemi hanketeates või eelteate kasutamise korral huvi kinnitamise ette ­
panekus esitatud pakkumuste hindamise kriteeriumite alusel parima pakkumuse. Vajaduse korral võib need kriteeriumid pakkumuse esita ­
mise ettepanekus täpsemalt sõnastada.
 
7. Avaliku sektori hankija võib igal ajal dünaamilise hankesüsteemi 
kehtivusajal nõuda liitumiseks loa saanud osalejatelt uuendatud ja ajako ­
hastatud enda kinnituste esitamist, nagu on sätestatud artikli 59 lõikes 1, viie tööpäeva jooksul alates sellise nõude esitamise päevast.
 
Dünaamilise hankesüsteemi kogu kehtivusaja jooksul kohaldatakse 
artikli 59 lõikeid 4–6.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 96
 
8. Avaliku sektori hankija teatab riigihanget välja kuulutades dünaa ­
milise hankesüsteemi kehtivusaja. Ta teavitab komisjoni kehtivusaja mis tahes muutusest, kasutades järgmisi standardvorme:
 
a) dünaamilise hankesüsteemi esialgseks väljakuulutamiseks kasutatud 
vorm, kui kehtivusaega muudetakse süsteemi kehtivust lõpetamata;  
b) artikli 50 kohane lepingu sõlmimise teade, kui süsteemi kehtivus 
lõpetatakse.  
9. Enne dünaamilise hankesüsteemi kehtivuse algust ega selle ajal ei 
tohi nõuda tasu neilt ettevõtjatelt, kes dünaamilise hankesüsteemi vastu huvi tunnevad või selles osalevad.
 
Artikkel 35  
Elektrooniline oksjon  
1. Avaliku sektori hankija võib kasutada elektroonilisi oksjoneid, mis 
põhinevad uute, madalamate hindade ja/või pakkumuse teatavate osadega seotud uute väärtuste esitamisel.
 
Selleks viib avaliku sektori hankija läbi elektroonilise oksjoni, mis on 
elektrooniline korduvmenetlus, mis toimub pärast pakkumuste esialgset täielikku hindamist, võimaldades need pakkumused automaatsete hinda ­
mismeetodite abil järjestada.
 
Teatavate teenuste riigihankelepingute ja teatavate ehitustööde riigihan ­
kelepingute puhul, mille esemeks on intellektuaalne tegevus, nagu ehitustööde projekteerimine, ei saa pakkumusi automaatsete hindamis ­
meetodite abil järjestada ning selliste riigihankelepingute sõlmimiseks ei kasutata elektroonilist oksjonit.
 
2. Avatud või piiratud menetluse või konkurentsipõhise läbirääkimis ­
tega hankemenetluse puhul võivad avaliku sektori hankijad otsustada, et lepingu sõlmimisele eelneb elektrooniline oksjon, kui hankedokumendid ja eelkõige tehnilised kirjeldused on võimalik täpselt koostada.
 
Samadel asjaoludel võib elektroonilise oksjoni korraldada raamlepingu 
poolte seas uue riigihanke väljakuulutamisel vastavalt artikli 33 lõike 4 punktile b või c, ning riigihanke väljakuulutamisel selliste lepingute puhul, mis sõlmitakse artiklis 34 osutatud dünaamilise hankesüsteemi põhjal.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 97
 
3. Elektrooniline oksjon toimub ühe järgmise pakkumuste elemendi 
alusel:  
a) üksnes hinna alusel, kui leping sõlmitakse ainult hinna alusel;  
b) hinna ja/või hankedokumentides märgitud pakkumuse osade uue 
maksumuse alusel, kui leping sõlmitakse parima hinna ja kvaliteedi suhte alusel või madalaima maksumusega pakkumuse alusel, kasu ­
tades kulutõhususe põhimõtet.
 
4. Avaliku sektori hankija, kes otsustab pidada elektroonilise oksjoni, 
teatab sellest hanketeates või huvi kinnitamise ettepanekus. Hankedoku ­
mendid peavad sisaldama vähemalt VI lisas osutatud andmeid.  
5. Enne elektroonilise oksjoni alustamist annab avaliku sektori 
hankija pakkumustele täieliku esialgse hinnangu vastavalt pakkumuste hindamise kriteeriumitele ja neile määratud suhtelisele osakaalule.
 
Pakkumust peetakse vastuvõetavaks, kui selle on esitanud pakkuja, keda 
ei ole artikli 57 kohaselt kõrvale jäetud ja kes vastab kvalifitseerimise tingimustele ning kelle pakkumus on tehnilise kirjeldusega kooskõlas ega ole ebakorrektne või vastuvõetamatu või sobimatu.
 
Eelkõige tuleb ebakorrektseteks pidada pakkumusi, mis ei vasta hanke ­
dokumentidele, on saadud liiga hilja, on esitatud konkurentsivastase 
koostöö või korruptsiooni tulemusel või mille maksumust peab avaliku sektori hankija põhjendamatult madalaks. Eelkõige tuleb vastuvõetama ­
tuteks pidada pakkumusi, mille on esitanud pakkujad, kellel puudub nõutud kvalifikatsioon, ja pakkumusi, mille hind ületab avaliku sektori hankija eelarvet, mis on kindlaks määratud ja dokumenteeritud enne hankemenetluse käivitamist.
 
Pakkumust ei peeta nõuetele vastavaks, kui see ei ole lepingu täitmiseks 
asjakohane, kuna ilmselgelt ei vasta oluliselt muutmata kujul avaliku sektori hankija hankedokumentides esitatud vajadustele ja nõuetele. Osalemistaotlust ei peeta nõuetele vastavaks, kui asjaomane ettevõtja jäetakse kõrvale või võidakse jätta kõrvale artikli 57 kohaselt või kui ta ei vasta avaliku sektori hankija esitatud kvalifitseerimise tingimustele vastavalt artiklile 58.
 
Kõik pakkujad, kes on esitanud vastuvõetavad pakkumused, kutsutakse 
seejärel samal ajal elektrooniliste vahendite teel elektroonilisel oksjonil osalema, kasutades selleks kindlaks määratud kuupäeval ja kellaajal  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 98
 
kutses esitatud instruktsioonide kohaseid ühendusi. Elektrooniline 
oksjon võib toimuda mitme järjestikuse etapina. Elektrooniline oksjon ei tohi alata varem kui kaks tööpäeva pärast kutsete väljasaatmise kuupäeva.
 
6. Kutsele lisatakse asjakohase pakkuja pakkumuse täieliku hinda ­
mise tulemused, mis on saadud artikli 67 lõike 5 esimeses lõigus sätes ­
tatud osakaalu põhjal.  
Kutses esitatakse ka elektroonilisel oksjonil esitatud uute hindade ja/või 
väärtuste põhjal automaatselt toimuva ümberjärjestuse määramiseks kasutatav matemaatiline valem. See valem sisaldab kõigi majanduslikult soodsaima pakkumuse kindlaksmääramiseks esitatud kriteeriumide osakaale, nagu oli näidatud hanketeates või muudes hankedokumen ­
tides, välja arvatud juhul, kui majanduslikult kõige soodsam pakkumus on määratletud ainult hinna alusel. Selleks taandatakse kõik lubatud vahemikud ette kindlaks määratud väärtusele.
 
Kui alternatiivsed lahendused on lubatud, esitatakse iga alternatiivse 
lahenduse kohta eraldi valem.  
7. Elektroonilise oksjoni igas etapis edastavad avaliku sektori 
hankijad kõigile pakkujatele viivitamata vähemalt piisavat teavet selleks, et pakkujad saaksid igal ajal teha kindlaks oma koha pakkumuste järjes ­
tuses. Kui eelnevalt on nii teatatud, võivad nad edastada ka muud teavet 
esitatud hindade või väärtuste kohta. Alati võib teatada ka osalejate arvu oksjoni asjaomases etapis. Ent ühelgi juhul ega üheski oksjoni etapis ei tohi nad avalikustada pakkujate isikuid.
 
8. Avaliku sektori hankija lõpetab elektroonilise oksjoni ühel või 
mitmel järgmisel viisil:  
a) eelnevalt osutatud kuupäeval ja kellaajal;  
b) kui pakkujad ei esita enam minimaalsete erinevuste nõuetele vasta ­
vaid uusi hindu ega uusi väärtusi, tingimusel et avaliku sektori hankija on eelnevalt ära näidanud aja, mille möödumisel viimasest hinna või väärtuse esitamisest ta elektroonilise oksjoni sulgeb, või
 
c) kui on läbitud eelnevalt ära näidatud arv oksjoni etappe.  
Kui avaliku sektori hankija kavatseb sulgeda elektroonilise oksjoni 
esimese lõigu punkti c kohaselt, mida ta võib kombineerida selle punktis b sätestatud korraga, tuleb oksjonil osalemise kutses märkida oksjoni kõikide etappide ajakava.
 
9. Pärast elektroonilise oksjoni lõpetamist sõlmib avaliku sektori 
hankija elektroonilise oksjoni tulemuste põhjal lepingu vastavalt artik ­
lile 67.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 99
 
Artikkel 36  
Elektroonilised kataloogid  
1. Kui on nõutav elektrooniliste sidevahendite kasutamine, võib 
avaliku sektori hankija nõuda pakkumuste esitamist elektroonilise kata ­
loogi kujul või elektroonilise kataloogi lisamist.  
Liikmesriigid võivad teha elektrooniliste kataloogide kasutamise teatavat 
liiki riigihangete puhul kohustuslikuks.  
Elektroonilise kataloogi kujul esitatud pakkumustele võib lisada pakku ­
muse täiendamiseks muid dokumente.  
2. Elektroonilised kataloogid koostavad taotlejad või pakkujad 
konkreetses hankemenetluses osalemiseks vastavalt avaliku sektori hankija esitatud tehnilisele kirjeldusele ja vormingule.
 
Elektroonilised kataloogid peavad vastama elektrooniliste sidevahendite 
suhtes kohaldatavatele nõuetele ning mis tahes täiendavatele nõuetele, mis avaliku sektori hankija on kooskõlas artikliga 22 kehtestanud.
 
3. Kui avaliku sektori hankijad aktsepteerivad või nõuavad pakku ­
muste esitamist elektrooniliste kataloogide kujul, peavad nad:  
a) teatama sellest hanketeates või eelteate kasutamise korral huvi kinni ­
tamise ettepanekus ning  
b) esitama hankedokumentides artikli 22 lõike 6 kohase kogu vajaliku 
teabe vormingu, kasutatavate elektrooniliste seadmete, tehniliste ühenduste korra ning kataloogi tehniliste kirjelduste kohta.
 
4. Kui pärast pakkumuste esitamist elektrooniliste kataloogide kujul 
sõlmitakse raamleping mitme ettevõtjaga, võib avaliku sektori hankija ette näha, et konkreetsete lepingute puhul kuulutatakse uuesti välja riigi ­
hange ajakohastatud kataloogide alusel. Sellisel juhul kasutab avaliku sektori hankija üht järgmistest meetoditest:
 
a) esitab pakkujatele kutse esitada uuesti elektrooniline kataloog, mida 
on kohandatud lepingu nõuetele, või  
b) teatab pakkujatele, et ta kavatseb koguda juba esitatud elektroonilis ­
test kataloogidest vajaliku teabe, mida on vaja konkreetse lepingu nõuetele kohandatud pakkumuse koostamiseks; sel juhul peab kõne ­
aluse meetodi kasutamisest olema teatatud raamlepingu sõlmimiseks esitatud hankedokumentides.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 100
 
5. Kui avaliku sektori hankija kuulutab riigihanke uuesti välja lõike 4 
punkti b alusel, teatab ta pakkujatele kuupäeva ja kellaaja, millal ta kavatseb koguda konkreetse lepingu nõuetele kohandatud pakkumuste koostamiseks vajalikku teavet, ning annab pakkujatele võimaluse teabe kogumisest keelduda.
 
Avaliku sektori hankija jätab teatamise ja teabekogumise vahele piisa ­
valt aega.  
Enne lepingu sõlmimist esitab avaliku sektori hankija kogutud teabe 
asjaomasele pakkujale, et anda talle võimalus esitada vastuväiteid või kinnitada, et nii koostatud pakkumus ei sisalda sisulisi vigu.
 
6. Avaliku sektori hankija võib sõlmida lepingu dünaamilise hanke ­
süsteemi alusel, nõudes konkreetse lepingu sõlmimiseks pakkumuste esitamist elektroonilise kataloogi kujul.
 
Avaliku sektori hankija võib sõlmida lepingu ka dünaamilise hankesüs ­
teemi alusel kooskõlas lõike 4 punktiga b ja lõikega 5, tingimusel et dünaamilise hankesüsteemiga liitumise taotlusega koos esitatakse elek ­
trooniline kataloog, mis vastab avaliku sektori hankija esitatud tehnili ­
sele kirjeldusele ja kehtestatud vormingule. Kui avaliku sektori hankija teatab taotlejatele oma kavatsusest koostada pakkumused lõike 4 punktis b kirjeldatud viisil, täidavad taotlejad selle kataloogi.
 
Artikkel 37  
Keskne hankimine ja kesksed hankijad  
1. Liikmesriigid võivad sätestada, et avaliku sektori hankija võib 
hankida asju ja/või teenuseid keskselt hankijalt, kes osutab artikli 2 lõike 1 punkti 14 alapunktis a osutatud kesksete riigihangete läbiviimise teenuseid.
 
Liikmesriigid võivad samuti sätestada, et avaliku sektori hankija võib 
hankida ehitustöid, asju ja teenuseid, kasutades keskse hankija sõlmitud lepinguid, keskse hankija hallatavat dünaamilist hankesüsteemi või kasutades artikli 33 lõike 2 teises lõigus sätestatud ulatuses raamle ­
pingut, mille on sõlminud keskne hankija, kes osutab artikli 2 lõike 1 punkti 14 alapunktis b osutatud kesksete riigihangete läbiviimise teenu ­
seid. Kui keskse hankija hallatavat dünaamilist hankesüsteemi võivad 
kasutada teised avaliku sektori hankijad, tuleb seda mainida dünaamilise 
hankesüsteemi loomist käsitlevas hanketeates.
 
Seoses esimese ja teise lõiguga võivad liikmesriigid sätestada, et 
teatavad hanked tuleb läbi viia keskse hankija kaudu või ühe või mitme konkreetse keskse hankija kaudu.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 101
 
2. Avaliku sektori hankija täidab oma käesolevast direktiivist tulene ­
vaid kohustusi, kui ta hangib asju või teenuseid keskselt hankijalt, kes osutab artikli 2 lõike 1 punkti 14 alapunktis a osutatud kesksete riigi ­
hangete läbiviimise teenuseid.
 
Lisaks täidab avaliku sektori hankija oma käesolevast direktiivist tule ­
nevaid kohustusi, kui ta hangib ehitustöid, asju või teenuseid, kasutades keskse hankija sõlmitud lepinguid, keskse hankija hallatavat dünaamilist hankesüsteemi või kasutades artikli 33 lõike 2 teises lõigus sätestatud ulatuses raamlepingut, mille on sõlminud keskne hankija, kes osutab artikli 2 lõike 1 punkti 14 alapunktis b osutatud kesksete riigihangete läbiviimise teenuseid.
 
Asjaomane avaliku sektori hankija vastutab siiski käesolevast direktiivist 
tulenevate kohustuste täitmise eest seoses sellise tegevusega, mis ta viib läbi ise, nagu:
 
a) lepingu sõlmimine keskse hankija hallatava dünaamilise hankesüs ­
teemi alusel;  
b) minikonkurss keskse hankija sõlmitud raamlepingu alusel;  
c) kindlaksmääramine vastavalt artikli 33 lõike 4 punktile a või b, 
milline raamlepingu osaliseks olev ettevõtja täidab asjaomast ülesannet keskse hankija sõlmitud raamlepingu alusel.
 
3. Kõigi keskse hankija läbi viidavate hankemenetluste puhul kasu ­
tatakse elektroonilisi sidevahendeid vastavalt artiklis 22 sätestatud nõue ­
tele. 
4. Avaliku sektori hankijad võivad sõlmida keskse hankijaga teenuste 
riigihankelepingu keskse riigihanke teenuste osutamiseks, kasutamata käesolevas direktiivis ette nähtud menetlusi.
 
Sellised teenuste riigihankelepingud võivad hõlmata ka riigihangete 
tugiteenuste osutamist.  
Artikkel 38  
Ajutised ühishanked  
1. Kaks või rohkem avaliku sektori hankijat võivad otsustada viia 
teatavad hanked läbi ühiselt.  
2. Kui kogu hankemenetlus viiakse läbi ühiselt kõigi asjaomaste 
avaliku sektori hankijate nimel ja eest, on nad ühiselt vastutavad oma käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest. See kehtib ka juhtudel, kui menetlust juhib üks avaliku sektori hankija, tegutsedes enda nimel ja teiste asjaomaste avaliku sektori hankijate nimel.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 102
 
Kui kõigi asjaomaste avaliku sektori hankijate nimel ja eest ei viida läbi 
kogu hankemenetlust, vastutavad nad ühiselt ainult nende menetluse osade eest, mis viiakse läbi ühiselt. Iga avaliku sektori hankija vastutab ainuisikuliselt oma käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest seoses menetluse osadega, mille ta viib läbi enda nimel ja enda eest.
 
Artikkel 39  
Eri liikmesriikide avaliku sektori hankijaid hõlmavad hanked  
1. Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, võivad eri liikmesriikide 
avaliku sektori hankijad tegutseda hankelepingute sõlmimisel ühiselt, kasutades selleks ühte käesolevas artiklis ette nähtud võimalustest.
 
Avaliku sektori hankijad ei kasuta käesolevas artiklis sätestatud viise 
selleks, et vältida kohustuslike avaliku õiguse sätete kohaldamist koos ­
kõlas liidu õigusega, mida nad peavad kohaldama oma liikmesriigis.  
2. Liikmesriigid ei keela avaliku sektori hankijatel kasutada teises 
liikmesriigis asuvate kesksete hankijate pakutavaid keskseid riigihan ­
keid.  
Liikmesriigid võivad teises kui avaliku sektori hankija liikmesriigis 
asuva keskse hankija poolt pakutavate keskse riigihanke läbiviimise teenustega seoses siiski täpsustada, et nende avaliku sektori hankijad võivad kasutada üksnes artikli 2 lõike 1 punkti 14 alapunktis a või b osutatud keskse riigihanke läbiviimise teenuseid.
 
3. Keskse riigihanke läbiviimise teenuste osutamine teises liikmes ­
riigis asuva keskse hankija poolt peab toimuma selle liikmesriigi sise ­
riiklike sätete kohaselt, kus asub keskne hankija.  
Selle liikmesriigi siseriiklikke sätteid, kus asub keskne hankija, kohal ­
datakse ka järgmise suhtes:  
a) lepingu sõlmimine dünaamilise hankesüsteemi alusel;  
b) minikonkursi raamlepingu alusel;  
c) kindlaksmääramine vastavalt artikli 33 lõike 4 punktile a või b, 
milline raamlepingu osaliseks olev ettevõtja täidab asjaomast ülesannet.
 
4. Mitu eri liikmesriikide avaliku sektori hankijat võivad ühiselt 
sõlmida riigihankelepinguid, sõlmida raamlepinguid ja hallata dünaami ­
list hankesüsteemi. Nad võivad samuti artikli 33 lõike 2 teises lõigus kindlaks määratud ulatuses sõlmida lepinguid raamlepingu või dünaa ­
milise hankesüsteemi alusel. Kui vajalikke elemente ei reguleerita asja ­
omaste liikmesriikide vahel sõlmitud rahvusvahelise lepinguga, sõlmivad osalevad avaliku sektori hankijad lepingu, milles määratakse kindlaks järgmine:  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 103
 
a) poolte vastutusvaldkonnad ja asjakohased kohaldatavad siseriiklikud 
sätted;  
b) hankemenetluse sisemine korraldus, sh menetluse haldamine, hangi ­
tavate ehitustööde, asjade või teenuste jaotamine ning lepingute sõlmimine.
 
Osalev avaliku sektori hankija täidab oma käesoleva direktiivi kohaseid 
kohustusi, kui ta hangib ehitustöid, asju või teenuseid hankemenetluse 
eest vastutavalt avaliku sektori hankijalt. Vastutuse ja punktis a osutatud kohaldatava siseriikliku õiguse kindlaksmääramisel võivad osalevad avaliku sektori hankijad jagada konkreetse vastutuse omavahel ning määrata kindlaks nende vastava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohalda ­
tavad siseriiklikud sätted. Vastutuse jaotust ja sellest tulenevalt kohalda ­
tavat siseriiklikku õigust mainitakse ühiselt sõlmitud riigihankelepingute hankedokumentides.
 
5. Kui mitu eri liikmesriikide avaliku sektori hankijat on moodus ­
tanud ühise juriidilise isiku, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 (
 1 ) kohase Euroopa territoriaalse koostöö 
rühmituse või muu liidu õigusaktide kohaselt asutatud üksuse, lepivad osalevad avaliku sektori hankijad ühise juriidilise isiku pädeva organi otsusega kokku kohaldada ühe järgmise liikmesriigi siseriiklikke hanke- eeskirju:
 
a) selle liikmesriigi siseriiklikud sätted, kus on ühise juriidilise isiku 
registrijärgne asukoht;  
b) selle liikmesriigi siseriiklikke sätteid, kus ühine juriidiline isik 
tegutseb.  
Esimeses lõigus osutatud kokkulepet võib kohaldada tähtajatult, kui nii 
on sätestatud ühise juriidilise isiku asutamisaktis, või teatava ajavahe ­
miku jooksul või teatavat tüüpi lepingute suhtes või ühe või mitme sõlmitud üksiklepingu suhtes.
 
III PEATÜKK  
Menetluse läbiviimine  
1. j a g u  
E t t e v a l m i s t a m i n e  
Artikkel 40  
Esialgsed turu-uuringud  
Enne hankemenetluse käivitamist võivad avaliku sektori hankijad läbi 
viia turu-uuringud eesmärgiga valmistada riigihanget ette ning teavitada ettevõtjaid oma hankeplaanidest ja nõuetest.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 104  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 
1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19).
 Selleks võib avaliku sektori hankija näiteks küsida või vastu võtta 
nõuandeid sõltumatutelt ekspertidelt või asutustelt või turul osalejatelt. Seda nõu võib kasutada hankemenetluse kavandamisel ja läbiviimisel, tingimusel et sellised nõuanded ei moonuta konkurentsi ning nende tulemusel ei rikuta mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtet.
 
Artikkel 41  
Taotlejate ja pakkujate eelnev osalemine  
Kui taotleja või pakkuja või taotleja või pakkujaga seotud ettevõtja on 
andnud avaliku sektori hankijale nõu, kas artikli 40 kontekstis või mitte, või on muul moel olnud kaasatud hankemenetluse ettevalmistamisse, võtab avaliku sektori hankija asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kõ ­
nealuse taotleja või pakkuja osalemine ei moonuta konkurentsi.
 
Selliste meetmetega nähakse ette, et teistele taotlejatele ja pakkujatele 
edastatakse oluline teave, mida on vahetatud seoses sellise taotleja või pakkuja hankemenetluse ettevalmistamises osalemisega või selle tulemu ­
sena, ning et pakkumuste laekumiseks kehtestatakse piisavad tähtajad. Kõnealune taotleja või pakkuja jäetakse menetlusest kõrvale üksnes siis, kui puuduvad muud vahendid, millega tagada võrdse kohtlemise põhi ­
mõtte järgimist.
 
Enne sellist kõrvaldamist antakse taotlejatele ja pakkujatele võimalus 
tõendada, et nende kaasatus hankemenetluse ettevalmistamisse ei moonuta konkurentsi. Võetavad meetmed dokumenteeritakse artikli 84 kohases üksikaruandes.
 
Artikkel 42  
Tehniline kirjeldus  
1. VII lisa punktis 1 määratletud tehniline kirjeldus esitatakse hanke ­
dokumentides. Tehnilises kirjelduses määratakse kindlaks ehitustöö, teenuse või asja nõutavad omadused.
 
Selliste omaduste kirjeldamisel võib käsitleda ka tellitavate ehitustööde 
tegemise, asjade tootmise või teenuste osutamise teatavat protsessi või meetodit või spetsiifilist protsessi nende olelusringi muu etapi jaoks, isegi kui need tegurid ei ole nende oluliseks osaks, tingimusel et need on seotud lepingu sisuga ning on proportsionaalsed selle väärtuse ja eesmärkide suhtes.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 105
 
Tehnilises kirjelduses võib täpsustada ka seda, kas nõutakse intellektu ­
aalomandi õiguste üleandmist.  
Kõigi selliste riigihangete puhul, mille eseme kavandatud kasutajateks 
on füüsilised isikud, olenemata sellest, kas kasutajaks on üldsus või avaliku sektori hankija töötajad, peab kõnealune tehniline kirjeldus olema koostatud nii, et selles võetakse arvesse puudega inimeste või kõigi kasutajate ligipääsemise nõuet, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
 
Kui kohustuslikud ligipääsunõuded võetakse vastu liidu õigusaktiga, 
määratletakse puudega inimeste või kõigi kasutajate ligipääsu käsitlevad kriteeriumid tehnilises kirjelduses kõnealusele õigusaktile viitamisega.
 
2. Tehniline kirjeldus peab võimaldama kõigile ettevõtjatele võrdse 
juurdepääsu hankemenetlusele ega tohi tekitada põhjendamatuid takis ­
tusi riigihangete avamisel konkurentsile.  
3. Ilma et see piiraks kohustuslike siseriiklike tehniliste eeskirjade 
kohaldamist, kuivõrd need on liidu õigusega kooskõlas, sõnastatakse tehniline kirjeldus ühel järgmisel viisil:
 
a) kirjeldades kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid, sh kesk ­
konnanäitajaid, tingimusel et parameetrid on piisavalt täpsed, et pakkujad saaksid kindlaks teha hankelepingu eseme ning et avaliku sektori hankijad saaksid lepingu sõlmida;
 
b) viidates tehnilisele kirjeldusele ja tähtsuse järjekorras Euroopa stan ­
dardeid ülevõtvatele riiklikele standarditele, Euroopa tehnilisele hinnangule, ühistele tehnilistele kirjeldustele, rahvusvahelistele stan ­
darditele, muudele Euroopa standardimisorganite kehtestatud tehni ­
listele etalonsüsteemidele või nendest mõne puudumisel riiklikele standarditele, riiklikele tehnilistele tunnustustele või riiklikele tehni ­
listele kirjeldustele ehitustööde projekteerimise, arvutuste ja tööde teostamise ning asjade kasutamise kohta; sellisele viitele lisatakse märge „või samaväärne”;
 
c) kirjeldades punktis a osutatud kasutusomadusi või funktsionaalseid 
nõudeid, viidates punktis b osutatud tehnilisele kirjeldusele kui kasu ­
tusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele vastavuse tagamise vahendile, või
 
d) viidates teatavate näitajate puhul punktis b osutatud tehnilisele kirjel ­
dusele ja muude näitajate puhul punktis a osutatud kasutusomadus ­
tele või funktsionaalsetele nõuetele.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 106
 
4. Tehnilises kirjelduses ei nimetata kindlat marki ega allikat või eri 
protsessi, mis iseloomustab konkreetse ettevõtja tooteid või teenuseid, ega kaubamärki, patenti, liiki, kindlat päritolu ega teatavat tootmisviisi, mis võiks teatavaid ettevõtjaid või tooteid soosida või need välistada, välja arvatud juhul, kui see on hankelepingu eseme seisukohast põhjen ­
datud. Erandkorras lubatakse sellist nimetamist, kui lepingu reguleeri ­
miseset ei ole lõike 3 kohaselt võimalik piisavalt täpselt ja arusaadavalt kirjeldada. Sellisele viitele lisatakse märge „või samaväärne”.
 
5. Kui avaliku sektori hankija kasutab lõike 3 punktis b osutatud 
tehnilisele kirjeldusele viitamise võimalust, ei saa ta pakkumust tagasi 
lükata põhjusel, et pakutavad ehitustööd, asjad või teenused ei vasta 
tema poolt viidatud tehnilisele kirjeldusele, kui pakkuja tõendab oma pakkumuses mis tahes asjakohasel viisil, sealhulgas kasutades artikli 44 kohast tõendusmaterjali, et pakutavad lahendused rahuldavad tehnilises kirjelduses määratletud nõudeid samaväärsel viisil.
 
6. Kui avaliku sektori hankija kasutab lõike 3 punkti a kohast võima ­
lust sõnastada tehniline kirjeldus kasutusomaduste või funktsionaalsete nõuete kirjeldamise teel, ei saa ta lükata tagasi asjade, teenuste või ehitustööde pakkumust, mis vastab Euroopa standardit ülevõtvale riikli ­
kule standardile, Euroopa tehnilisele tunnustusele, ühtsele tehnilisele kirjeldusele, rahvusvahelisele standardile või Euroopa standardimisor ­
gani kehtestatud tehnilisele etalonsüsteemile, kui nendes kirjeldustes käsitletakse tema poolt kindlaks määratud kasutusomadusi või funktsio ­
naalseid nõudeid.
 
Oma pakkumuses tõendab pakkuja mis tahes asjakohasel viisil, seal ­
hulgas artiklis 44 osutatud tõendeid kasutades, et standardile vastav asi, teenus või ehitustöö vastavad avaliku sektori hankija ette nähtud kasutusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele.
 
Artikkel 43  
Märgised  
1. Kui avaliku sektori hankijad kavatsevad osta teatavate keskkonna-, 
sotsiaalsete või muude näitajatega ehitustöid, asju või teenuseid, võivad nad tehnilises kirjelduses, pakkumuste hindamise kriteeriumites või lepingu täitmise tingimustes nõuda, et kõnealustel ehitustöödel, teenustel või asjadel oleks konkreetne märgis, mis tõendab asjaomaste ehitus ­
tööde, teenuste või asjade vastavust nõutavatele omadustele, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
 
a) märgise nõuded puudutavad üksnes lepingu esemega seotud kritee ­
riume ning need sobivad lepingu esemeks olevate ehitustööde, asjade või teenuste omaduste kindlaksmääramiseks;
 
b) märgise nõuded põhinevad objektiivselt kontrollitavatel ja mittedis ­
krimineerivatel kriteeriumitel;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 107
 
c) märgised on kehtestatud avatud ja läbipaistva menetlusega, milles 
saavad osaleda kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusa ­
sutused, tarbijad, sotsiaalpartnerid, tootjad, turustajad ja valitsusvä ­
lised organisatsioonid;  
d) märgised on kättesaadavad kõikidele huvitatud isikutele;  
e) märgise nõuded määrab kindlaks kolmas isik, kelle üle märgist taot ­
leval ettevõtjal ei ole otsustavat mõju.  
Kui avaliku sektori hankijad ei nõua, et ehitustööd, asjad või teenused 
peavad vastama kõigile märgise nõuetele, osutavad nad, milliseid märgise nõudeid nad silmas peavad.
 
Konkreetset märgist nõudvad avaliku sektori hankijad aktsepteerivad 
kõiki märgiseid, mis kinnitavad, et ehitustööd, asjad või teenused vastavad samaväärsetele märgise nõuetele.
 
Kui ettevõtjal ei ole tõendatavalt ja temast mitteolenevatel põhjustel 
võimalik avaliku sektori hankija poolt nõutavat konkreetset märgist või samaväärset märgist ettenähtud tähtaja jooksul hankida, aktsepteerib avaliku sektori hankija muid asjakohaseid tõendeid, näiteks tootja tehni ­
list toimikut, tingimusel et asjaomane ettevõtja tõendab, et tema ehitus ­
tööd, asjad või teenused vastavad konkreetse märgise nõuetele või avaliku sektori hankija osutatud konkreetsetele nõuetele.
 
2. Kui märgis vastab lõike 1 punktides b, c, d ja e esitatud nõuetele, 
kuid hõlmab ka nõudeid, mis ei ole seotud lepingu esemega, ei tohi avaliku sektori hankija nõuda märgise enda olemasolu, kuid võib tehni ­
lises kirjelduses viidata märgise või vajaduse korral selle osade sellistele nõuetele, mis on seotud lepingu esemega ja mis sobivad selle eseme näitajate kindlaksmääramiseks.
 
Artikkel 44  
Katsearuanded, sertifitseerimine ja muu tõendusmaterjal  
1. Avaliku sektori hankija võib ettevõtjatelt nõuda vastavushindami ­
sasutuse katsearuande või sellise asutuse väljastatud tõendi esitamist 
tõendamaks tehnilises kirjelduses, pakkumuste hindamise kriteeriumites 
või lepingu täitmise tingimustes esitatud nõude või kriteeriumi täitmist.  
Kui avaliku sektori hankija nõuab konkreetse vastavushindamisasutuse 
koostatud sertifikaatide esitamist, aktsepteerib avaliku sektori hankija ka samaväärsete muude vastavushindamisasutuste sertifikaate.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 108
 
Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse vastavushindamisasutusena 
asutust, mis teostab vastavuse hindamist, sealhulgas kalibreerimist, testi ­
mist, sertifitseerimist ja kontrolle, mis on akrediteeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (
 1 ). 
2. Avaliku sektori hankija aktsepteerib lisaks lõikes 1 osutatud tõen ­
ditele ka muid asjakohaseid tõendeid, nagu tootja tehniline toimik, kui asjaomasel ettevõtjal puudub juurdepääs lõike 1 kohastele sertifikaati ­
dele või katsearuannetele ning tal ei ole võimalik neid ettenähtud tähtaja jooksul hankida, tingimusel et selline juurdepääsu puudumine ei johtu asjaomasest ettevõtjast ning et see ettevõtja tõendab, et ehitustööd, asjad või teenused vastavad tehnilises kirjelduses, pakkumuste hindamise kriteeriumites või lepingu täitmise tingimustes sätestatud nõuetele või kriteeriumitele.
 
3. Liikmesriigid esitavad teistele liikmesriikidele nende taotlusel mis 
tahes teabe, mis on seotud artikli 42 lõike 6, artikli 43 ning käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatud tõendite ja dokumentidega. Ette ­
võtja asukohaliikmesriigi pädevad asutused annavad sellist teavet koos ­
kõlas artikliga 86.
 
Artikkel 45  
Alternatiivsed lahendused  
1. Avaliku sektori hankija võib pakkujatel lubada esitada alternatiiv ­
seid lahendusi või neilt selliste lahenduste esitamist nõuda. Ta teatab alternatiivsete lahenduste lubamisest või nõudmisest hanketeates või 
eelteate kasutamise korral huvi kinnitamise ettepanekus. Alternatiivseid 
lahendusi võib esitada ainult sellise teabe olemasolul. Alternatiivsed lahendused peavad olema seotud lepingu esemega.
 
2. Alternatiivseid lahendusi lubav või nõudev avaliku sektori hankija 
esitab hankedokumentides miinimumnõuded, millele alternatiivsed lahendused peavad vastama, ja nende alternatiivsete lahenduste esita ­
mise tingimused, eelkõige märkides, kas alternatiivsed lahendused 
tuleb esitada üksnes juhul, kui esitatakse ka pakkumus, mis ei ole alternatiivne lahendus. Avaliku sektori hankija tagab ka, et pakkumuste hindamise kriteeriume on võimalik kohaldada kõnealustele miinimum ­
nõuetele vastavate lahenduste suhtes ja ka selliste nõuetele vastavate pakkumuste suhtes, mis ei sisalda alternatiivseid lahendusi.
 
3. Arvesse võetakse ainult neid alternatiivseid lahendusi, mis 
vastavad avaliku sektori hankija kehtestatud miinimumnõuetele.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 109  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 
765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).
 Asjade või teenuste riigihankelepingute sõlmimisel ei tohi alternatiivsete 
lahendustega pakkumuste esitamist lubanud või nõudnud avaliku sektori hankija alternatiivset lahendust tagasi lükata üksnes seetõttu, et selle valimine tooks kaasa teenuste hankelepingu sõlmimise asjade riigihan ­
kelepingu asemel või asjade hankelepingu sõlmimise teenuste riigihan ­
kelepingu asemel.
 
Artikkel 46  
Lepingute osadeks jaotamine  
1. Avaliku sektori hankija võib otsustada sõlmida lepingu eri osadena 
ning võib määrata kindlaks nende osade suuruse ja eseme.  
Välja arvatud lepingute puhul, mille osadeks jagamine on muudetud 
käesoleva artikli lõike 4 kohaselt kohustuslikuks, peab avaliku sektori hankija märkima peamised põhjused, miks ta otsustas lepingut osadeks mitte jagada; see teave lisatakse hankedokumentidesse või artiklis 84 osutatud üksikaruandesse.
 
2. Avaliku sektori hankija peab hanketeates või huvi kinnitamise 
ettepanekus märkima, kas pakkumused võib esitada ühe või mitme 
osa või kõigi osade kohta.  
Avaliku sektori hankija võib, isegi juhul kui pakkumused võib esitada 
mitme osa või kõigi osade kohta, piirata ühe pakkujaga sõlmitavate lepingu osade arvu, tingimusel et osade maksimaalne arv, mille kohta võidakse ühe pakkujaga leping sõlmida, on märgitud hanketeates või huvi kinnitamise ettepanekus. Avaliku sektori hankija märgib hankedo ­
kumentides objektiivsed ja mittediskrimineerivad kriteeriumid või eeskirjad, mida ta kavatseb kohaldada, et määrata kindlaks, milliste osade kohta leping sõlmitakse, kui pakkumuste hindamise kriteeriumite 
kohaldamise tulemusena sõlmitaks ühe pakkujaga leping maksimaalset 
arvu ületavate osade kohta.
 
3. Liikmesriigid võivad sätestada, et kui sama pakkujaga võib 
sõlmida lepingu rohkem kui ühe osa kohta, võib avaliku sektori hankija sõlmida lepingud, liites kokku mitu osa või kõik osad, kui ta on hanke ­
teates või huvi kinnitamise ettepanekus märkinud, et jätab endale võimaluse seda teha, ning on nimetanud osad või osade rühmad, mida võib liita.
 
4. Liikmesriigid võivad rakendada lõike 1 teist lõiku, tehes kohus ­
tuslikuks lepingute sõlmimise eraldi osadena nende siseriiklikus õiguses määratletavatel tingimustel ja võttes arvesse liidu õigust. Sellisel juhul kohaldatakse lõike 2 esimest lõiku ja vajaduse korral lõiget 3.
 
Artikkel 47  
Tähtaegade kehtestamine  
1. Pakkumuste ja osalemistaotluste laekumise tähtaegu kindlaks 
määrates võtab avaliku sektori hankija arvesse konkreetse lepingu keeru ­
kust ja pakkumuste koostamiseks vajalikku aega, ilma et see piiraks artiklites 27-31 sätestatud miinimumtähtaegade kohaldamist.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 110
 
2. Kui pakkumusi saab esitada üksnes pärast kohaga tutvumist või 
täiendavate dokumentide kontrollimist kohapeal, kehtestatakse pakku ­
muste laekumise tähtajad, mis on pikemad artiklites 27–31 sätestatud miinimumtähtaegadest, nii et kõik asjaomased ettevõtjad oleksid tead ­
likud kogu pakkumuste esitamiseks vajalikust teabest.
 
3. Avaliku sektori hankija pikendab pakkumuste laekumise tähtaega, 
et kõik asjaomased ettevõtjad saaksid teada kogu pakkumuste esita ­
miseks vajalikku teavet, järgmistel juhtudel:  
a) kui mis tahes põhjusel ei edastatud lisateavet, kuigi ettevõtjad taot ­
lesid seda õigeaegselt, hiljemalt kuus päeva enne pakkumuste laeku ­
miseks kehtestatud tähtaega. Artikli 27 lõikes 3 ja artikli 28 lõikes 6 osutatud kiirendatud menetluse puhul on see ajavahemik neli päeva;
 
b) kui hankedokumentides on tehtud olulisi muudatusi.  
Tähtaega pikendatakse proportsionaalselt teabe või muudatuse olulisu ­
sega.  
Kui lisateavet ei ole kas õigel ajal taotletud või on selle tähtsus asjako ­
haste pakkumuste ettevalmistamiseks väike, ei ole avaliku sektori hankijad kohustatud tähtaegu pikendama.
 
2. j a g u  
A v a l d a m i n e j a l ä b i p a i s t v u s  
Artikkel 48  
Eelteated  
1. Avaliku sektori hankija võib kavandatavast hankest teavitamiseks 
avaldada eelteate. Selline teade peab sisaldama V lisa B osa I jaos osutatud teavet. Teated avaldab kas Euroopa Liidu Väljaannete Talitus või avaliku sektori hankija oma VIII lisa punkti 2 alapunkti b kohases avaliku sektori hankija profiilis. Kui avaliku sektori hankija avaldab eelteate avaliku sektori hankija profiilis, saadab ta avaliku sektori hankija profiilis avaldamise teate kooskõlas VIII lisaga Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele. Selline teade peab sisaldama V lisa A osa osutatud teavet.
 
2. Piiratud menetluse ja konkurentsipõhise läbirääkimistega menet ­
luse puhul võib keskvalitsusest madalama tasandi hankija kasutada artikli 26 lõike 5 kohaselt eelteadet riigihanke väljakuulutamiseks, kui see teade vastab kõigile järgmistele tingimustele:  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 111
 
a) selles nimetatakse konkreetselt need asjad, ehitustööd või teenused, 
mis on sõlmitava lepingu esemeks;  
b) selles märgitakse, et leping sõlmitakse piiratud menetluse või konku ­
rentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse teel, ilma et edaspidi avaldataks hanketeadet, ja et huvitatud ettevõtjatel palutakse oma 
huvist teatada;
 
c) lisaks V lisa B osa I jaos esitatud teabele sisaldab see V lisa B osa II 
jaos esitatud teavet;  
d) see on saadetud avaldamiseks 35 päeva kuni 12 kuud enne 
kuupäeva, mil saadetakse artikli 54 lõikes 1 osutatud huvi kinnita ­
mise ettepanek.  
Selliseid teateid ei avaldata hankija profiilis. Vastavalt artiklile 52 võib 
siiski teate avaldada täiendavalt hankija profiilis riigi tasandil.  
Eelteates võib käsitleda maksimaalset 12 kuu pikkust ajavahemikku, mis 
algab selle teate avaldamiseks saatmise kuupäevast. Sotsiaalteenuste ja muude eriteenuste riigihankelepingute puhul võib artikli 75 lõike 1 punktis b osutatud eelteates käsitleda siiski pikemat perioodi kui 12 kuud.
 
Artikkel 49  
Hanketeated  
Hanketeadet kasutatakse riigihanke väljakuulutamiseks kõigi menetluste 
korral, ilma et see piiraks artikli 26 lõike 5 teise lõigu ja artikli 32 
kohaldamist. Kõnealused hanketeated sisaldavad V lisa C osas esitatud teavet ja need avaldatakse kooskõlas artikliga 51.
 
Artikkel 50  
Lepingu sõlmimise teated  
1. Avaliku sektori hankija, kes on teinud otsuse sõlmida leping või 
raamleping, saadab hiljemalt 30 päeva pärast lepingu või raamlepingu sõlmimist lepingu sõlmimise teate hankemenetluse tulemuste kohta.
 
Kõnealused teated sisaldavad V lisa D osas esitatud teavet ja need 
avaldatakse kooskõlas artikliga 51.  
2. Kui asjaomase lepingu puhul on riigihanke väljakuulutamiseks 
kasutatud eelteadet ning avaliku sektori hankija on otsustanud, et ei sõlmi eelteatega hõlmatud ajavahemikul täiendavaid lepinguid, sisaldab hanketeade vastavat märkust.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 112
 
Artikli 33 kohaselt sõlmitud raamlepingu puhul ei ole avaliku sektori 
hankija kohustatud saatma hankemenetluse tulemusi sisaldavat teadet iga kõnealusel raamlepingul põhineva lepingu kohta. Liikmesriigid võivad sätestada, et avaliku sektori hankija rühmitab raamlepingul põhi ­
nevate lepingutega seotud hankemenetluste tulemusi käsitlevad teated kvartalipõhiselt. Sel juhul edastab avaliku sektori hankija selliselt rühmi ­
tatud teated 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu.
 
3. Avaliku sektori hankija saadab lepingu sõlmimise teate dünaami ­
lisel hankesüsteemil põhineva lepingute sõlmimise menetluse tulemuste kohta 30 päeva jooksul alates iga lepingu sõlmimisest. Ta võib sellised teated kvartalite kaupa rühmitada. Sel juhul edastab ta selliselt rühmi ­
tatud teated 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu.
 
4. Teatavad andmed lepingu või raamlepingu sõlmimise kohta võib 
jätta avaldamata, kui selliste andmete avaldamine takistaks õigusaktide rakendamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või riivaks teatavate avalik-õiguslike või eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks kahjustada ausat konkurentsi ettevõtjate vahel.
 
Artikkel 51  
Teadete avaldamise vorm ja viis  
1. Artiklites 48, 49 ja 50 osutatud teated sisaldavad V lisas esitatud 
teavet standardvormide, sh paranduste standardvormide kujul.  
Komisjon kehtestab need standardvormid rakendusaktidega. Rakendu ­
saktid võetakse vastu artikli 89 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.
 
2. Artiklites 48, 49 ja 50 osutatud teated koostatakse, edastatakse 
elektrooniliselt Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele ja avaldatakse kooskõlas VIII lisaga. Teated avaldatakse hiljemalt viis päeva pärast nende saatmist. Euroopa Liidu Väljaannete Talituse kulud seoses teadete avaldamisega kannab Euroopa Liit.
 
3. Artiklites 48, 49 ja 50 osutatud teated avaldatakse tervikuna liidu 
institutsioonide ametlikus keeles/ametlikes keeltes, mille valib avaliku sektori hankija. See keeleversioon või need keeleversioonid on ainsad autentsed tekstid. Iga teate olulistest elementidest avaldatakse kokkuvõte 
liidu institutsioonide teistes ametlikes keeltes.
 
4. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus tagab, et terviktekst, artikli 48 
lõikes 2 osutatud eelteate kokkuvõte ning riigihanke väljakuulutamiseks kasutatava, artikli 34 lõike 4 punktis a osutatud dünaamilise hankesüs ­
teemi loomise teade avaldatakse jätkuvalt:  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 113
 
a) eelteadete puhul 12 kuud või seni, kuni saadakse artikli 50 kohane 
lepingu sõlmimise teade, milles märgitakse, et hanketeatega hõlmatud 12 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul täiendavaid lepinguid ei sõlmita. Sotsiaalteenuste ja muude eriteenuste riigihankelepingute puhul tuleb artikli 75 lõike 1 punktis b osutatud eelteate esitamist jätkata selle algselt kehtestatud kehtivusaja lõpuni või kuni artikli 50 kohase lepingu sõlmimise teate laekumiseni, milles märgitakse, et täiendavaid lepinguid väljakuulutatud hankeperioodil ei sõlmita;
 
b) dünaamilise hankesüsteemi loomist hõlmavate hanketeadete puhul 
dünaamilise hankesüsteemi kehtivusaja lõpuni.  
5. Avaliku sektori hankija peab olema suuteline esitama tõendeid 
teadete saatmise kuupäevade kohta.  
Euroopa Liidu Väljaannete Talitus annab avaliku sektori hankijale 
kinnituse teate kättesaamise ja saadud teabe avaldamise kohta, märkides ära avaldamise kuupäeva. Kõnealune kinnitus on tõend avaldamise kohta.
 
6. Avaliku sektori hankija võib avaldada hanketeateid, mille suhtes ei 
kohaldata käesoleva direktiivi kohaseid avaldamisnõudeid, tingimusel et sellised teated saadetakse Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele elekt ­
rooniliselt vastavalt VIII lisas esitatud vormingule ja edastamiskorrale.
 
Artikkel 52  
Avaldamine riigi tasandil  
1. Artiklites 48, 49 ja 50 osutatud teateid ja nende sisu ei avaldata 
riigi tasandil enne nende avaldamist vastavalt artiklile 51. Siiski võib avaldamine toimuda igal juhul riigi tasandil, kui avaliku sektori hanki ­
jale ei ole avaldamisest teatatud 48 tunni jooksul pärast artikli 51 koha ­
selt kinnituse teate kättesaamisest.
 
2. Riigi tasandil avaldatavad teated ei sisalda muud teavet kui see, 
mis sisaldub Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele saadetud teadetes või mis avaldati hankija profiilis, kuid seal näidatakse ära kuupäev, mil teade saadeti Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele või avaldati hankija profiilis.
 
3. Hankija profiilis ei avaldata eelteateid enne, kui Euroopa Liidu 
Väljaannete Talitusele on saadetud teade nende kõnealuses vormis aval ­
damise kohta. Teates märgitakse saatmise kuupäev.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 114
 
Artikkel 53  
Hankedokumentide elektrooniline kättesaadavus  
1. Avaliku sektori hankija võimaldab elektrooniliste vahendite abil 
hankedokumentidele piiramatut ja täielikku tasuta juurdepääsu alates teate avaldamise kuupäevast kooskõlas artikliga 51 või alates kuupäe ­
vast, mil saadeti huvi kinnitamise ettepanek. Teate või huvi kinnitamise ettepaneku tekstis märgitakse internetiaadress, kus kõnealused hankedo ­
kumendid on kättesaadavad.
 
Kui hankedokumentidele elektrooniliste vahendite abil piiramatut ja 
täielikku tasuta juurdepääsu ei saa pakkuda ühel artikli 22 lõike 1 teises lõigus esitatud põhjustest, võib avaliku sektori hankija teatises või huvi kinnitamise ettepanekus märkida, et asjaomased hankedokumendid esitatakse muul kui elektroonilisel viisil kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2. Sellisel juhul pikendatakse pakkumuste esitamise tähtaega viie päeva võrra, välja arvatud artikli 27 lõikes 3, artikli 28 lõikes 6 ning artikli 29 lõike 1 neljandas lõigus osutatud nõuetekohaselt põhjen ­
datud kiireloomulistel juhtudel.
 
Kui hankedokumentidele elektrooniliste vahendite abil piiramatut ja 
täielikku tasuta juurdepääsu ei saa pakkuda, sest avaliku sektori hankija kavatseb kohaldada käesoleva direktiivi artikli 21 lõiget 2, märgib ta teatises või huvi kinnitamise ettepanekus, milliste teabe konfidentsiaal ­
suse kaitse alaste meetmete võtmist ta nõuab ja kuidas asjaomastele dokumentidele saab juurde pääseda. Sellisel juhul pikendatakse pakku ­
muste esitamise tähtaega viie päeva võrra, välja arvatud artikli 27 lõikes 
3, artikli 28 lõikes 6 ning artikli 29 lõike 1 neljandas lõigus osutatud 
nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel.
 
2. Avaliku sektori hankija edastab kirjeldustega seotud lisateabe ja 
täiendavad dokumendid kõikidele hankemenetluses osalevatele pakkuja ­
tele vähemalt kuus päeva enne pakkumuste laekumise tähtaega, tingi ­
musel et seda on aegsasti taotletud. Artikli 27 lõikes 3 ja artikli 28 lõikes 6 osutatud kiirendatud menetluse puhul on see ajavahemik neli päeva.
 
Artikkel 54  
Ettepanekute tegemine taotlejatele  
1. Piiratud hankemenetluse, võistleva dialoogi, innovatsioonipartner ­
luse ja konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse puhul teeb avaliku sektori hankija kõigile väljavalitud taotlejatele üheaegselt ja kirjalikult ettepaneku esitada oma pakkumused või osaleda võistlevas dialoogis, kui seda kasutatakse.
 
Kui hanketeatena kasutatakse artikli 48 lõike 2 kohaselt eelteadet, esitab 
avaliku sektori hankija oma huvist teatanud ettevõtjatele üheaegselt kirjaliku ettepaneku kinnitada oma jätkuvat huvi.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 115
 
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettepanekud sisaldavad viidet 
elektroonilisele aadressile, kus hankedokumendid on tehtud elektrooni ­
liste vahendite abil vahetult kättesaadavaks. Ettepanekutega koos esita ­
takse hankedokumendid, kui nendele dokumentidele ei ole artikli 53 lõike 1 teises või kolmandas lõigus osutatud põhjustel tasuta piiramatut ja vahetut juurdepääsu ning neid ei ole juba tehtud muul viisil kättesaa ­
davaks. Lisaks sisaldab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ettepanek IX lisas ette nähtud teavet.
 
Artikkel 55  
Taotlejate ja pakkujate teavitamine  
1. Avaliku sektori hankija teavitab iga taotlejat ja pakkujat võimali ­
kult kiiresti raamlepingu või lepingu sõlmimise või dünaamilise hanke ­
süsteemiga liitumise lubamise kohta tehtud otsustest, sh ka põhjustest, 
miks otsustati mitte sõlmida raamlepingut või lepingut, mille kohta on 
riigihange välja kuulutatud, või miks otsustati menetlust uuesti alustada või dünaamilist hankesüsteemi mitte luua.
 
2. Asjaomase taotleja või pakkuja taotlusel teavitab avaliku sektori 
hankija võimalikult kiiresti ja igal juhul 15 päeva jooksul alates kirjaliku taotluse saamisest:
 
a) iga taotlejat, kelle taotlus tagasi lükati, osalemistaotluse tagasilükka ­
mise põhjustest;  
b) iga pakkujat, kelle pakkumus tagasi lükati, pakkumuse tagasilükka ­
mise põhjustest, sealjuures artikli 42 lõigetes 5 ja 6 viidatud juhtudel 
põhjustest, miks otsustati, et tegemist pole samaväärsusega või et ehitustööd, asjad või teenused ei vasta kasutusomadustele või funkt ­
sionaalsetele nõuetele;
 
c) iga vastavaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkujat edukaks 
tunnistatud pakkumuse omadustest ja suhtelistest eelistest ning talle teatatakse ka edukaks tunnistatud pakkuja nimi või osapooled, kellega raamleping sõlmiti;
 
d) iga nõuetele vastavaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkujat 
pakkujatega läbiviidavate läbirääkimiste ja dialoogi korraldamisest ja edenemisest.
 
3. Avaliku sektori hankijad võivad siiski otsustada jätta avaldamata 
teatavad lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed seoses lepingu või raamle ­
pingu sõlmimise või dünaamilise hankesüsteemiga liitumisega, kui selliste andmete avaldamine takistaks õigusaktide rakendamist, oleks muul viisil vastuolus üldiste huvidega või kahjustaks era- või avalik- õiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või ettevõtjatevahelist ausat konkurentsi.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 116
 
3. j a g u  
O s a l e j a t e v a l i m i n e j a l e p i n g u t e s õ l m i m i n e  
Artikkel 56  
Üldpõhimõtted  
1. Lepingud sõlmitakse artiklite 67-69 kohaselt sätestatud kriteeriu ­
mite alusel, tingimusel et avaliku sektori hankija on vastavalt artiklitele 59–61 kontrollinud, et täidetud on kõik järgmised tingimused:
 
a) pakkumus vastab hanketeates, huvi kinnitamise ettepanekus ja 
hankedokumentides esitatud nõuetele, tingimustele ja kriteeriumitele, võttes vajadusel arvesse artiklit 45;
 
b) pakkumuse on teinud pakkuja, keda ei ole artikli 57 alusel kõrvale 
jäetud ning kes vastab avaliku sektori hankija poolt kooskõlas artik ­
liga 58 kehtestatud kvalifitseerimise tingimustele ning artiklis 65 
osutatud mittediskrimineerimise eeskirjadele ja kriteeriumitele, kui 
see on otstarbekas.  
Avaliku sektori hankijad võivad otsustada mitte sõlmida lepingut pakku ­
jaga, kes esitas majanduslikult kõige soodsama pakkumuse, kui nad on kindlaks teinud, et kõnealune pakkumus ei vasta artikli 18 lõikes 2 osutatud kohaldatavatele kohustustele.
 
2. Avatud hankemenetluse puhul võib avaliku sektori hankija otsus ­
tada pakkumused läbi vaadata enne kõrvaldamise aluste puudumise ja kvalifitseerimise tingimuste täitmise kontrollimist vastavalt artiklitele 57–64. Sellise võimaluse kasutamisel tagab ta, et kõrvaldamise aluste puudumise ja kvalifitseerimise tingimuste täitmise kontrollimine toimub erapooletul ja avatul viisil, et ühtegi lepingut ei sõlmitaks pakkujaga, kes oleks tulnud artikli 57 kohaselt kõrvaldada või kes ei vasta avaliku sektori hankija kehtestatud kvalifitseerimise tingimustele.
 
Liikmesriigid võivad esimeses lõigus kirjeldatud menetluse kasutamise 
keelata teatavat tüüpi riigihangete puhul või teatavatel juhtudel või piir ­
duda selle kasutamisega teatavat tüüpi riigihangete puhul või teatavatel juhtudel.
 
3. Kui ettevõtja esitatav teave või dokumendid on või tunduvad 
olevat mittetäielikud või vigased või kui konkreetsed dokumendid on puudu, võib avaliku sektori hankija, kui käesoleva direktiivi rakendami ­
seks siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud teisiti, nõuda asjaomaselt 
ettevõtjalt vastava teabe või dokumentide esitamist, lisamist, selgitamist 
või täiendamist sobiva tähtaja jooksul, tingimusel et selline nõue esita ­
takse täielikus kooskõlas võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõte ­
tega.
 
4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegee ­
ritud õigusakte X lisas esitatud loetelu ajakohastamiseks, kui loetellu on vaja lisada uusi kõikide liikmesriikide poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi kokkuleppeid või kui kõik liikmesriigid ei ratifitseeri enam loetelus olevaid rahvusvahelisi kokkuleppeid või kui neid on muul viisil muudetud, näiteks on muudetud nende ulatust, sisu või nimetust.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 117
 
1. a l a j a g u  
K v a l i t a t i i v s e v a l i k u k r i t e e r i u m i d  
Artikkel 57  
Kõrvaldamise alused  
1. Avaliku sektori hankija jätab ettevõtja hankemenetluses osalemi ­
sest kõrvale, kui ta on artiklite 59, 60 ja 61 kohase kontrolli teel kind ­
laks teinud või muul viisil teada saanud, et selle ettevõtja suhtes on langetatud lõplik süüdimõistev kohtuotsus ühel järgmistest põhjustest:
 
a) osalemine nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (  1 ) artiklis 2 määrat ­
letud kuritegelikus organisatsioonis;  
b) Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide amet ­
nikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni (  2 ) artik­
lis 3 ning nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (  3 ) artikli 2 lõikes 1 
määratletud korruptsioon ning avaliku sektori hankija või ettevõtja siseriiklikus õiguses määratletud korruptsioon;
 
c) pettus Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (  4 ) 
artikli 1 tähenduses;  
d) terroriakti toimepanek või terroristliku tegevusega seotud õigusrikku ­
mised, mis on määratletud nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK (  5 ) 
artiklites 1 ja 3, või kõnealuse raamotsuse artiklis 4 osutatud õigus ­
rikkumisele kihutamine, sellele kaasaaitamine ning selle katse;  
e) rahapesu või terrorismi rahastamine, nagu on määratletud Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ (  6 ) artiklis 1.  
f) laste tööjõu kasutamine ja muud inimkaubanduse vormid, nagu on 
määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL (
 7 ) artiklis 2.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 118  
( 1 ) Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsus 2008/841/JSK organiseeritud 
kuritegevuse vastase võitluse kohta (ELT L 300, 11.11.2008, lk 42). 
( 2 ) EÜT C 195, 25.6.1997, lk 1. 
( 3 ) Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsus 2003/568/JSK korruptsioonivastase 
võitluse kohta erasektoris (ELT L 192, 31.7.2003, lk 54). 
( 4 ) EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48. 
( 5 ) Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase 
võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3). 
( 6 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 
2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil 
kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15). 
( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, 
milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).
 Kohustus jätta ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvale kehtib ka 
juhul, kui lõpliku süüdimõistva kohtuotsusega süüdi mõistetud isik on selle ettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liige või tal on volitused seda ettevõtjat esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida.
 
2. Ettevõtja jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui 
avaliku sektori hankija on teadlik, et ettevõtja on rikkunud maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustusi ning kui seda on sedastatud õigus- või haldusotsusega, millel on lõplik ja siduv mõju selle riigi, kus see ettevõtja on asutatud, või avaliku sektori hankija asukohaliikmesriigi õigusaktide kohaselt.
 
Lisaks võib avaliku sektori hankija jätta ettevõtja hankemenetluses 
osalemisest kõrvale või liikmesriigid võivad avaliku sektori hankijalt nõuda ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmist, kui avaliku sektori hankija saab mis tahes asjakohaste vahendite abil tõendada, et ettevõtja on rikkunud maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustusi.
 
Käesolevat lõiget ei kohaldata juhul, kui ettevõtja on täitnud oma 
kohustused tasumisele kuuluvate maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega või siduva kokkuleppe sõlmimisega tasumisele kuuluvate maksude või sotsiaalkindlustusmaksete, sealhulgas vajaduse korral kogunenud intresside ja viiviste tasumise kohta.
 
3. Liikmesriigid võivad erandkorras näha ette erandi lõigetes 1 ja 2 
kehtestatud kohustusliku kõrvaldamise nõudest üldiste huvide, näiteks rahvatervise või keskkonnakaitsega seotud kaalukatel põhjustel.
 
Samuti võivad liikmesriigid ette näha erandi lõikes 2 kehtestatud kohus ­
tusliku kõrvaldamise nõudest, kui kõrvaldamine oleks selgelt ebapro ­
portsionaalne meede, näiteks juhul, kui makse või sotsiaalkindlustus ­
makseid on maksmata üksnes väikese summa ulatuses või kui ettevõt ­
jale teatati täpne summa, mida tal maksude või sotsiaalkindlustusmak ­
sete tasumise kohustuste rikkumise tõttu maksta tuleb, sellisel ajal, et tal ei olnud võimalik võtta lõike 2 kolmandas lõigus ette nähtud meetmeid enne osalemistaotluse tähtaja, või, avatud hankemenetluse korral, enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist.
 
4. Avaliku sektori hankija võib jätta ettevõtja hankemenetluses osale ­
misest kõrvale või liikmesriigid võivad temalt nõuda ettevõtja hanke ­
menetluses osalemisest kõrvalejätmist, kui ettevõtja on ühes järgmises 
olukorras:  
a) kui avaliku sektori hankija saab mis tahes asjakohaste vahendite abil 
tõendada artikli 18 lõikes 2 osutatud kohaldatavate kohustuste rikku ­
mist;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 119
 
b) kui ettevõtja on pankrotis või tema suhtes on algatatud makse ­
jõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on siseriiklike õigusnormide alusel toimuva sama ­
laadse menetluse tõttu analoogses olukorras;
 
c) kui avaliku sektori hankija suudab mis tahes asjakohaste vahenditega 
tõendada, et ettevõtja on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu, mis muudab ta aususe küsitavaks;
 
d) kui avaliku sektori hankijal on piisavalt usaldusväärseid andmeid, 
mille alusel järeldada, et ettevõtja on sõlminud kokkuleppeid teiste ettevõtjatega konkurentsi moonutamise eesmärgil;
 
e) kui huvide konflikti artikli 24 tähenduses ei ole võimalik muude, 
vähem sekkuvate meetmetega tõhusalt heastada;  
f) kui ettevõtja eelnevast osalemisest hankemenetluse ettevalmistamises 
tulenevat konkurentsi moonutamist, nagu on osutatud artiklis 41, ei ole võimalik muude, vähem sekkuvate meetmetega heastada;
 
g) kui ettevõtja puhul on esinenud tõsiseid või pidevaid puudujääke 
varasema riigihankelepingu või avaliku sektori hankijaga sõlmitud varasema hankelepingu või varasema kontsessioonilepingu kohase olulise nõude täitmisel, mille tulemusel on see leping tulnud enneaegselt lõpetada, makstud kahjutasu või rakendatud sellega võrreldavaid sanktsioone;
 
h) ettevõtja on hankemenetlusel osalemisest kõrvaldamise aluste puudu ­
mise või kvalifitseerimise tingimuste täitmise kontrollimiseks nõuta ­
vate andmete esitamisel esitanud valeandmeid, on jätnud sellise teabe esitamata või ei ole suuteline esitama artikli 59 kohaselt nõutavaid täiendavaid dokumente, või
 
i) ettevõtja on tegutsenud eesmärgiga mõjutada lubamatul viisil avaliku 
sektori hankija otsustusprotsessi, saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda talle põhjendamatu eelise hankemenetluses, või hooletusest esitada eksitavat teavet, mis võib oluliselt mõjutada kõrvaldamise, valiku või lepingu sõlmimise kohta tehtavaid otsuseid.
 
Olenemata esimese lõigu punktist b võivad liikmesriigid nõuda või 
pakkuda võimalust, et avaliku sektori hankija ei jäta ühel nimetatud punktis osutatud olukorras olevat avaliku sektori hankijat hankemenet ­
luses osalemisest kõrvale või liikmesriik võib temalt nõuda mitte jätta seda ettevõtjat kõrvale hankemenetluses osalemisest, kui on kindlaks tehtud, et kõnealune ettevõtja on suuteline lepingut täitma, võttes arvesse kohaldatavaid siseriiklikke eeskirju ja äritegevuse jätkumiseks võetavaid meetmeid punktis b osutatud olukordades.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 120
 
5. Avaliku sektori hankija jätab igal hetkel menetluse käigus ettevõtja 
menetlusest kõrvale, kui selgub, et asjaomane ettevõtja on enne menet ­
lust või menetluse käigus toimepandud teost või tegematajätmisest tule ­
nevalt ühes lõigetes 1 ja 2 osutatud olukordadest.  
Igal hetkel menetluse käigus võib avaliku sektori hankija ettevõtja 
menetlusest kõrvale jätta või liikmesriigid võivad temalt nõuda ettevõtja kõrvalejätmist, kui selgub, et asjaomane ettevõtja on enne menetlust või menetluse käigus toimepandud teost või tegematajätmisest tulenevalt ühes lõikes 4 osutatud olukordadest.
 
6. Iga ettevõtja, kes on mõnes lõigetes 1 ja 4 osutatud olukorras, võib 
esitada tõendeid selle kohta, et tema poolt võetud meetmed on piisavad tõendamaks tema usaldusväärsust, olenemata vastava kõrvaldamise aluste olemasolust. Kui selliseid tõendeid peetakse piisavateks, siis ei kõrvaldata asjaomast ettevõtjat hankemenetlusest.
 
Selleks peab ettevõtja tõendama, et on maksnud või võtnud kohustuse 
maksta hüvitist kuriteo või väärteoga põhjustatud mis tahes kahju eest, selgitanud põhjalikult asjaolusid, tehes uurimisorganitega aktiivset koos ­
tööd, ning võtnud konkreetseid tehnilisi ning organisatsiooni ja töötaja ­
tega seotud meetmeid, mis võimaldavad vältida edasisi kuritegusid või väärtegusid.
 
Ettevõtja võetud meetmete hindamisel võetakse arvesse kuriteo või 
väärteo raskust ja konkreetseid asjaolusid. Kui meetmeid peetakse ebapiisavateks, saadetakse ettevõtjale sellise otsuse põhjendus.
 
Ettevõtjal, kes on lõpliku otsusega hankemenetluses või kontsessiooni 
andmise menetluses osalemisest kõrvaldatud, ei ole õigust selle otsusega määratud kõrvaldamise perioodil kasutada käesolevas lõikes kirjeldatud võimalust nendes liikmesriikides, kus kõnealune otsus kehtib.
 
7. Liikmesriigid kehtestavad käesoleva artikli rakendamise tingimusi 
käsitlevad õigusnormid, võttes arvesse liidu õigust. Eelkõige määravad nad kindlaks kõrvaldamise perioodi maksimaalse pikkuse, kui ettevõtja ei ole võtnud lõikes 6 nimetatud meetmeid oma usaldusväärsuse tõen ­
damiseks. Kui kõrvaldamise perioodi ei ole lõplikus otsuses kehtestatud, ei tohi see periood olla pikem kui viis aastat alates süüdimõistva kohtuotsuse tegemise kuupäevast lõikes 1 osutatud juhtumite puhul ning kolm aastat alates asjaomase sündmuse toimumise kuupäevast 
lõikes 4 osutatud juhtumite puhul.
 
Artikkel 58  
Kvalifitseerimise tingimused  
1. Kvalifitseerimise tingimused võivad olla seotud järgmisega:  
a) sobivus tegeleda kutsetööga;  
b) majanduslik ja finantsseisund;  
c) tehniline ja kutsealane suutlikkus.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 121
 
Avaliku sektori hankija võib ettevõtjatele kehtestada osalemise nõuetena 
üksnes lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud kriteeriumid. Avaliku sektori hankijad piirduvad nõudeid kehtestades sellistega, mis on asjakohased tagamaks, et taotlejal või pakkujal on õigusvõime ja finantssuutlikkus ning tehni ­
line ja kutsealane suutlikkus sõlmitava lepingu täitmiseks. Kõik nõuded peavad olema seotud ja proportsionaalsed lepingu esemega.
 
2. Seoses kutsetööga tegelemise sobivusega võib avaliku sektori 
hankija nõuda, et ettevõtjad on kantud mõnda nende asukohaliikmesriigi kutse- või äriregistrisse vastavalt XI lisale või et nad vastaksid muudele kõnealuses lisas nimetatud nõuetele.
 
Teenuste riigihankemenetlustes võib avaliku sektori hankija juhul, kui 
ettevõtjatel peab oma päritoluriigis asjaomase teenuse osutamiseks olema luba või kui nad peavad kuuluma teatavasse organisatsiooni, nõuda neilt loa olemasolu või organisatsiooni kuulumise tõendamist.
 
3. Seoses majandusliku ja finantsseisundiga võib avaliku sektori 
hankija kehtestada nõuded tagamaks, et ettevõtjal on lepingu täitmiseks vajalik majanduslik ja finantsalane suutlikkus. Selleks võib avaliku sektori hankija eelkõige nõuda, et ettevõtjatel oleks teatav minimaalne aastakäive, sealhulgas teatav miinimumkäive lepinguga hõlmatud vald ­
konnas. Lisaks võib avaliku sektori hankija nõuda, et ettevõtjad esitaksid teavet oma aastaaruannete kohta, milles on ära näidatud näiteks varade ja kohustuste vaheline suhtarv. Samuti võib ta nõuda ametialase vastutuskindlustuse asjakohase taseme täitmist.
 
Ettevõtjatelt nõutav minimaalne aastakäive ei või lepingu eeldatavat 
maksumust kahekordselt ületada, välja arvatud nõuetekohaselt põhjen ­
datud juhtudel, mis on seotud ehitustööde, teenuste või asjade olemusest tulenevate eririskidega. Avaliku sektori hankija näitab hankedokumen ­
tides või artiklis 84 osutatud üksikaruandes ära sellise nõude peamised põhjused.
 
Kui avaliku sektori hankija täpsustab hankedokumentides sellise kaalut ­
luse meetodid ja kriteeriumid, võib ta arvesse võtta suhtarvu näiteks varade ja kohustuste vahel. Need meetodid ja kriteeriumid peavad olema läbipaistvad, objektiivsed ja mittediskrimineerivad.
 
Osadeks jaotatud lepingute puhul kohaldatakse käesolevat artiklit iga 
üksiku osa suhtes. Avaliku sektori hankija võib siiski kehtestada ette ­
võtjatelt nõutava minimaalse aastakäibe nõude seoses lepingu osade rühmadega juhuks, kui eduka pakkujaga sõlmitakse lepingud mitme sellise osa kohta, mida tuleb täita samaaegselt.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 122
 
Kui raamlepingul põhinevate lepingute sõlmimiseks kuulutatakse uuesti 
välja riigihange, arvutatakse käesoleva lõike teises lõigus osutatud maksimaalselt nõutav aastakäive konkreetsete samaaegselt täidetavate lepingute eeldatava maksimaalse maksumuse alusel või kui seda ei teata, siis raamlepingu eeldatava maksumuse alusel. Kui kasutatakse dünaamilist hankesüsteemi, lähtutakse teises lõigus osutatud maksi ­
maalse aastakäibe nõude arvutamisel süsteemi alusel sõlmitavate konkreetsete lepingute eeldatavast maksimaalsest suurusest.
 
4. Seoses tehnilise ja kutsealase suutlikkusega võib avaliku sektori 
hankija kehtestada nõudeid tagamaks, et ettevõtjatel on olemas vajalikud inim- ja tehnilised ressursid ning kogemused lepingu täitmiseks nõutaval kvaliteeditasemel.
 
Avaliku sektori hankija võib eelkõige nõuda, et ettevõtjatel on piisavalt 
kogemusi, mida kinnitavad sobivad viited varem täidetud lepingutele. Avaliku sektori hankija võib eeldada, et ettevõtjal ei ole nõutavat kutsealast suutlikkust, kui avaliku sektori hankija on teinud kindlaks, et asjaomase ettevõtja puhul esineb huvide konflikt, mis avaldab nega ­
tiivset mõju lepingu täitmisele.
 
Asjade hankemenetluste puhul, mis nõuavad kohaletoomist või paigal ­
damist, teenuseid või ehitustöid, võib hinnata ettevõtja kutsealast suut ­
likkust teenust osutada või paigaldus- või ehitustöid teha, võttes arvesse tema oskusi, efektiivsust, kogemusi ja usaldusväärsust.
 
5. Avaliku sektori hankija esitab hanketeates või huvi kinnitamise 
ettepanekus nõutavad osalemistingimused, mida võib väljendada suut ­
likkuse miinimumtasemena, koos asjakohase tõendusviisiga.  
Artikkel 59  
Euroopa ühtne hankedokument  
1. Osalemistaotluste või pakkumuste esitamise ajal peab avaliku 
sektori hankija aktsepteerima pakkujate endi ajakohastatud kinnitusi sisaldavat Euroopa ühtset hankedokumenti esialgsete tõenditena ameti ­
asutuste või kolmandate isikute poolt väljastatavate tõendite asemel, milles kinnitatakse, et asjaomane ettevõtja vastab mõnele järgmistest tingimustest:
 
a) ta ei ole üheski artiklis 57 osutatud olukorras, mille puhul nad 
jäetakse või neid võidakse jätta menetlusest kõrvale;  
b) ettevõtja vastab artikli 58 kohaselt kehtestatud asjakohastele kvalifit ­
seerimise tingimustele;  
c) ettevõtja vastab artikli 65 kohaselt kehtestatud objektiivsetele eeskir ­
jadele ja kriteeriumitele, kui see on asjakohane.  
Kui ettevõtja toetub artikli 63 kohaselt teiste üksuste suutlikkusele, peab 
Euroopa ühtne hankedokument sisaldama käesoleva lõike esimese lõigu ­
sosutatud teavet ka kõnealuste üksuste kohta.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 123
 
Euroopa ühtne hankedokument sisaldab ettevõtja ametlikku avaldust 
selle kohta, et asjaomane kõrvaldamise alus ei ole kohaldatav ja/või asjaomane kvalifitseerimise tingimus on täidetud, ning selles esitatakse avaliku sektori hankija nõutav asjakohane teave. Lisaks esitatakse selles ametiasutuse või kolmanda isiku andmed, kes vastutab täiendavate dokumentide koostamise eest, ning see sisaldab ametlikku avaldust selle kohta, et ettevõtja saab taotluse korral need täiendavad doku ­
mendid viivitamata esitada.
 
Kui avaliku sektori hankijal on võimalik saada lõike 5 kohaselt täien ­
davad dokumendid otse andmebaasi kaudu, peab Euroopa ühtne hanke ­
dokument sisaldama ka selleks toiminguks vajalikku teavet, nagu andmebaasi internetiaadress, kõik identifitseerimisandmed ja vajadusel kinnitus nõusoleku kohta.
 
Ettevõtja võib uuesti kasutada seda Euroopa ühtset hankedokumenti, 
mida ta eelmises hankemenetluses kasutas, tingimusel, et ta kinnitab, et selles sisalduv teave on jätkuvalt õige.
 
2. Euroopa ühtne hankedokument koostatakse standardvormi põhjal. 
Komisjon kehtestab standardvormi rakendusaktidega. Nimetatud raken ­
dusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 89 lõikes 3 osutatud kontrol ­
limenetlusega.  
Euroopa ühtne hankedokument esitatakse üksnes elektroonilisel kujul.  
3. Olenemata artiklist 92 vaatab komisjon Euroopa ühtse hankedoku ­
mendi praktilise kohaldamise läbi liikmesriikide andmebaaside tehnilist arengut arvesse võttes ning esitab selle kohta hiljemalt 18. aprilliks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.
 
Asjakohasel juhul teeb komisjon ettepanekuid, mille eesmärk on opti ­
meerida sellistele andmebaasidele piiriülest juurdepääsu ning sertifikaa ­
tide ja tõendite kasutamist siseturul.  
4. Avaliku sektori hankija võib mis tahes ajal menetluse jooksul 
paluda taotlejatel ja pakkujatel esitada kõik või mõned täiendavad doku ­
mendid, kui avaliku sektori hankija arvates on see menetluse nõueteko ­
haseks läbiviimiseks vajalik.  
Enne lepingu sõlmimist, välja arvatud raamlepingul põhinevate lepin ­
gute puhul, kui need lepingud sõlmitakse vastavalt artikli 33 lõikele 3 või artikli 33 lõike 4 punktile a, nõuab avaliku sektori hankija pakkujalt, kellega ta on otsustanud lepingu sõlmida, ajakohaste täiendavate doku ­
mentide esitamist artikli 60 kohaselt ning vajadusel artikli 62 kohaselt. Avaliku sektori hankija võib paluda ettevõtjatel artiklite 60 ja 62 koha ­
selt esitatud tõendeid ja dokumente täiendada või selgitada.
 
5. Olenemata lõikest 4 ei nõuta ettevõtjalt täiendavate dokumentide 
või muude tõendavate dokumentide esitamist selles ulatuses, milles avaliku sektori hankijal on võimalik saada tõendid või asjaomane teave otse Euroopa Liidu liikmesriigis asuva riikliku andmebaasi kaudu, millele on tasuta juurdepääs, nagu riiklik riigihangete register, ettevõtja virtuaaltoimik, elektrooniline dokumentide säilitamise süsteem või eelkvalifitseerimise süsteem.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 124
 
Olenemata lõikest 4 ei nõuta ettevõtjalt täiendavate dokumentide esita ­
mist juhul, kui lepingu või raamlepingu sõlminud avaliku sektori hankijal on need dokumendid juba olemas.
 
Esimese lõigu kohaldamiseks tagavad liikmesriigid, et ettevõtjate kohta 
asjakohast teavet sisaldavaid andmebaase, mida võivad kasutada nende 
avaliku sektori hankijad, saavad samadel tingimustel kasutada ka teiste 
liikmesriikide avaliku sektori hankijad.  
6. Liikmesriigid teevad e-Certises kättesaadavaks ettevõtjate kohta 
asjakohast teavet sisaldavate andmebaaside täieliku loetelu, mida võivad kasutada teiste liikmesriikide avaliku sektori hankijad, ning ajakohas ­
tavad seda. Teiste liikmesriikide taotluse korral esitavad liikmesriigid neile käesolevas artiklis osutatud andmebaaside kohta mis tahes teavet.
 
Artikkel 60  
Tõendusmaterjal  
1. Avaliku sektori hankija võib nõuda käesoleva artikli lõigetes 2, 3 
ja 4 ning XII lisas osutatud tõendite, dokumentide ja muu tõendusma ­
terjali esitamist, et tõendada artikli 57 kohaselt kõrvaldamise aluste puudumist ning kvalifitseerimise tingimuste täitmist vastavalt artiklile 58.
 
Avaliku sektori hankija ei nõua muude kui käesolevas artiklis ja artiklis 
62 osutatud tõendusmaterjali esitamist. Artikli 63 kohaldamisel võivad ettevõtjad avaliku sektori hankijale tõendada mis tahes sobivate vahen ­
ditega vajalike ressursside olemasolu.
 
2. Avaliku sektori hankija aktsepteerib järgmisi dokumente piisava 
tõendusena, et ettevõtja kohta ei kehti ükski artiklis 57 sätestatud asja ­
oludest:  
a) nimetatud artikli lõike 1 puhul väljavõte karistusregistrist või selle 
puudumisel samaväärne dokument, mille on väljastanud ettevõtja liikmesriigi või päritolu- või asukohariigi pädev kohtuorgan või haldusasutus ning mis tõendab, et need nõuded on täidetud;
 
b) lõike 2 ja lõike 4 punkti b puhul asjaomase liikmesriigi või riigi 
pädeva ametiasutuse väljastatud tõend.  
Kui liikmesriik või asjaomane riik selliseid dokumente ega tõendeid ei 
väljasta või kui need ei käsitle kõiki artikli 57 lõigetes 1 ja 2 ning lõike 4 punktis b nimetatud juhtumeid, võib need asendada vandega, või kui liikmesriigis või riigis ei ole vanne sätestatud, siis tõotusega, mille asja ­
omane isik annab päritolu- või ettevõtja liikmesriigi või asukohariigi pädeva kohtuorgani või haldusasutuse, notari või pädeva majandus- või kutseorganisatsiooni ees.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 125
 
Liikmesriik võib vajadusel esitada ametliku avalduse, teatades, et käes ­
olevas lõikes osutatavaid dokumente või tõendeid ei väljastata või nad 
ei käsitle kõiki artikli 57 lõigete 1 ja 2 ning lõike 4 punktis b nimetatud 
juhtumeid. Sellised ametlikud avaldused tehakse kättesaadavaks artiklis 
61 osutatud tõendite elektroonilise andmebaasi (e-Certis) kaudu.  
3. Ettevõtja majanduslikku ja finantsseisundit võib üldjuhul tõendada 
ühe või mitme XII lisa I osas loetletud dokumendiga.  
Kui ettevõtja ei saa avaliku sektori hankija nõutud dokumente mõjuval 
põhjusel esitada, võib ta oma majanduslikku ja finantsseisundit tõendada 
avaliku sektori hankija poolt asjakohaseks peetud muude dokumenti ­
dega.  
4. Ettevõtja tehnilist suutlikkust võib vastavalt ehitustööde, asjade või 
teenuste laadile, kogusele või tähtsusele ja kasutusviisile tõendada XII 
lisa II osas loetletud ühe või mitme dokumendiga.  
5. Taotluse korral teevad liikmesriigid teistele liikmesriikidele kätte ­
saadavaks kogu teabe, mis on seotud artiklis 57 loetletud kõrvaldamise 
alustega, kutsetööga tegelemise sobivusega ning artiklis 58 osutatud 
pakkujate finants- ja tehnilise suutlikkusega, ning kogu teabe, mis 
käsitleb käesolevas artiklis osutatud tõendusmaterjale.  
Artikkel 61  
Elektrooniline tõendite andmebaas (e-Certis)  
1. Piiriüleselt tehtavate pakkumuste lihtsustamiseks tagavad liikmes ­
riigid, et komisjoni loodud e-Certisesse kantud teavet tõendite ja muude 
dokumentide kohta ajakohastatakse pidevalt.  
2. Avaliku sektori hankija peab e-Certist kasutama ning nõudma 
peamiselt sellist tüüpi tõendeid ja muid tõendavaid dokumente, mis 
kantakse e-Certisesse.  
3. Komisjon teeb e-Certises kättesaadavaks Euroopa ühtse hankedo ­
kumendi kõik keeleversioonid.  
Artikkel 62  
Kvaliteeditagamis- ja keskkonnajuhtimisstandardid  
1. Kui avaliku sektori hankija nõuab sõltumatute asutuste koostatud 
tõendeid selle kohta, et ettevõtja järgib teatavaid kvaliteeditagamisstan ­
dardeid ja sealhulgas puudega inimeste ligipääsu tagamise nõuet, viitab 
ta asjakohastele kvaliteeditagamissüsteemidele, mis põhinevad Euroopa standardite seeriatel, mille on kinnitanud akrediteeritud asutused. Ta 
tunnustab teiste liikmesriikide asutuste samaväärseid tõendeid. Samuti 
aktsepteerib ta muid tõendeid samaväärsete kvaliteeditagamismeetmete 
kohta, kui asjaomasel ettevõtjal ei ole võimalik selliseid tõendeid saada 
ettenähtud tähtaja jooksul temast mitteolenevatel põhjustel, tingimusel et 
see ettevõtja tõendab, et kavandatavad kvaliteeditagamismeetmed 
vastavad nõutavatele kvaliteeditagamisstandarditele.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 126
 
2. Kui avaliku sektori hankija nõuab sõltumatute asutuste koostatud 
tõendeid selle kohta, et ettevõtja järgib teatavaid keskkonnajuhtimissüs ­
teeme või -standardeid, osutab ta liidu keskkonnajuhtimis- ja auditeeri ­
missüsteemile (EMAS) või määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 45 alusel nõuetele vastavaks tunnistatud muudele keskkonnajuhtimissüsteemidele või akrediteeritud asutuste koostatud asjakohastel Euroopa või rahvus ­
vahelistel standarditel põhinevatele muudele keskkonnajuhtimisstandar ­
ditele. Ta tunnustab teiste liikmesriikide asutuste samaväärseid tõendeid.
 
Kui ettevõtjal ei olnud tõendatavalt sellistele tõenditele juurdepääsu või 
võimalust saada neid tõendeid ettenähtud tähtaja jooksul temast mitte ­
olenevatel põhjustel, aktsepteerib avaliku sektori hankija ka muud tõen ­
dusmaterjali keskkonnajuhtimismeetmete järgimise kohta, tingimusel et ettevõtja tõendab, et need meetmed on samaväärsed kohaldatava kesk ­
konnajuhtimissüsteemi või -standardi kohaselt nõutavate meetmetega.
 
3. Liikmesriigid teevad teistele liikmesriikidele taotluse korral artikli 
86 kohaselt kättesaadavaks kogu teabe seoses dokumentidega, mis esita ­
takse tõendina lõigetes 1 ja 2 osutatud kvaliteeditagamis- ja keskkonna ­
juhtimisstandardite järgimise kohta.  
Artikkel 63  
Teiste üksuste suutlikkusele toetumine  
1. Artikli 58 lõike 3 kohaste majandusliku ja finantsseisundi kritee ­
riumite ning artikli 58 lõike 4 kohaste tehnilise ja kutsealase suutlikkuse 
kriteeriumite täitmisel võib ettevõtja vajaduse korral ja konkreetse lepingu puhul toetuda teiste üksuste suutlikkusele, olenemata nendeva ­
heliste suhete õiguslikust laadist. XII lisa II osa punktis f sätestatud haridust ja kutsekvalifikatsiooni või asjakohast töökogemust puuduta ­
vate kriteeriumite osas võivad ettevõtjad toetuda aga üksnes teiste üksuste suutlikkusele, kui viimati nimetatud teevad selliseid ehitustöid ja osutavad selliseid teenuseid, mille jaoks selline suutlikkus on nõutav. Kui ettevõtja soovib toetuda teiste üksuste suutlikkusele, tõendab ta avaliku sektori hankijale, et vajalikud vahendid on talle kättesaadavad, näiteks esitades sellistelt üksustelt saadud vastava kinnituse.
 
Avaliku sektori hankija kontrollib vastavalt artiklitele 59, 60 ja 61, kas 
need teised üksused, kelle suutlikkusele ettevõtja kavatseb toetuda, vastavad asjaomastele kvalifitseerimise tingimustele ning kas nende puhul kehtivad artikli 57 kohased kõrvaldamise alused. Avaliku sektori hankija nõuab, et ettevõtja asendaks üksust, kes ei vasta asjakohasele kvalifitseerimise tingimusele või kelle puhul esinevad kohustusliku kõrvaldamise alused. Avaliku sektori hankija võib nõuda või liikmesriik võib teda kohustada nõudma, et ettevõtja asendaks üksust, kelle puhul esinevad mittekohustusliku kõrvaldamise alused.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 127
 
Kui ettevõtja toetub teiste üksuste suutlikkusele seoses majandusliku ja 
finantsseisundiga seotud kriteeriumitega, võib avaliku sektori hankija nõuda, et ettevõtja ja vastavad üksused on ühiselt vastutavad lepingu täitmise eest.
 
Samadel tingimustel võib artikli 19 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühm 
toetuda sama rühma teiste osaliste või teiste üksuste suutlikkusele.  
2. Liikmesriigid võivad sätestada, et seoses ehitustööde ja teenuste 
hankelepingutega ning asjade kohaletoomise või paigaldamistöödega asjade hankelepingute puhul võib avaliku sektori hankija nõuda, et teatavaid olulisi ülesandeid teostaks pakkuja ise või kui pakkumuse esitab artikli 19 lõike 2 kohane ettevõtjate rühm, siis selle rühma liige.
 
Artikkel 64  
Tunnustatud ettevõtjate ametlikud nimekirjad ja sertifitseerimine 
avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste poolt  
1. Liikmesriigid võivad kehtestada tunnustatud töövõtjate, tarnijate 
või teenuseosutajate ametlikud nimekirjad või näha ette nende sertifit ­
seerimise VII lisa kohastele Euroopa sertifitseerimisstandarditele vasta ­
vate sertifitseerimisasutuste poolt.  
Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele sertifitseerimisasu ­
tuse või ametlike nimekirjade eest vastutava asutuse aadressi, kuhu taotlused saata.
 
2. Liikmesriigid kohandavad lõikes 1 osutatud ametlikesse nimekir ­
jadesse kandmise ja sertifitseerimisasutuste tõendite väljaandmise tingi ­
musi käesoleva alajao sätetega.  
Seoses nimekirja kandmise taotlustega, mille esitavad ettevõtjate rühma ­
desse kuuluvad ettevõtjad, kes väidetavalt saavad kasutada teiste rühma kuuluvate ettevõtjate vahendeid, kohandavad liikmesriigid neid tingi ­
musi ka artikliga 63. Sel juhul peavad ettevõtjad ametlikku nimekirja koostavale asutusele tõendama, et vahendid on nende käsutuses kogu ametlikus nimekirjas registreerimist kinnitava tõendi kehtivusaja jooksul ning et sama aja jooksul vastavad kõnealused ettevõtjad jätkuvalt kvali ­
tatiivsetele kriteeriumitele või tõendile, millele ettevõtjate registreeri ­
mine tugineb.
 
3. Ametlikesse nimekirjadesse kantud või tõendit omavad ettevõtjad 
võivad iga lepingu puhul avaliku sektori hankijale esitada pädeva 
asutuse väljastatud tõendi nimekirja kandmise kohta või pädeva sertifit ­
seerimisasutuse väljastatud tõendi.  
Tõendites märgitakse dokumendid, mille alusel nad ametlikku nimekirja 
kanti või neile tõend väljastati, ning nimekirjas sisalduv klassifikatsioon.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 128
 
4. Ettevõtjate kandmine ametlikesse nimekirjadesse pädevate asutuste 
poolt või sertifitseerimisasutuse väljastatud tõend on ettevõtja vastavuse eelduseks seoses ametliku nimekirja või tõendi aluseks olevate kvalita ­
tiivse valiku kriteeriumitega.
 
5. Ametlikesse nimekirjadesse kandmisest või sertifitseerimisest tule ­
nevat teavet ei tohi põhjuseta kahtluse alla seada. Igalt registreeritud ettevõtjalt võib hankelepingu sõlmimisel siiski nõuda täiendavat tõendit sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude tasumise kohta.
 
Muude liikmesriikide avaliku sektori hankijad kohaldavad lõiget 3 ja 
käesoleva lõike esimest lõiku üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes asuvad ametliku nimekirja koostanud liikmesriigis.
 
6. Ametlikku nimekirja kandmise või tõendi väljaandmise aluseks 
oleva kvalitatiivse valiku kriteeriumite täitmise tõendamise nõuded peavad olema kooskõlas artikliga 60 ja vajaduse korral artikliga 62. Teiste liikmesriikide ettevõtjate kandmiseks ametlikku nimekirja või neile tõendite väljastamiseks ei nõuta muid tõendeid ega avaldusi kui need, mida nõutakse oma riigi ettevõtjatelt.
 
Ettevõtjad võivad igal ajal nõuda enda registreerimist ametlikus nime ­
kirjas või tõendi väljastamist. Ametlikku nimekirja koostava ametiasu ­
tuse või pädeva sertifitseerimisasutuse otsusest tuleb neile teatada piisa ­
valt lühikese aja jooksul.  
7. Teiste liikmesriikide ettevõtjatel ei ole kohustust lasta end hanke ­
menetluses osalemiseks nimekirja kanda või sertifitseerida. Avaliku sektori hankijad tunnustavad teiste liikmesriikide asutuste samaväärseid tõendeid. Samuti aktsepteerivad nad muid samaväärseid tõendeid.
 
8. Liikmesriigid esitavad teistele liikmesriikidele taotluse korral kogu 
teabe, mis on seotud tõenditega selle kohta, et ettevõtjad vastavad tunnustatud ettevõtjate ametlikku nimekirja kandmise nõuetele, või selle kohta, et teise liikmesriigi ettevõtjatel on olemas samaväärsed tõendid.
 
2. a l a j a g u  
T a o t l e j a t e , p a k k u m u s t e j a l a h e n d u s t e a r v u 
v ä h e n d a m i n e  
Artikkel 65  
Nõuetele vastavate taotlejate arvu piiramine osalemiskutse 
esitamisel  
1. Piiratud hankemenetluse, konkurentsipõhise läbirääkimistega 
hankemenetluse, võistleva dialoogi ja innovatsioonipartnerluste puhul võib avaliku sektori hankija piirata kvalifitseerimise tingimustele vasta ­
vate nende taotlejate arvu, kellele ta teeb ettepaneku esitada pakkumus või osaleda dialoogis, kui on olemas lõike 2 kohane minimaalne arv kvalifitseeritud taotlejaid.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 129
 
2. Avaliku sektori hankija esitab hanketeates või huvi kinnitamise 
ettepanekus objektiivsed ja mittediskrimineerivad eeskirjad või kritee ­
riumid, mida ta kavatseb kohaldada, ja menetluses osalema kutsutavate taotlejate minimaalse ja vajaduse korral maksimaalse arvu.
 
Piiratud hankemenetluse puhul on minimaalseks taotlejate arvuks viis. 
Konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse, võistleva dialoogi ja innovatsioonipartnerluse puhul on minimaalseks taotlejate arvuks kolm. Igal juhul peab osalema kutsutud taotlejate arv olema piisav, et tagada tõeline konkurents.
 
Avaliku sektori hankija kutsub osalema miinimumarvuga vähemalt 
võrdse arvu taotlejaid. Kui kvalifitseerimise tingimustele ja artikli 58 lõikes 5 osutatud minimaalsele suutlikkuse tasemele vastavate taotlejate arv on miinimumarvust väiksem, võib avaliku sektori hankija menetlust jätkata, kutsudes osalema nõutava suutlikkusega taotlejad. Sama menet ­
lusega seoses ei tohi avaliku sektori hankija kaasata ettevõtjaid, kes ei 
taotlenud osalemist, ega taotlejaid, kellel puudub nõutav suutlikkus.
 
Artikkel 66  
Pakkumuste ja lahenduste arvu piiramine  
Avaliku sektori hankija, kes otsustab vähendada läbirääkimise protsessi 
võetavate pakkumuste arvu artikli 29 lõike 6 kohaselt ja arutlusele võetavate lahenduste arvu artikli 30 lõike 4 kohaselt, kohaldab hanke ­
dokumentides märgitud pakkumuste hindamise kriteeriume. Lõppetapis alles jääv arv peab tagama tõelise konkurentsi, kui on olemas piisav arv pakkujaid, lahendusi või nõuetele vastavaid taotlejaid.
 
3. a l a j a g u  
L e p i n g u s õ l m i m i n e  
Artikkel 67  
Pakkumuste hindamise kriteeriumid  
1. Ilma et see piiraks teatavate asjade hinda või teatavate teenuste 
osutamise eest tasustamist käsitlevate siseriiklike õigusnormide kohalda ­
mist, tuginevad avaliku sektori hankijad riigihankelepingute sõlmimisel majanduslikult soodsaimale pakkumusele.
 
2. Avaliku sektori hankija seisukohast majanduslikult soodsaim 
pakkumus tehakse kindlaks hinna või kulu alusel, kasutades kulutõhu ­
suse põhimõtet, näiteks olelusringi kulude alusel kooskõlas artikliga 68 ning see võib hõlmata parima hinna ja kvaliteedi suhet, mida hinnatakse asjaomase hankelepingu esemega seotud kriteeriumite alusel, sealhulgas kvalitatiivsete, keskkonna- ja/või sotsiaalsete aspektide põhjal. Kritee ­
riumid võivad näiteks hõlmata järgmist:
 
a) kvaliteet, sh tehniline väärtus, esteetilised ja funktsionaalsed 
omadused, ligipääsetavus, kõiki kasutajaid arvestav projekt, sotsi ­
aalsed, keskkondlikud ja innovaatilised omadused ning turustamine ja selle tingimused;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 130
 
b) lepingut täitma määratavate töötajate töökorraldus, kvalifikatsioon ja 
kogemus, kui töötajate kvalifikatsioon võib oluliselt mõjutada lepingu täitmise kvaliteeti, või
 
c) müügijärgne hooldus ja tehniline abi, kättetoimetamise tingimused, 
nagu kättetoimetamise kuupäev, protsess ja periood või paigaldamise periood.
 
Kulude element võib esineda ka fikseeritud hinna või kulude näol, 
millest tulenevalt ettevõtjad konkureerivad üksnes kvaliteedikriteeriumi alusel.
 
Liikmesriigid võivad ette näha, et avaliku sektori hankija ei või kasutada 
ainult hinda või ainult kulu pakkumuste hindamise ainsa kriteeriumina või piirata nende kasutamist teatavatele avaliku sektori hankijate kate ­
gooriatele või teatavat liiki lepingutele.
 
3. Pakkumuste hindamise kriteeriumeid käsitatakse seotuna riigihan ­
kelepingu esemega, kui need on seotud ehitustööde, asjade või teenus ­
tega, mis tehakse, tarnitakse või osutatakse selle lepingu alusel nende olelusringi mis tahes aspektides ja etappides, sealhulgas teguritega, mis on seotud järgmisega:
 
a) nende ehitustööde, asjade või teenuste tootmise, osutamise või turus ­
tamise konkreetse protsessiga või  
b) konkreetse protsessiga nende olelusringi muus etapis,  
isegi kui need tegurid ei ole nende oluliseks osaks.  
4. Pakkumuste hindamise kriteeriumitega ei anta avaliku sektori 
hankijatele piiramatut valikuvabadust. Need peavad tagama toimiva konkurentsi võimaldamise ja nendega peavad kaasnema tehnilised kirjel ­
dused, mis võimaldavad pakkujate esitatud teavet tõhusalt kontrollida, et hinnata, kui hästi vastavad pakkumused pakkumuste hindamise kritee ­
riumitele. Kahtluse korral kontrollib avaliku sektori hankija tegelikkuses pakkujate esitatud teabe ning tõendite täpsust.
 
5. Avaliku sektori hankija märgib hankedokumentides suhtelise 
osakaalu, mille ta omistab igale valitud kriteeriumile majanduslikult soodsaima pakkumuse kindlakstegemisel, välja arvatud juhul, kui see tehakse kindlaks üksnes hinna alusel.
 
Nimetatud osakaalusid võib väljendada ligikaudsel viisil asjakohase 
maksimaalse vahemikuna.  
Kui osakaalude kasutamine ei ole objektiivsetel põhjustel võimalik, 
esitab avaliku sektori hankija kriteeriumid tähtsuse vähenemise järje ­
korras.  
Artikkel 68  
Olelusringi kulude arvestamine  
1. Olelusringi kulude arvestamisel võetakse asjakohases ulatuses 
osaliselt või täielikult arvesse toote, teenuse või ehitustöö olelusringi jooksul tekkivaid järgmisi kulusid:  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 131
 
a) avaliku sektori hankija või muude kasutajate kantavad kulud, nagu:  
i) soetamisega seotud kulud,  
ii) kasutamisega seotud kulud, nagu energia- ja muude ressursside 
tarbimine,  
iii) hoolduskulud,  
iv) kasutamisjärgsed kulud, nagu kogumise ja ringlussevõtu kulud;  
b) keskkonnaga seotud välismõjude arvele kantavad kulud, mis on 
seotud toote, teenuse või ehitustööga nende olelusringi jooksul, kui 
neid saab rahaliselt hinnata ja kindlaks teha. Nende kulude hulka võivad kuuluda kasvuhoonegaaside ja muude saasteainete heitega kaasnevad ning muud kliimamuutuste mõju leevendamisega seotud kulud.
 
2. Kui avaliku sektori hankija hindab kulusid olelusringi kulude 
arvestamise alusel, märgib ta hankedokumentides, milliseid andmeid pakkujad peavad esitama ning meetodi, mida avaliku sektori hankija kasutab nende andmete alusel olelustsükli kulude kindlaksmääramiseks.
 
Keskkonnaga seotud välismõjude arvele kantavate kulude hindamiseks 
kasutatav meetod peab vastama kõigile järgmistele tingimustele:  
a) see põhineb objektiivselt kontrollitavatel ja mittediskrimineerivatel 
kriteeriumitel. Eelkõige kui see ei ole kehtestatud korduvaks või pidevaks kohaldamiseks, ei tohi see sobimatul viisil soodustada või ebasoodsasse olukorda panna teatavaid ettevõtjaid;
 
b) see on kõigile huvitatud isikutele kättesaadav;  
c) nõutavaid andmeid saab tavapäraselt hoolas ettevõtja, sealhulgas 
WTO riigihankelepingu või muu, liidu jaoks siduva rahvusvahelise lepingu osaliseks oleva kolmanda riigi ettevõtja mõistlikke jõupingu ­
tusi tehes esitada.
 
3. Kui liidu õigusaktiga on tehtud kohustuslikuks olelusringi kulude 
hindamise ühise meetodi kasutamine, tuleb olelusringi kulude arvesta ­
miseks kasutada seda ühist meetodit.  
Selliste õigusaktide loetelu ja vajadusel neid täiendavate delegeeritud 
õigusaktide loetelu on esitatud XIII lisas. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 87 vastu delegeeritud õigusakte selle loetelu ajako ­
hastamiseks, kui selle loetelu ajakohastamine on vajalik tulenevalt uute õigusaktide vastuvõtmisest, millega tehakse kohustuslikuks ühise meetodi kasutamine või tunnistatakse kehtetuks või muudetakse kehti ­
vaid õigusakte.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 132
 
Artikkel 69  
Põhjendamatult madala maksumusega pakkumused  
1. Avaliku sektori hankija palub ettevõtjatel selgitada pakkumuses 
esitatud hindu või kulusid, kui pakkumused tunduvad olevat asjaomaste ehitustööde, asjade või teenuste kohta põhjendamatult madala maksu ­
musega.
 
2. Lõikes 1 osutatud selgitused võivad eelkõige olla seotud järgne ­
vaga:  
a) ehitusmeetodi, tootmisprotsessi või osutatavate teenuste säästlikkus;  
b) valitud tehniliste lahendused või erakordselt soodsad tingimused, mis 
on pakkujale ehitustööde teostamiseks, kaupade tarnimiseks või teenuste osutamiseks kättesaadavad;
 
c) pakkuja väljapakutud ehitustööde, asjade või teenuste originaalsus;  
d) artikli 18 lõikes 2 osutatud kohustuste täitmine;  
e) artiklis 71 osutatud kohustuste täitmine;  
f) pakkuja võimalus saada riigiabi.  
3. Avaliku sektori hankija hindab esitatud teavet, konsulteerides 
pakkujaga. Ta võib pakkumuse tagasi lükata üksnes siis, kui esitatud tõendid ei õigusta rahuldaval määral väljapakutud madalat hinda või kulusid, võttes arvesse lõikes 2 osutatud elemente.
 
Avaliku sektori hankija võib pakkumuse tagasi lükata, kui ta on kind ­
laks teinud, et pakkumus on põhjendamatult madala maksumusega, sest see ei vasta artikli 18 lõikes 2 osutatud kohaldatavatele kohustustele.
 
4. Kui avaliku sektori hankija teeb kindlaks, et pakkumus on põhjen ­
damatult madala maksumusega, kuna pakkuja on saanud riigiabi, võib sellise pakkumuse üksnes kõnealusel põhjusel tagasi lükata ainult pärast pakkujaga konsulteerimist, kui pakkuja ei suuda avaliku sektori hankija määratud piisava ajavahemiku jooksul tõendada, et kõnealune abi sobib kokku siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Kui avaliku sektori hankija pakkumuse sellistel asjaoludel tagasi lükkab, teatab ta sellest komisjonile.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 133
 
5. Liikmesriigid teevad teistele liikmesriikidele taotluse korral 
halduskoostöö raames kättesaadavaks mis tahes nende käsutuses oleva teabe, näiteks õigusnormid, üldiselt kohaldatavad kollektiivlepingud või siseriiklikud tehnilised standardid, mis puudutavad lõikes 2 osutatud üksikasjadega seoses esitatavaid tõendeid ja dokumente.
 
IV PEATÜKK  
Lepingu täitmine  
Artikkel 70  
Lepingute täitmise tingimused  
Avaliku sektori hankija võib sätestada lepingu täitmise eritingimused, 
tingimusel et need on seotud lepingu esemega artikli 67 lõike 3 tähen ­
duses ning need on esitatud hanketeates või hankedokumentides. Need tingimused võivad hõlmata majanduslikke, innovaatilisusega seotud, keskkonnaalaseid, sotsiaalseid või tööhõivealaseid kaalutlusi.
 
Artikkel 71  
Allhanked  
1. Artikli 18 lõikes 2 osutatud kohustuste täitmine alltöövõtjate poolt 
tagatakse oma vastutusala ja pädevuse piirides tegutsevate pädevate riiklike asutuste asjakohaste meetmetega.
 
2. Avaliku sektori hankija võib hankedokumentides paluda või liik ­
mesriik võib nõuda, et pakkuja osutaks oma pakkumuses sellele, milliste lepingu osade suhtes kavatseb ta sõlmida allhankelepingu kolmandate isikutega, ja kõik allhankelepingute kavandatavad täitjad.
 
3. Liikmesriigid võivad alltöövõtja taotluse korral ja kui lepingu 
olemus seda lubab, ette näha, et avaliku sektori hankija kannab alltöö ­
võtjale otse üle nende teenuste, asjade või ehitustööde eest tasumisele kuuluvad maksed, mille alltöövõtja on osutanud või tarninud ettevõtjale, kellega riigihankeleping sõlmiti (peatöövõtjale). Sellised meetmed võivad sisaldada asjakohaseid mehhanisme, mis võimaldavad peatöö ­
võtjal alusetud maksed vaidlustada. Kõnealust makseviisi käsitlev kord nähakse ette hankedokumentides.
 
4. Lõigete 1–3 kohaldamine ei piira peatöövõtja vastutuse küsimust.  
5. Ehitustööde hankelepingute puhul ja nende teenuste osas, mida 
osutatakse rajatisel avaliku sektori hankija otsese järelevalve all, 
nõuab avaliku sektori hankija pärast lepingu sõlmimist ja hiljemalt siis, kui algab lepingu täitmine, et peatöövõtja teataks talle selliste ehitustööde või teenustega seotud ja selleks hetkeks teadaolevate alltöö ­
võtjate nimed, kontaktandmed ja seaduslikud esindajad. Avaliku sektori hankija nõuab, et peatöövõtja teataks talle selle teabe mis tahes muutus ­
test lepingu kehtivusaja jooksul ning sama teabe ka mis tahes uute alltöövõtjate kohta, kes asjaomaste ehitustööde või teenustega järgnevalt seotud on.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 134
 
Olenemata esimesest lõigust võivad liikmesriigid sätestada kohutuse, et 
nõutav teave edastatakse otse peatöövõtja kohta.  
Kui see on käesoleva artikli lõike 6 punkti b kohaldamise eesmärgil 
vajalik, lisatakse nõutavale teabele artikli 59 kohased alltöövõtjate endi kinnitused. Käesoleva artikli lõike 8 kohaste rakendusmeetmetega võib ette näha, et alltöövõtjad, kes on kohal pärast lepingu sõlmimist, esitavad enda kinnituse asemel tõendid ja muud täiendavad doku ­
mendid.
 
Esimest lõiku ei kohaldata tarnijate suhtes.  
Avaliku sektori hankijad võivad esimeses lõigus sätestatud kohustusi 
laiendada või liikmesriigid võivad nende laiendamist nõuda näiteks:  
a) asjade hankelepingutele, nende teenuste hankelepingutele, mis ei ole 
seotud rajatistel avaliku sektori hankija otsese järelevalve all osuta ­
tavate teenustega, või ehitustööde või teenuste hankelepingutega seotud tarnijatele;
 
b) peatöövõtja alltöövõtjate alltöövõtjatele või alltöövõtuahelas veelgi 
allapoole.  
6. Artikli 18 lõikes 2 osutatud kohustuste rikkumise vältimiseks võib 
võtta asjakohaseid meetmeid, näiteks:  
a) kui liikmesriigi siseriiklik õigus näeb ette alltöövõtjate ja peatöövõtja 
solidaarvastutuse mehhanismi, peab asjaomane liikmesriik tagama asjakohaste eeskirjade kohaldamise vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätes ­
tatud tingimustele;
 
b) avaliku sektori hankija võib kooskõlas artiklitega 59, 60 ja 61 kont ­
rollida, kas alltöövõtjate kõrvaldamine artikli 57 kohaselt on põhjen ­
datud või liikmesriigid võivad temalt selle kontrollimist nõuda. Sellistel juhtudel nõuab avaliku sektori hankija, et ettevõtja asendaks alltöövõtjat, kelle puhul kontrollimine näitas kohustusliku kõrvalda ­
mise aluste olemasolu. Avaliku sektori hankija võib nõuda või liik ­
mesriik võib teda kohustada nõudma, et ettevõtja asendaks alltöö ­
võtjat, kelle puhul kontrollimine näitas mittekohustusliku kõrvalda ­
mise aluste olemasolu.
 
7. Liikmesriigid võivad oma siseriikliku õiguse alusel kehtestada 
rangemad eeskirjad või minna alltöövõtjatele otsemaksete tegemisel kaugemale, näiteks nähes ette, et alltöövõtjatele on võimalik otse maksta, ilma et nad peaksid otsemaksmist taotlema.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 135
 
8. Liikmesriigid, kes on otsustanud näha lõike 3, 5 või 6 kohased 
meetmed ette õigus- või haldusnormidega ning liidu õigust arvestades, täpsustavad nende meetmete rakendamise tingimused. Seejuures võivad liikmesriigid piirata nende meetmete kohaldatavust, näiteks teatavatele lepinguliikidele, avaliku sektori hankijate või ettevõtjate kategooriatele või teatavatele summadele.
 
Artikkel 72  
Lepingute muudatused nende kehtivusajal  
1. Lepinguid ja raamlepinguid võib ilma käesoleva direktiivi kohaselt 
uut hankemenetlust korraldamata muuta järgmistel juhtudel:  
a) kui muudatused, sõltumata nende rahalisest väärtusest, olid esialg ­
setes hankedokumentides ette nähtud selgete, täpsete ja ühemõtteliste läbivaatamisklauslitega, mis võivad hõlmata hinna läbivaatamise klausleid või võimalusi. Sellistes klauslites märgitakse võimalike muudatuste või võimaluste ulatus ja olemus ning ka tingimused, mille korral neid võib kasutada. Nendega ei nähta ette muudatusi, millega muudetaks lepingu või raamlepingu üldist olemust;
 
b) kui algne töövõtja osutab täiendavaid ehitustöid või -teenuseid või 
tarnib täiendavalt asju, mis on muutunud vajalikuks ning mida esialgne riigihange ei sisaldanud, juhul kui töövõtja vahetamine:
 
i) ei ole majanduslikel või tehnilistel põhjustel võimalik, kuna need 
ei ole omavahel vahetatavad või koostoimivad olemasolevate seadmete, teenuste või rajatistega, mis tarniti või osutati esialgse riigihanke raamides, ning
 
ii) põhjustaks avaliku sektori hankijale olulist ebamugavust või 
topeltkulusid.  
Siiski ei või maksumuse suurenemine ületada 50 % esialgse lepingu 
maksumusest. Mitme järjestikuse muudatuse korral kohaldatakse seda piirangut iga muudatuse väärtuse suhtes. Selliseid järjestikusi muudatusi ei tohi teha selleks, et hoiduda kõrvale käesoleva direk ­
tiivi sätetest;
 
c) kui on täidetud kõik järgmised tingimused:  
i) muudatused tulenevad olukorrast, mida hoolas avaliku sektori 
hankija ei saanud ette näha;  
ii) muudatusega ei muudeta lepingu üldist olemust;  
iii) mis tahes maksumuse suurenemine ei ületa 50 % esialgse 
lepingu või raamlepingu maksumusest. Mitme järjestikuse muudatuse korral kohaldatakse seda piirangut iga muudatuse väärtuse suhtes. Selliseid järjestikusi muudatusi ei tohi teha selleks, et hoiduda kõrvale käesoleva direktiivi sätetest;  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 136
 
d) kui uus töövõtja asendab seda töövõtjat, kellega avaliku sektori 
hankija algselt lepingu sõlmis, ühel järgmisel põhjusel:  
i) ühemõtteline läbivaatamisklausel või -võimalus kooskõlas punk ­
tiga a;  
ii) algse töövõtja täielik või osaline asendamine, tulenevalt ettevõtte 
restruktureerimisest, sealhulgas ülevõtmisest, ühinemisest, oman ­
damisest või maksejõuetuks muutumisest, teise algseid kvalita ­
tiivseid kvalifitseerimise tingimusi täitva ettevõtjaga, kui sellega ei kaasne muid olulisi lepingu muudatusi ning selle eesmärk ei ole käesoleva direktiivi kohaldamisest kõrvale hoida, või
 
iii) avaliku sektori hankija täidab ise peatöövõtja kohustusi alltöö ­
võtjate ees, kui see võimalus on siseriiklikus õiguses artikli 71 kohaselt ette nähtud;
 
e) kui muudatused ei ole sõltumata oma väärtusest lõike 4 tähenduses 
olulised.  
Avaliku sektori hankijad, kes on lepingut muutnud käesoleva lõike 
punktides b ja c sätestatud juhtudel, avaldavad  Euroopa Liidu Teatajas  
sellekohase teate. Kõnealused teated sisaldavad V lisa G osas esitatud teavet ja need avaldatakse kooskõlas artikliga 51.
 
2. Lisaks ja ilma et oleks vaja kontrollida, kas lõike 4 punktides a–d 
sätestatud tingimused on täidetud, võib lepinguid ilma käesoleva direk ­
tiivi kohaselt uut hankemenetlust korraldamata muuta, kui muudatuse väärtus on väiksem mõlemast järgmisest väärtusest:
 
i) artiklis 4 sätestatud piirmäärad ning  
ii) 10 % algse lepingu maksumusest teenuste ja asjade hankelepingute 
puhul ning alla 15 % algse lepingu maksumusest ehitustööde hanke ­
lepingute puhul.  
Siiski ei või muudatus muuta lepingu või raamlepingu üldist olemust. 
Kui tehakse mitu järjestikust muudatust, hinnatakse kõnealust maksu ­
must järjestikuste muudatuste kumulatiivse netomaksumuse alusel.  
3. Lõikes 2 ja lõike 1 punktides b ja c nimetatud maksumuse arvu ­
tamisel on kontrollväärtuseks uuendatud maksumus, kui leping sisaldab indekseerimisklauslit.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 137
 
4. Hankelepingu või raamlepingu kehtivusajal tehtud muudatust käsi ­
tatakse lõike 1 punkti e tähenduses olulisena, kui sellega muutub hanke ­
leping või raamleping olemuselt olulisel määral võrreldes algselt sõlmitud hankelepingu või raamlepinguga. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, käsitatakse muudatust igal juhul olulisena, kui on täidetud üks või mitu järgmist tingimust:
 
a) muudatusega lisatakse tingimusi, mis oleksid võimaldanud osaleda 
ka muudel kui algselt välja valitud taotlejatel või aktsepteerida muid 
kui algselt aktsepteeritud pakkumusi või mis oleksid hankemenet ­
lusse kaasanud täiendavaid osalejaid, kui neid oleks rakendatud algses hankemenetluses;
 
b) muudatusega muudetakse lepingu või raamlepingu majanduslikku 
tasakaalu töövõtja jaoks soodsamaks viisil, mida ei olnud algses lepingus või raamlepingus ette nähtud;
 
c) muudatusega laiendatakse lepingu või raamlepingu reguleerimisala 
märkimisväärselt;  
d) kui uus töövõtja asendab seda töövõtjat, kellega avaliku sektori 
hankija algselt lepingu sõlmis, muudel kui lõike 1 punktis d ette nähtud põhjustel.
 
5. Käesoleva direktiivi kohaselt uue hankemenetluse korraldamine on 
nõutav hankelepingu või raamlepingu kehtivusajal selle sätetesse muude kui lõigetes 1 ja 2 ette nähtud muudatuste tegemisel.
 
Artikkel 73  
Lepingute lõpetamine  
Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori hankijal on võimalik vähemalt 
järgmistel juhtudel ja kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud tingi ­
muste kohaselt lõpetada riigihankeleping selle kehtivusaja jooksul, kui:  
a) lepingus tehakse olulisi muudatusi, mis oleks nõudnud uue hanke ­
menetluse korraldamist vastavalt artiklile 72;  
b) töövõtja oli lepingu sõlmimise ajal ühes artikli 57 lõikes 1 osutatud 
olukordadest ning oleks seetõttu tulnud hankemenetlusest kõrvale jätta;
 
c) lepingut ei oleks töövõtjaga tohtinud sõlmida, arvestades aluslepin ­
gutest ja käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste tõsist rikku ­
mist, mida on kinnitanud Euroopa Liidu Kohus ELi toimimise lepingu artikli 258 kohases menetluses.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 138
 
III JAOTIS  
ERIHANGETE KORD  
I PEATÜKK  
Sotsiaalteenused ja muud eriteenused  
Artikkel 74  
Sotsiaalteenuste ja muude eriteenuste hankelepingute sõlmimine  
XIV lisas loetletud sotsiaalteenuste ja muude eriteenuste riigihankele ­
pingud sõlmitakse vastavalt käesolevale peatükile, kui lepingu maksumus on võrdne artikli 4 punktis d sätestatud piirmääraga või sellest suurem.
 
Artikkel 75  
Teadete avaldamine  
1. Avaliku sektori hankija, kes soovib sõlmida artiklis 74 osutatud 
teenuste riigihankelepingu, teatab oma kavatsusest ühel järgmistest viisi ­
dest:  
a) esitades hanketeate, mis sisaldab V lisa H osas osutatud teavet, 
artiklis 51 osutatud standardvormi alusel või  
b) esitades eelteate, mille avaldamine jätkub pidevalt ja mis sisaldab V 
lisa I osas osutatud teavet. Eelteates tuleb osutada konkreetselt teenuste liikidele, mis on sõlmitavate lepingute esemeks. Selles tuleb märkida, et lepingud sõlmitakse ilma täiendavaid teateid aval ­
damata, ning paluda huvitatud ettevõtjatel oma huvist kirjalikult teatada.
 
Esimest lõiku ei kohaldata aga juhul, kui teenuste riigihankelepingu 
sõlmimiseks oleks võidud kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust vastavalt artiklile 32.
 
2. Avaliku sektori hankija, kes on sõlminud artiklis 74 osutatud 
teenuste riigihankelepingu, teeb hankemenetluse tulemuse teatavaks, avaldades artiklis 51 osutatud standardvorme kasutades lepingu sõlmi ­
mise teate, mis sisaldab V lisa J osas osutatud teavet. Ta võib sellised teated kvartalite kaupa rühmitada. Sel juhul edastab ta selliselt rühmi ­
tatud teated 30 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu.
 
3. Komisjon kehtestab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud stan ­
dardvormid rakendusaktidega. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 89 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.
 
4. Käesolevas artiklis osutatud teated avaldatakse artikliga 51 ette 
nähtud korras.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 139
 
Artikkel 76  
Lepingute sõlmimise põhimõtted  
1. Liikmesriigid kehtestavad lepingute, mille suhtes kohaldatakse 
käesolevat peatükki, sõlmimist käsitlevad riiklikud eeskirjad, et tagada, et avaliku sektori hankijad järgivad läbipaistvuse ja ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtteid. Liikmesriigid võivad kehtestada menetlusees ­
kirjad, mida kohaldatakse selles ulatuses, milles need eeskirjad võimal ­
davad avalike sektori hankijatel võtta arvesse kõnealuste teenuste eripä ­
rasid.
 
2. Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori hankijad võivad arvesse 
võtta vajadust tagada teenuste kvaliteet, katkematus, ligipääsetavus, taskukohasus, kättesaadavus ja terviklikkus, erinevate kasutajakategoo ­
riate, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate või haavatavate rühmade 
erivajaduste arvessevõtmine, kasutajate kaasamine ja neile suuremate õiguste andmine ning innovatsioon. Liikmesriigid võivad ka ette näha, et teenuseosutaja valitakse välja kõige parema hinna-pakkumise suhtega pakkumuse alusel, võttes arvesse sotsiaalteenuste kvaliteedi ja jätkusuut ­
likkuse kriteeriume.
 
Artikkel 77  
Teatavatele teenustele reserveeritud hankelepingud  
1. Liikmesriigid võivad ette näha, et avaliku sektori hankijad võivad 
reserveerida organisatsioonidele õiguse osaleda riigihankelepingute 
sõlmimise menetluses üksnes artiklis 74 osutatud tervishoiu-, sotsiaal- ja kultuuriteenuste osutamiseks, mille CPV koodid on 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, 85000000-9 – 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8.
 
2. Lõikes 1 osutatud organisatsioon peab vastama kõigile järgmistele 
tingimustele:  
a) tema eesmärk on osutada lõikes 1 osutatud teenustega seotud 
avalikke teenuseid;  
b) kasum reinvesteeritakse organisatsiooni eesmärgi täitmiseks. Kui 
kasum kas jaotatakse või jaotatakse ümber, peaks see põhinema osalusega seotud kaalutlustel;
 
c) lepingut täitva organisatsiooni juhtimisstruktuur või omandisuhted 
põhinevad töötajate omandi või osalemise põhimõtetel või nõuavad 
töötajate, kasutajate või sidusrühmade aktiivset osalemist;  
d) asjaomane avaliku sektori hankija ei ole asjaomaste teenuste osuta ­
miseks sõlminud selle organisatsiooniga lepingut viimase kolme aasta jooksul.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 140
 
3. Lepingu maksimaalne kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui kolm 
aastat.  
4. Hanketeates viidatakse sellele artiklile.  
5. Olenemata artikli 92 sätetest hindab komisjon käesoleva artikli 
mõju ning esitab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 18. aprilliks 2019.
 
II PEATÜKK  
Ideekonkursse reguleerivad eeskirjad  
Artikkel 78  
Kohaldamisala  
Käesolevat peatükki kohaldatakse:  
a) selliste ideekonkursside suhtes, mis korraldatakse osana menetlusest, 
mille tulemusel sõlmitakse teenuste riigihankeleping;  
b) selliste ideekonkursside suhtes, millega kaasneb osalejate premeeri ­
mine või rahaline tasustamine.  
Käesoleva artikli esimese lõigu punktis a osutatud juhtudel arvutatakse 
artiklis 4 osutatud piirmäär teenuste hankelepingu eeldatava, käibemak ­
suta kogumaksumuse alusel, mis sisaldab ka võimalikke auhindu või osalejatele makstavaid summasid.
 
Käesoleva artikli esimese lõigu punktis b nimetatud juhtudel osutab 
piirmäär auhindade ja makstavate summade kogumaksumusele, kaasa arvatud sellise teenuste riigihankelepingu eeldatav maksumus käibemak ­
suta, mille võib järgnevalt sõlmida artikli 32 lõike 4 alusel, kui avaliku sektori hankija on hanketeates teatanud oma kavatsusest selline leping sõlmida.
 
Artikkel 79  
Teated  
1. Avaliku sektori hankija, kes kavatseb korraldada ideekonkursi, 
teatab sellest ideekonkursi teatega.  
Kui ta kavatseb sõlmida hiljem teenuse hankelepingu artikli 32 lõike 4 
kohaselt, märgitakse see ära ideekonkursi teates.  
2. Ideekonkursi korraldanud avaliku sektori hankija saadab teate 
konkursi tulemuste kohta vastavalt artiklile 51 ja peab suutma saatmis ­
kuupäeva tõendada.  
Kui konkursi tulemustega seotud teabe avaldamine võib takistada 
seaduste kohaldamist, olla vastuolus üldiste huvidega või kahjustada konkreetse era- või avalik-õigusliku ettevõtja õigustatud ärihuve või ausat konkurentsi teenuseosutajate vahel, võib sellise teabe avaldamata jätta.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 141
 
3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teated avaldatakse koos ­
kõlas artikli 51 lõigetega 2-6 ja artikliga 52. Teated sisaldavad vastavalt V lisa E ja F osas osutatud teavet standardvormis.
 
Komisjon kehtestab need standardvormid rakendusaktidega. Rakendu ­
saktid võetakse vastu artikli 89 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.
 
Artikkel 80  
Ideekonkursside korraldamise ja osalejate valimise eeskirjad  
1. Ideekonkursside korraldamisel kohaldab avaliku sektori hankija 
vastavalt I jaotise ja käesoleva peatüki sätetele kohandatud menetlust.  
2. Ideekonkursil osalemist ei piirata:  
a) osutamisega liikmesriigi territooriumile või territooriumi osale;  
b) põhjendusega, et vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kus konkurss 
korraldatakse, peavad osalejad olema kas füüsilised või juriidilised isikud.
 
3. Kui ideekonkursist saab osa võtta vaid piiratud arv osalejaid, 
kehtestab avaliku sektori hankija selged ja mittediskrimineerivad kvali ­
fitseerimise tingimused. Igal juhul peab osalema kutsutud taotlejate arv olema piisav tegeliku konkurentsi tagamiseks.
 
Artikkel 81  
Žürii koosseis  
Žürii koosneb üksnes füüsilistest isikutest, kes on ideekonkursil osale ­
jatest sõltumatud. Kui konkursil osalejatelt nõutakse teatavat kutsekva ­
lifikatsiooni, peab vähemalt kolmandikul žüriiliikmetest olema sama või sellega samaväärne kvalifikatsioon.
 
Artikkel 82  
Žürii otsused  
1. Žürii on oma otsustes ja arvamustes sõltumatu.  
2. Žürii tutvub taotlejate anonüümselt esitatud plaanide ja projekti ­
dega ning teeb otsuse ainult konkursiteates märgitud kriteeriumite alusel.
 
3. Žürii märgib žüriiliikmete allkirjastatud aruandes ära projektide 
paremusjärjestuse, milles võetakse arvesse kõigi projektide eeliseid, ning lisab märkused ja kõik selgitamist vajavad punktid.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 142
 
4. Anonüümsust säilitatakse niikaua, kuni žürii on kokku leppinud 
oma arvamuse või otsuse suhtes.  
5. Vajaduse korral võib kutsuda taotlejaid vastama žürii poolt proto ­
kolli märgitud küsimustele, et selgitada projektide mis tahes tahke.  
6. Žürii liikmete ja taotlejate vahelise dialoogi kohta koostatakse 
täiemahuline protokoll.  
IV JAOTIS  
JUHTIMINE  
Artikkel 83  
Täitmise tagamine  
1. Korrektse ja tõhusa rakendamise tulemusliku tagamise eesmärgil 
tagavad liikmesriigid, et vähemalt käesolevas artiklis ette nähtud ülesan ­
deid täidab üks või mitu asutust, organit või struktuuri. Liikmesriigid 
teatavad komisjonile kõigist nende ülesannete täitmise õigust omavatest 
asutustest, organitest ja struktuuridest.  
2. Liikmesriigid tagavad, et riigihanke eeskirjade kohaldamist seira ­
takse.  
Kui seiret teostavad asutused või struktuurid tuvastavad omal algatusel 
või teabe saamisel konkreetse rikkumise või süsteemse probleemi, on neil õigus teavitada nendest probleemidest riiklikke audiitoreid, kohtuid või muid asjaomaseid asutusi või struktuure, nagu ombudsman, liikmes ­
riikide parlamendid või nende komisjonid.
 
3. Lõike 2 kohase jälgimise tulemused tehakse sobivate teavitusva ­
hendite abil üldsusele kättesaadavaks. Samuti tehakse tulemused kätte ­
saadavaks komisjonile. Näiteks võib need tulemused esitada käesoleva lõike teises lõigus osutatud jälgimist käsitlevates aruannetes.
 
Liikmesriigid esitavad komisjonile 18. aprilliks 2017 ja seejärel iga 
kolme aasta tagant jälgimist käsitleva aruande, mis sisaldab vajaduse korral teavet kõige sagedamini esinevate vale kohaldamise või õigus ­
kindlusetuse allikate kohta, sealhulgas võimalike struktuursete või korduvate probleemide kohta eeskirjade kohaldamisel, VKEde osale ­
mise taseme kohta riigihangetes ning hankepettuse, korruptsiooni, huvide konflikti ja muude tõsiste rikkumiste ennetamise, tuvastamise ja nende kohta nõuetele vastavalt andmete esitamise kohta.
 
Komisjon võib kõige rohkem iga kolme aasta tagant nõuda liikmesrii ­
kidelt teavet riikliku strateegilise hankepoliitika praktilise rakendamise kohta.
 
Käesoleva artikli käesoleva lõike ja lõike 4 kohaldamisel käsitatakse 
VKEsid komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (  1 ) määratletud tähenduses.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 143  
( 1 ) Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroette ­
võtteid, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).
 Käesoleva lõike kohaselt saadud andmete alusel esitab komisjon regu ­
laarselt aruande riiklike hankepoliitikate rakendamise ja parimate tavade kohta siseturul.
 
4. Liikmesriigid tagavad, et:  
a) liidu riigihankeõigustiku tõlgendamist ja kohaldamist käsitlev teave 
ja juhised on tasuta kättesaadavad, et aidata avaliku sektori hankijatel ja ettevõtjatel, eriti VKEdel, liidu riigihanke-eeskirju korrektselt kohaldada ning
 
b) avaliku sektori hankijatele on kättesaadav toetus hankemenetluste 
ettevalmistamisel ja läbiviimisel.  
5. Ilma et see piiraks üldist korda ja töömeetodeid, mille komisjon on 
kehtestanud liikmesriikidega suhtlemise jaoks, määravad liikmesriigid kontaktpunkti komisjoniga koostöö tegemiseks riigihankeid käsitlevate õigusaktide kohaldamise valdkonnas.
 
6. Avaliku sektori hankija säilitab kõigi sõlmitud lepingute koopiad 
vähemalt lepingu kehtivuse ajal, kui lepingu maksumus on:  
a) 1 000 000 eurot või rohkem asjade ja teenuste riigihankelepingute 
puhul;  
b) 10 000 000 eurot või rohkem ehitustööde riigihankelepingute puhul.  
Avaliku sektori hankija võimaldab juurdepääsu nendele lepingutele; 
juurdepääsu konkreetsetele dokumentidele või konkreetsele teabele võib siiski keelata ulatuses ja tingimustel, mis on sätestatud kohaldata ­
vate juurdepääsu dokumentidele ja andmekaitset käsitlevate liidu või siseriiklike eeskirjadega.
 
Artikkel 84  
Üksikaruanded lepingute sõlmimise menetluse kohta  
1. Avaliku sektori hankija koostab iga lepingu või raamlepingu 
kohta, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi, ning iga dünaa ­
milise hankesüsteemi loomisel kirjaliku aruande, mis sisaldab vähemalt järgmist:
 
a) avaliku sektori hankija nimi ja aadress, lepingu, raamlepingu või 
dünaamilise hankesüsteemi ese ja maksumus;  
b) artiklite 65 ja 66 kohase kvalitatiivse valiku ja/või arvu vähendamise 
tulemus, kui see on asjakohane, esitades:  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 144
 
i) valitud taotlejate või pakkujate nimed ning nende valimise 
põhjused;  
ii) tagasilükatud taotlejate või pakkujate nimed ning nende tagasi ­
lükkamise põhjused;  
c) põhjendamatult madalate hindadega pakkumuste tagasilükkamise 
põhjused;  
d) eduka pakkuja nimi ja põhjused, miks tema pakkumus välja valiti, 
ning juhul kui see on teada, ka lepingu või raamlepingu sellise osa suurus, mille suhtes edukas pakkuja kavatseb sõlmida allhankelepin ­
guid kolmandate isikutega; ning kui need on selleks hetkeks teada, siis peatöövõtja võimalike alltöövõtjate nimed;
 
e) konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse ja võistleva 
dialoogi puhul artiklis 26 osutatud asjaolud, mille alusel neid menet ­
lusi kasutati;  
f) väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse puhul artiklis 32 
osutatud asjaolud, millega selle menetluse kasutamist põhjendatakse;  
g) vajaduse korral põhjused, miks avaliku sektori hankija otsustas 
lepingut või raamlepingut mitte sõlmida või dünaamilist hankesüs ­
teemi mitte luua;  
h) vajaduse korral põhjused, miks on pakkumuse elektrooniliseks esita ­
miseks kasutatud muid kui elektroonilisi sidevahendeid;  
i) vajaduse korral tuvastatud huvide konfliktid ja võetud meetmed.  
Aruannet ei nõuta raamlepingul põhinevate lepingute kohta, kui need 
sõlmitakse artikli 33 lõike 3 või artikli 33 lõike 4 punkti a kohaselt.  
Kui artikli 50 või artikli 75 lõike 2 kohane lepingu sõlmimise teade 
sisaldab käesoleva lõike kohaselt nõutavat teavet, võib avaliku sektori hankija osutada sellele teatele.
 
2. Avaliku sektori hankija dokumenteerib kõigi hankemenetluste 
kulgemise, olenemata sellest, kas nende läbiviimiseks kasutatakse elekt ­
roonilisi vahendeid. Selleks tagab ta, et ta säilitab piisavalt dokumente, et põhjendada hankemenetluse igas etapis tehtud otsuseid, nagu ettevõt ­
jatega suhtlemist ja sisearutelusid, hankedokumentide ettevalmistamist, 
dialoogi ja läbirääkimisi, kui neid esines, valikut ning lepingute sõlmi ­
mist käsitlevad dokumendid. Neid dokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat alates lepingu sõlmimise kuupäevast.
 
3. Kõnealune aruanne või selle peamised osad esitatakse taotluse 
korral komisjonile või artiklis 83 osutatud pädevale asutusele, organile või struktuurile.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 145
 
Artikkel 85  
Liikmesriikide aruandlus ja statistiline teave  
1. Komisjon vaatab läbi artiklites 48, 49, 50, 75 ja 79 osutatud ning VIII 
lisa kohaselt avaldatavatest teadetest saadavate andmete kvaliteedi ja täie ­
likkuse.  
Kui käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud andmete kvaliteet ja täie ­
likkus ei vasta artikli 48 lõikes 1, artiklis 49, artikli 50 lõikes 1, artikli 75 lõikes 2 ja artikli 79 lõikes 3 sätestatud kohustustele, esitab komisjon asja ­
omasele liikmesriigile taotluse täiendava teabe saamiseks. Asjaomane liik ­
mesriik esitab mõistliku aja jooksul komisjoni taotletud puuduva statistilise teabe.
 
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile 18. aprilliks 2017 ja seejärel iga 
kolme aasta järel statistilise aruande riigihangete puhul, mille suhtes oleks olnud kohaldatav käesolev direktiiv, kui nende maksumus oleks ületanud artiklis 4 sätestatud asjaomase piirmäära, märkides nende riigihangete eeldatava kogumaksumuse asjaomasel perioodil. Sellise hinnangu koosta ­
misel võib eelkõige lähtuda riiklikest avaldamisnõuetest tulenevalt kätte ­
saadavatest andmetest või valimipõhistest hinnangutest.
 
Kõnealuse aruande võib lisada artikli 83 lõikes 3 nimetatud aruandele.  
3. Liikmesriigid esitavad komisjonile teabe oma institutsioonilise 
korralduse kohta käesoleva direktiivi rakendamiseks, järelevalveks ja jõus ­
tamiseks, samuti siseriiklike algatuste kohta, millega antakse suuniseid ning abi liidu riigihanke-eeskirjade rakendamisel või millega lahendatakse kõne ­
aluste eeskirjade rakendamisel tekkivaid probleeme.
 
Kõnealuse teabe võib lisada artikli 83 lõikes 3 osutatud aruandesse.  
Artikkel 86  
Halduskoostöö  
1. Liikmesriigid annavad üksteisele vastastikust abi ja kehtestavad 
omavahelise tõhusa koostöö meetmed, et tagada teabe vahetamine artiklites 42, 43, 44, 57, 59, 60, 62, 64 ja 69 osutatud küsimustes. Nad tagavad vahetatava teabe konfidentsiaalsuse.
 
2. Kõigi asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused vahetavad teavet 
kooskõlas eeskirjadega, mis käsitlevad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ning mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direk ­
tiiviga 95/46/EÜ (
 1 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 
2002/58/EÜ (  2 ). 
3. Et testida määrusega (EL) nr 1024/2012 loodud siseturu infosüsteemi 
(IMI) kasutamise sobivust käesoleva direktiiviga hõlmatud teabe vaheta ­
miseks, käivitatakse 18. aprilliks 2015 katseprojekt.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 146  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ 
üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31). 
(
 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, 
milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elek ­
troonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).
 V JAOTIS  
DELEGEERITUD VOLITUSED, RAKENDUSVOLITUSED JA 
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 87  
Delegeeritud volituste rakendamine  
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käes ­
olevas artiklis sätestatud tingimustel.  
2. Artiklites 6, 22, 23, 56 ja 68 osutatud õigus võtta vastu delegee ­
ritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 17. aprillist 2014.
 
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 6, 22, 23, 56 ja 68 
osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise 
otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus 
jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist  Euroopa Liidu Teatajas  
või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb 
ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.  
5. Artiklite 6, 22, 23, 56 ja 68 alusel vastu võetud delegeeritud 
õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parla ­
mendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
 
Artikkel 88  
Kiirmenetlus  
1. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt 
jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata 
lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasu ­
tamist.
 
2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti 
suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 87 lõikes 5 osutatud menet ­
lusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid.  ▼
B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 147
 
Artikkel 89  
Komiteemenetlus  
1. Komisjoni abistab riigihankelepingute nõuandekomitee, mis on 
loodud nõukogu otsusega 71/306/EMÜ (  1 ). Nimetatud komitee on 
komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.  
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 
182/2011 artiklit 4.  
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 
182/2011 artiklit 5.  
Artikkel 90  
Ülevõtmine ja üleminekusätted  
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud 
õigus- ja haldusnormid 18. aprilliks 2016. Nad edastavad kõnealuste meetmete teksti viivitamata komisjonile.
 
2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid lükata 
artikli 22 lõike 1 kohaldamise edasi kuni 18. oktoobrini 2018, välja arvatud siis, kui elektrooniliste vahendite kasutamine on kohustuslik vastavalt artiklile 34, 35 või 36, artikli 37 lõikele 3, artikli 51 lõikele 2 või artiklile 53.
 
Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid lükata kesk ­
sete hankijate puhul artikli 22 lõike 1 kohaldamise edasi kuni 18. april ­
lini 2017.  
Kui liikmesriik otsustab artikli 22 lõike 1 kohaldamise edasi lükata, 
näeb see liikmesriik ette, et avaliku sektori hankijad võivad igasuguse side ja kogu teabevahetuse puhul valida järgmiste sidevahendite vahel:
 
a) elektroonilised vahendid artikli 22 kohaselt;  
b) post või muud sobivad edastusvahendid;  
c) faks;  
d) eelnimetatud vahendite kombinatsioon.  
3. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid lükata 
artikli 59 lõike 2 teise lõigu kohaldamise edasi kuni 18. aprillini 2018.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 148  
( 1 ) Nõukogu 26. juuli 1971. aasta otsus 71/306/EMÜ riiklike ehitustöölepingute 
nõuandekomitee loomise kohta (EÜT L 185, 16.8.1971, lk 15).
 4. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid lükata 
artikli 59 lõike 5 teise lõigu kohaldamise edasi kuni 18. oktoobrini 2018.
 
5. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid lükata 
artikli 61 lõike 2 kohaldamise edasi kuni 18. oktoobrini 2018.  
6. Kui liikmesriigid lõigetes 1–5 osutatud meetmed vastu võtavad, 
lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku aval ­
damise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viita ­
mise viisi näevad ette liikmesriigid.  
7. Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direk ­
tiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
 
Artikkel 91  
Kehtetuks tunnistamine  
Direktiiv 2004/18/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 18. aprillist 2016.  
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käes ­
olevale direktiivile ja loetakse vastavalt XV lisa vastavustabelile.  
Artikkel 92  
Läbivaatamine  
Komisjon vaatab läbi artiklis 4 sätestatud piirmäärade kohaldamisest 
tuleneva mõju siseturule, eelkõige sellised tegurid nagu piiriülene lepin ­
gute sõlmimine ja tehingute maksumus, ning esitab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 18. aprilliks 2019.
 
Kui see on võimalik ja asjakohane, kaalub komisjon ettepaneku tegemist 
suurendada järgmises läbirääkimistevoorus WTO riigihankelepingu alusel kohaldatavaid piirmäärasid. WTO riigihankelepingu alusel kohal ­
datavate piirmäärade muutmise korral järgneb aruandele vajaduse korral õigusakti ettepanek, millega muudetakse käesolevas direktiivis sätes ­
tatud piirmäärasid.
 
Artikkel 93  
Jõustumine  
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avalda ­
mist Euroopa Liidu Teatajas . 
Artikkel 94  
Adressaadid  
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 149
 
I LISA  
KESKVALITSUSASUTUSED  
BELGIA 
1. Services publics fédéraux (Ministries): 1. Federale Overheidsdiensten (Ministries):  
SPF Chancellerie du Premier Ministre; FOD Kanselarij van de Eerste Minister;  
SPF Personnel et Organisation; FOD Kanselarij Personeel en Organisatie;  
SPF Budget et Contrôle de la Gestion; FOD Budget en Beheerscontrole;  
SPF Technologie de l’Information et de la 
Communication (Fedict); FOD Informatie- en Communicatietechno ­
logie (Fedict);  
SPF Affaires étrangères, Commerce exté ­
rieur et Coopération au Développement; FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse 
Handel en Ontwikkelingssamenwerking;  
SPF Intérieur; FOD Binnenlandse Zaken;  
SPF Finances; FOD Financiën;  
SPF Mobilité et Transports; FOD Mobiliteit en Vervoer;  
SPF Emploi, Travail et Concertation 
sociale; FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal 
overleg  
SPF Sécurité Sociale et Institutions publi ­
ques de Sécurité Sociale; FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instel ­
lingen van sociale Zekerheid  
SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne 
alimentaire et Environnement; FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de 
Voedselketen en Leefmilieu;  
SPF Justice; FOD Justitie;  
SPF Economie, PME, Classes moyennes et 
Energie; FOD Economie, KMO, Middenstand en 
Energie;  
Ministère de la Défense; Ministerie van Landsverdediging;  
Service public de programmation Intégra ­
tion sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale; Programmatorische Overheidsdienst Maat ­
schappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie;
 
Service public fédéral de Programmation 
Développement durable; Programmatorische federale Overheids ­
dienst Duurzame Ontwikkeling;  
Service public fédéral de Programmation 
Politique scientifique; Programmatorische federale Overheids ­
dienst Wetenschapsbeleid;  
2. Régie des Bâtiments; 2. Regie der Gebouwen;  
Office national de Sécurité sociale; Rijksdienst voor sociale Zekerheid;  
Institut national d’Assurance sociales pour 
travailleurs indépendants Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen 
der Zelfstandigen;  
Institut national d’Assurance Maladie-Inva ­
lidité; Rijksinstituut voor Ziekte- en 
Invaliditeitsverzekering;  
Office national des Pensions; Rijksdienst voor Pensioenen;  
Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Inva ­
lidité; Hulpkas voor Ziekte-en 
Invaliditeitsverzekering;  
Fond des Maladies professionnelles; Fonds voor Beroepsziekten;  
Office national de l’Emploi; Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 150
 
BULGAARIA  
Администрация  на Народното  събрание  
Aдминистрация  на Президента  
Администрация  на Министерския  съвет  
Конституционен  съд 
Българска  народна  банка  
Министерство  на външните  работи  
Министерство  на вътрешните  работи  
Министерство  на държавната  администрация  и административната  реформа  
Министерство  на извънредните  ситуации  
Министерство  на земеделието  и храните  
Министерство  на здравеопазването  
Министерство  на икономиката  и енергетиката  
Министерство  на културата  
Министерство  на образованието  и науката  
Министерство  на околната  среда  и водите  
Министерство  на отбраната  
Министерство  на правосъдието  
Министерство  на регионалното  развитие  и благоустройството  
Министерство  на транспорта  
Министерство  на труда  и социалната  политика  
Министерство  на финансите  
Seaduse või ministrite nõukogu määrusega asutatud riiklikud ametid, riiklikud 
komisjonid, täitevasutused ja muud riigiasutused, mille ülesanded on seotud 
täidesaatva võimu teostamisega:  
Агенция  за ядрено  регулиране  
Висшата  атестационна  комисия  
Държавна  комисия  за енергийно  и водно  регулиране  
Държавна  комисия  по сигурността  на информацията  
Комисия  за защита  на конкуренцията  
Комисия  за защита  на личните  данни  
Комисия  за защита  от дискриминация  
Комисия  за регулиране  на съобщенията  
Комисия  за финансов  надзор  
Патентно  ведомство  на Република  България  
Сметна  палата  на Република  България  
Агенция  за приватизация  
Агенция  за следприватизационен  контрол  
Български  институт  по метрология  
Държавна  агенция  „Архиви ” ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 151
 
Държавна  агенция  „Държавен  резерв  и военновременни  запаси ” 
Държавна  агенция  „Национална  сигурност ” 
Държавна  агенция  за бежанците  
Държавна  агенция  за българите  в чужбина  
Държавна  агенция  за закрила  на детето  
Държавна  агенция  за информационни  технологии  и съобщения  
Държавна  агенция  за метрологичен  и технически  надзор  
Държавна  агенция  за младежта  и спорта  
Държавна  агенция  по горите  
Държавна  агенция  по туризма  
Държавна  комисия  по стоковите  борси  и тържища  
Институт  по публична  администрация  и европейска  интеграция  
Национален  статистически  институт  
Национална  агенция  за оценяване  и акредитация  
Националната  агенция  за професионално  образование  и обучение  
Национална  комисия  за борба  с трафика  на хора  
Агенция  „Митници ” 
Агенция  за държавна  и финансова  инспекция  
Агенция  за държавни  вземания  
Агенция  за социално  подпомагане  
Агенция  за хората  с увреждания  
Агенция  по вписванията  
Агенция  по геодезия , картография  и кадастър  
Агенция  по енергийна  ефективност  
Агенция  по заетостта  
Агенция  по обществени  поръчки  
Българска  агенция  за инвестиции  
Главна  дирекция  „Гражданска  въздухоплавателна  администрация ” 
Дирекция  „Материално -техническо  осигуряване  и социално  обслужване ” на 
Министерство  на вътрешните  работи  
Дирекция  „Оперативно  издирване ” на Министерство  на вътрешните  работи  
Дирекция  „Финансово -ресурсно  осигуряване ” на Министерство  на вътреш­  
ните  работи  
Дирекция  за национален  строителен  контрол  
Държавна  комисия  по хазарта  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 152
 
Изпълнителна  агенция  „Автомобилна  администрация ” 
Изпълнителна  агенция  „Борба  с градушките ” 
Изпълнителна  агенция  „Българска  служба  за акредитация ” 
Изпълнителна  агенция  „Военни  клубове  и информация ” 
Изпълнителна  агенция  „Главна  инспекция  по труда ” 
Изпълнителна  агенция  „Държавна  собственост  на Министерството  на отбра­  
ната” 
Изпълнителна  агенция  „Железопътна  администрация ” 
Изпълнителна  агенция  „Изпитвания  и контролни  измервания  на въоръ­  
жение , техника  и имущества ” 
Изпълнителна  агенция  „Морска  администрация ” 
Изпълнителна  агенция  „Национален  филмов  център ” 
Изпълнителна  агенция  „Пристанищна  администрация ” 
Изпълнителна  агенция  „Проучване  и поддържане  на река Дунав ” 
Изпълнителна  агенция  „Социални  дейности  на Министерството  на отбра­  
ната” 
Изпълнителна  агенция  за икономически  анализи  и прогнози  
Изпълнителна  агенция  за насърчаване  на малките  и средни  предприятия  
Изпълнителна  агенция  по лекарствата  
Изпълнителна  агенция  по лозата  и виното  
Изпълнителна  агенция  по околна  среда  
Изпълнителна  агенция  по почвените  ресурси  
Изпълнителна  агенция  по рибарство  и аквакултури  
Изпълнителна  агенция  по селекция  и репродукция  в животновъдството  
Изпълнителна  агенция  по сортоизпитване , апробация  и семеконтрол  
Изпълнителна  агенция  по трансплантация  
Изпълнителна  агенция  по хидромелиорации  
Комисията  за защита  на потребителите  
Контролно -техническата  инспекция  
Национален  център  за информация  и документация  
Национален  център  по радиобиология  и радиационна  защита  
Национална  агенция  за приходите  
Национална  ветеринарномедицинска  служба  
Национална  служба  „Полиция ” 
Национална  служба  „Пожарна  безопасност  и защита  на населението ” 
Национална  служба  за растителна  защита  
Национална  служба  за съвети  в земеделието  
Национална  служба  по зърното  и фуражите  
Служба  „Военна  информация ” 
Служба  „Военна  полиция ” 
Фонд  „Републиканска  пътна  инфраструктура ” 
Авиоотряд  28 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 153
 
TŠEHHI VABARIIK  
Ministerstvo dopravy  
Ministerstvo financí  
Ministerstvo kultury  
Ministerstvo obrany  
Ministerstvo pro místní rozvoj  
Ministerstvo práce a sociálních v ěcí 
Ministerstvo pr ůmyslu a obchodu  
Ministerstvo spravedlnosti  
Ministerstvo školství, mládeže a t ělovýchovy  
Ministerstvo vnitra  
Ministerstvo zahrani čních věcí 
Ministerstvo zdravotnictví  
Ministerstvo zem ědělství 
Ministerstvo životního prost ředí 
Poslanecká sn ěmovna PČR 
Senát PČR 
Kancelář prezidenta  
Český statistický ú řad 
Český úřad zeměměřičský a katastrální  
Úřad průmyslového vlastnictví  
Úřad pro ochranu osobních údaj ů 
Bezpečnostní informa ční služba  
Národní bezpe čnostní úřad 
Česká akademie v ěd 
Vězeňská služba  
Český báňský úřad 
Úřad pro ochranu hospodá řské soutěže 
Správa státních hmotných rezerv  
Státní úřad pro jadernou bezpe čnost 
Česká národní banka  
Energetický regula ční úřad 
Úřad vlády České republiky  
Ústavní soud  
Nejvyšší soud  
Nejvyšší správní soud  
Nejvyšší státní zastupitelství  
Nejvyšší kontrolní ú řad 
Kancelář Veřejného ochránce práv  
Grantová agentura České republiky  
Státní úřad inspekce práce  
Český telekomunika ční úřad ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 154
 
TAANI  
Folketinget  
Rigsrevisionen  
Statsministeriet  
Udenrigsministeriet  
Beskæftigelsesministeriet  
5 styrelse og institutioner (5 ametit ja institutsiooni)  
Domstolsstyrelsen  
Finansministeriet  
5 styrelse og institutioner (5 ametit ja institutsiooni)  
Forsvarsministeriet  
5 styrelse og institutioner (5 ametit ja institutsiooni)  
Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse  
Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (mitu ametit 
ja institutsiooni, sealhulgas Statens Serum Institut)  
Justitsministeriet  
Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser 
(politseiülem, prokurör, 1 direktoraat ja mitu ametit)  
Kirkeministeriet  
10 stiftsøvrigheder (10 piiskopkondlikku asutust)  
Kulturministeriet – (kultuuriministeerium)  
4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 osakonda ja mitu institutsiooni)  
Miljøministeriet  
5 styrelser (5 ametit)  
Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og Integration  
1 styrelser (1 amet)  
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri  
4 direktorater og institutioner (4 direktoraati ja institutsiooni)  
Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling  
Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannel ­
sesbygninger (mitu ametit ja institutsiooni, sealhulgas Riiklik Risoe Laboratoo ­
rium ja Taani Riiklik Teadus- ja Hariduskeskus)  
Skatteministeriet  
1 styrelser og institutioner (1 amet ja mitu institutsiooni)  
Velfærdsministeriet  
3 styrelser og institutioner (3 ametit ja mitu institutsiooni)  
Transportministeriet  
7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet (7 ametit ja institut ­
siooni, sealhulgas Øresundsbrokonsortiet)  
Undervisningsministeriet  
3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (3 ametit, 4 
haridusasutust, 5 muud institutsiooni)  
Økonomi- og Erhvervsministeriet  
Adskillige styrelser og institutioner (mitu ametit ja institutsiooni)  
Klima- og Energiministeriet  
3 styrelse og institutioner (3 ametit ja institutsiooni)  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 155
 
SAKSAMAA  
Auswärtiges Amt  
Bundeskanzleramt  
Bundesministerium für Arbeit und Soziales  
Bundesministerium für Bildung und Forschung  
Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz  
Bundesministerium der Finanzen  
Bundesministerium des Innern (ainult tsiviilkaubad)  
Bundesministerium für Gesundheit  
Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend  
Bundesministerium der Justiz  
Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung  
Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie  
Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung  
Bundesministerium der Verteidigung (mittesõjalise otstarbega kaubad)  
Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit  
EESTI  
Vabariigi Presidendi Kantselei  
Eesti Vabariigi Riigikogu  
Eesti Vabariigi Riigikohus  
Riigikontroll  
Õiguskantsler  
Riigikantselei  
Rahvusarhiiv  
Haridus- ja Teadusministeerium  
Justiitsministeerium  
Kaitseministeerium  
Keskkonnaministeerium  
Kultuuriministeerium  
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium  
Põllumajandusministeerium  
Rahandusministeerium  
Siseministeerium  
Sotsiaalministeerium  
Välisministeerium  
Keeleinspektsioon  
Riigiprokuratuur  
Teabeamet  
Maa-amet  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 156
 
Keskkonnainspektsioon  
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus  
Muinsuskaitseamet  
Patendiamet  
Tarbijakaitseamet  
Riigihangete Amet  
Taimetoodangu Inspektsioon  
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet  
Veterinaar- ja Toiduamet  
Konkurentsiamet  
Maksu- ja Tolliamet  
Statistikaamet  
Kaitsepolitseiamet  
Kodakondsus- ja Migratsiooniamet  
Piirivalveamet  
Politseiamet  
Eesti Kohtuekspertiisi Instituut  
Keskkriminaalpolitsei  
Päästeamet  
Andmekaitse Inspektsioon  
Ravimiamet  
Sotsiaalkindlustusamet  
Tööturuamet  
Tervishoiuamet  
Tervisekaitseinspektsioon  
Tööinspektsioon  
Lennuamet  
Maanteeamet  
Veeteede Amet  
Julgestuspolitsei  
Kaitseressursside Amet  
Kaitseväe Logistikakeskus  
Tehnilise Järelevalve Amet  
IIRIMAA  
President’s Establishment  
Houses of the Oireachtas – [parlament]  
Department of the Taoiseach – [peaminister]  
Central Statistics Office  
Department of Finance  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 157
 
Office of the Comptroller and Auditor General  
Office of the Revenue Commissioners  
Office of Public Works  
State Laboratory  
Office of the Attorney General  
Office of the Director of Public Prosecutions  
Valuation Office  
Office of the Commission for Public Service Appointments  
Public Appointments Service  
Office of the Ombudsman  
Chief State Solicitor’s Office  
Department of Justice, Equality and Law Reform  
Courts Service  
Prisons Service  
Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests  
Department of the Environment, Heritage and Local Government  
Department of Education and Science  
Department of Communications, Energy and Natural Resources  
Department of Agriculture, Fisheries and Food  
Department of Transport  
Department of Health and Children  
Department of Enterprise, Trade and Employment  
Department of Arts, Sports and Tourism  
Department of Defence  
Department of Foreign Affairs  
Department of Social and Family Affairs  
Department of Community, Rural and Gaeltacht - [Gaelic speaking regions] 
Affairs  
Arts Council  
National Gallery  
KREEKA  
Υπουργείο  Εσωτερικών ; 
Υπουργείο  Εξωτερικών ; 
Υπουργείο  Οικονομίας  και Οικονομικών ; 
Υπουργείο  Ανάπτυξης ; 
Υπουργείο  Δικαιοσύνης ; 
Υπουργείο  Εθνικής  Παιδείας  και Θρησκευμάτων ; 
Υπουργείο  Πολιτισμού ; 
Υπουργείο  Υγείας  και Κοινωνικής  Αλληλεγγύης ; 
Υπουργείο  Περιβάλλοντος , Χωροταξίας  και Δημοσίων  Έργων ; 
Υπουργείο  Απασχόλησης  και Κοινωνικής  Προστασίας ; 
Υπουργείο  Μεταφορών  και Επικοινωνιών ; ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 158
 
Υπουργείο  Αγροτικής  Ανάπτυξης  και Τροφίμων ; 
Υπουργείο  Εμπορικής  Ναυτιλίας , Αιγαίου  και Νησιωτικής  Πολιτικής ; 
Υπουργείο  Μακεδονίας - Θράκης ; 
Γενική  Γραμματεία  Επικοινωνίας ; 
Γενική  Γραμματεία  Ενημέρωσης ; 
Γενική  Γραμματεία  Νέας  Γενιάς ; 
Γενική  Γραμματεία  Ισότητας ; 
Γενική  Γραμματεία  Κοινωνικών  Ασφαλίσεων ; 
Γενική  Γραμματεία  Απόδημου  Ελληνισμού ; 
Γενική  Γραμματεία  Βιομηχανίας ; 
Γενική  Γραμματεία  Έρευνας  και Τεχνολογίας ; 
Γενική  Γραμματεία  Αθλητισμού ; 
Γενική  Γραμματεία  Δημοσίων  Έργων ; 
Γενική  Γραμματεία  Εθνικής  Στατιστικής  Υπηρεσίας  Ελλάδος ; 
Εθνικό  Συμβούλιο  Κοινωνικής  Φροντίδας ; 
Οργανισμός  Εργατικής  Κατοικίας ; 
Εθνικό  Τυπογραφείο ; 
Γενικό  Χημείο  του Κράτους ; 
Ταμείο  Εθνικής  Οδοποιίας ; 
Εθνικό  Καποδιστριακό  Πανεπιστήμιο  Αθηνών ; 
Αριστοτέλειο  Πανεπιστήμιο  Θεσσαλονίκης ; 
Δημοκρίτειο  Πανεπιστήμιο  Θράκης ; 
Πανεπιστήμιο  Αιγαίου ; 
Πανεπιστήμιο  Ιωαννίνων ; 
Πανεπιστήμιο  Πατρών ; 
Πανεπιστήμιο  Μακεδονίας ; 
Πολυτεχνείο  Κρήτης ; 
Σιβιτανίδειος  Δημόσια  Σχολή  Τεχνών  και Επαγγελμάτων ; 
Αιγινήτειο  Νοσοκομείο ; 
Αρεταίειο  Νοσοκομείο ; 
Εθνικό  Κέντρο  Δημόσιας  Διοίκησης ; 
Οργανισμός  Διαχείρισης  Δημοσίου  Υλικού ; 
Οργανισμός  Γεωργικών  Ασφαλίσεων ; 
Οργανισμός  Σχολικών  Κτιρίων ; 
Γενικό  Επιτελείο  Στρατού ; 
Γενικό  Επιτελείο  Ναυτικού ; 
Γενικό  Επιτελείο  Αεροπορίας ; 
Ελληνική  Επιτροπή  Ατομικής  Ενέργειας ; 
Γενική  Γραμματεία  Εκπαίδευσης  Ενηλίκων ; 
Υπουργείο  Εθνικής  Άμυνας ; 
Γενική  Γραμματεία  Εμπορίου . ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 159
 
HISPAANIA  
Presidencia de Gobierno  
Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación  
Ministerio de Justicia  
Ministerio de Defensa  
Ministerio de Economía y Hacienda  
Ministerio del Interior  
Ministerio de Fomento  
Ministerio de Educación, Política Social y Deportes  
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio  
Ministerio de Trabajo e Inmigración  
Ministerio de la Presidencia  
Ministerio de Administraciones Públicas  
Ministerio de Cultura  
Ministerio de Sanidad y Consumo  
Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino  
Ministerio de Vivienda  
Ministerio de Ciencia e Innovación  
Ministerio de Igualdad  
PRANTSUSMAA  
1. Ministeeriumid  
Services du Premier ministre  
Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports  
Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et des collectivités territoriales  
Ministère chargé de la justice  
Ministère chargé de la défense  
Ministère chargé des affaires étrangères et européennes  
Ministère chargé de l’éducation nationale  
Ministère chargé de l’économie, des finances et de l’emploi  
Secrétariat d’Etat aux transports  
Secrétariat d’Etat aux entreprises et au commerce extérieur  
Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité  
Ministère chargé de la culture et de la communication  
Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique  
Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche  
Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de la recherche  
Ministère chargé de l’écologie, du développement et de l’aménagement dura ­
bles 
Secrétariat d’Etat à la fonction publique  
Ministère chargé du logement et de la ville  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 160
 
Secrétariat d’Etat à la coopération et à la francophonie  
Secrétariat d’Etat à l’outre-mer  
Secrétariat d’Etat à la jeunesse, des sports et de la vie associative  
Secrétariat d’Etat aux anciens combattants  
Ministère chargé de l’immigration, de l’intégration, de l’identité nationale et 
du co-développement  
Secrétariat d’Etat en charge de la prospective et de l’évaluation des politiques 
publiques  
Secrétariat d’Etat aux affaires européennes,  
Secrétariat d’Etat aux affaires étrangères et aux droits de l’homme  
Secrétariat d’Etat à la consommation et au tourisme  
Secrétariat d’Etat à la politique de la ville  
Secrétariat d’Etat à la solidarité  
Secrétariat d’Etat en charge de l’industrie et de la consommation  
Secrétariat d’Etat en charge de l’emploi  
Secrétariat d’Etat en charge du commerce, de l’artisanat, des PME, du 
tourisme et des services  
Secrétariat d’Etat en charge de l’écologie  
Secrétariat d’Etat en charge du développement de la région-capitale  
Secrétariat d’Etat en charge de l’aménagement du territoire  
2. Institutsioonid, sõltumatud asutused ja kohtud  
Présidence de la République  
Assemblée Nationale  
Sénat  
Conseil constitutionnel  
Conseil économique et social  
Conseil supérieur de la magistrature  
Agence française contre le dopage  
Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles  
Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires  
Autorité de régulation des communications électroniques et des postes  
Autorité de sûreté nucléaire  
Autorité indépendante des marchés financiers  
Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scienti ­
fique, culturel et professionnel  
Commission d’accès aux documents administratifs  
Commission consultative du secret de la défense nationale  
Commission nationale des comptes de campagne et des financements politi ­
ques 
Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité  
Commission nationale de déontologie de la sécurité  
Commission nationale du débat public  
Commission nationale de l’informatique et des libertés  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 161
 
Commission des participations et des transferts  
Commission de régulation de l’énergie  
Commission de la sécurité des consommateurs  
Commission des sondages  
Commission de la transparence financière de la vie politique  
Conseil de la concurrence  
Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques  
Conseil supérieur de l’audiovisuel  
Défenseur des enfants  
Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité  
Haute autorité de santé  
Médiateur de la République  
Cour de justice de la République  
Tribunal des Conflits  
Conseil d’Etat  
Cours administratives d’appel  
Tribunaux administratifs  
Cour des Comptes  
Chambres régionales des Comptes  
Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d’Appel, 
Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance)  
3. Riigiasutused  
Académie de France à Rome  
Académie de marine  
Académie des sciences d’outre-mer  
Académie des technologies  
Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS)  
Agence de biomédicine  
Agence pour l’enseignement du français à l’étranger  
Agence française de sécurité sanitaire des aliments  
Agence française de sécurité sanitaire de l’environnement et du travail  
Agence Nationale pour la cohésion sociale et l’égalité des chances  
Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs  
Agences de l’eau  
Agence Nationale de l’Accueil des Etrangers et des migrations  
Agence nationale pour l’amélioration des conditions de travail (ANACT)  
Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat (ANAH)  
Agence Nationale pour la Cohésion Sociale et l’Egalité des Chances  
Agence nationale pour l’indemnisation des français d’outre-mer (ANIFOM)  
Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)  
Bibliothèque publique d’information  
Bibliothèque nationale de France  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 162
 
Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg  
Caisse des Dépôts et Consignations  
Caisse nationale des autoroutes (CNA)  
Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS)  
Caisse de garantie du logement locatif social  
Casa de Velasquez  
Centre d’enseignement zootechnique  
Centre d’études de l’emploi  
Centre d’études supérieures de la sécurité sociale  
Centres de formation professionnelle et de promotion agricole  
Centre hospitalier des Quinze-Vingts  
Centre international d’études supérieures en sciences agronomiques (Montpel ­
lier Sup Agro)  
Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale  
Centre des Monuments Nationaux  
Centre national d’art et de culture Georges Pompidou  
Centre national des arts plastiques  
Centre national de la cinématographie  
Centre National d’Etudes et d’expérimentation du machinisme agricole, du 
génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF)  
Centre national du livre  
Centre national de documentation pédagogique  
Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS)  
Centre national professionnel de la propriété forestière  
Centre National de la Recherche Scientifique (C.N.R.S)  
Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS)  
Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS)  
Collège de France  
Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres  
Conservatoire National des Arts et Métiers  
Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris  
Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon  
Conservatoire national supérieur d’art dramatique  
Ecole centrale de Lille  
Ecole centrale de Lyon  
École centrale des arts et manufactures  
École française d’archéologie d’Athènes  
École française d’Extrême-Orient  
École française de Rome  
École des hautes études en sciences sociales  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 163
 
Ecole du Louvre  
École nationale d’administration  
École nationale de l’aviation civile (ENAC)  
École nationale des Chartes  
École nationale d’équitation  
Ecole Nationale du Génie de l’Eau et de l’environnement de Strasbourg  
Écoles nationales d’ingénieurs  
Ecole nationale d’ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimen ­
taires de Nantes  
Écoles nationales d’ingénieurs des travaux agricoles  
École nationale de la magistrature  
Écoles nationales de la marine marchande  
École nationale de la santé publique (ENSP)  
École nationale de ski et d’alpinisme  
École nationale supérieure des arts décoratifs  
École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre  
École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix  
Écoles nationales supérieures d’arts et métiers  
École nationale supérieure des beaux-arts  
École nationale supérieure de céramique industrielle  
École nationale supérieure de l’électronique et de ses applications (ENSEA)  
Ecole nationale supérieure du paysage de Versailles  
Ecole Nationale Supérieure des Sciences de l’information et des bibliothé ­
caires  
Ecole nationale supérieure de la sécurité sociale  
Écoles nationales vétérinaires  
École nationale de voile  
Écoles normales supérieures  
École polytechnique  
École technique professionnelle agricole et forestière de Meymac (Corrèze)  
École de sylviculture Crogny (Aube)  
École de viticulture et d’œnologie de la Tour- Blanche (Gironde)  
École de viticulture - Avize (Marne)  
Etablissement national d’enseignement agronomique de Dijon  
Établissement national des invalides de la marine (ENIM)  
Établissement national de bienfaisance Koenigswarter  
Établissement public du musée et du domaine national de Versailles  
Fondation Carnegie  
Fondation Singer-Polignac  
Haras nationaux  
Hôpital national de Saint-Maurice  
Institut des hautes études pour la science et la technologie  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 164
 
Institut français d’archéologie orientale du Caire  
Institut géographique national  
Institut National de l’origine et de la qualité  
Institut national des hautes études de sécurité  
Institut de veille sanitaire  
Institut National d’enseignement supérieur et de recherche agronomique et 
agroalimentaire de Rennes  
Institut National d’Etudes Démographiques (I.N.E.D)  
Institut National d’Horticulture  
Institut National de la jeunesse et de l’éducation populaire  
Institut national des jeunes aveugles — Paris  
Institut national des jeunes sourds — Bordeaux  
Institut national des jeunes sourds — Chambéry  
Institut national des jeunes sourds — Metz  
Institut national des jeunes sourds — Paris  
Institut national de physique nucléaire et de physique des particules 
(I.N.P.N.P.P)  
Institut national de la propriété industrielle  
Institut National de la Recherche Agronomique (I.N.R.A)  
Institut National de la Recherche Pédagogique (I.N.R.P)  
Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (I.N.S.E.R.M)  
Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.)  
Institut national de recherches archéologiques préventives  
Institut National des Sciences de l’Univers  
Institut National des Sports et de l’Education Physique  
Institut national supérieur de formation et de recherche pour l’éducation des 
jeunes handicapés et les enseignements inadaptés  
Instituts nationaux polytechniques  
Instituts nationaux des sciences appliquées  
Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA)  
Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS)  
Institut de Recherche pour le Développement  
Instituts régionaux d’administration  
Institut des Sciences et des Industries du vivant et de l’environnement (Agro 
Paris Tech)  
Institut supérieur de mécanique de Paris  
Institut Universitaires de Formation des Maîtres  
Musée de l’armée  
Musée Gustave-Moreau  
Musée national de la marine  
Musée national J.-J.-Henner  
Musée du Louvre  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 165
 
Musée du Quai Branly  
Muséum National d’Histoire Naturelle  
Musée Auguste-Rodin  
Observatoire de Paris  
Office français de protection des réfugiés et apatrides  
Office National des Anciens Combattants et des Victimes de Guerre (ONAC)  
Office national de la chasse et de la faune sauvage  
Office National de l’eau et des milieux aquatiques  
Office national d’information sur les enseignements et les professions 
(ONISEP)  
Office universitaire et culturel français pour l’Algérie  
Ordre national de la Légion d’honneur  
Palais de la découverte  
Parcs nationaux  
Universités  
4. Muud riigiasutused  
Union des groupements d’achats publics (UGAP)  
Agence Nationale pour l’emploi (A.N.P.E)  
Caisse Nationale des Allocations Familiales (CNAF)  
Caisse Nationale d’Assurance Maladie des Travailleurs Salariés (CNAMS)  
Caisse Nationale d’Assurance-Vieillesse des Travailleurs Salariés (CNAVTS)  
HORVAATIA  
Hrvatski sabor  
Predsjednik Republike Hrvatske  
Ured predsjednika Republike Hrvatske  
Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti  
Vlada Republike Hrvatske  
uredi Vlade Republike Hrvatske  
Ministarstvo gospodarstva  
Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije  
Ministarstvo financija  
Ministarstvo obrane  
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova  
Ministarstvo unutarnjih poslova  
Ministarstvo pravosu đa 
Ministarstvo uprave  
Ministarstvo poduzetništva i obrta  
Ministarstvo rada i mirovinskog sustava  
Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture  
Ministarstvo poljoprivrede  
Ministarstvo turizma  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 166
 
Ministarstvo zaštite okoliša i prirode  
Ministarstvo graditeljstva i prostornog ure đenja 
Ministarstvo branitelja  
Ministarstvo socijalne politike i mladih  
Ministarstvo zdravlja  
Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta  
Ministarstvo kulture  
državne upravne organizacije  
uredi državne uprave u županijama  
Ustavni sud Republike Hrvatske  
Vrhovni sud Republike Hrvatske  
sudovi  
Državno sudbeno vije će 
državna odvjetništva  
Državnoodvjetni čko vijeće 
pravobraniteljstva  
Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave  
Hrvatska narodna banka  
državne agencije i uredi  
Državni ured za reviziju  
ITAALIA  
Hankeid korraldavad asutused  
Presidenza del Consiglio dei Ministri  
Ministero degli Affari Esteri  
Ministero dell’Interno  
Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace)  
Ministero della Difesa  
Ministero dell’Economia e delle Finanze  
Ministero dello Sviluppo Economico  
Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali  
Ministero dell’Ambiente, Tutela del Territorio e del Mare  
Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti  
Ministero del Lavoro, della Salute e delle Politiche Sociali  
Ministero dell’Istruzione, Università e Ricerca  
Ministero per i Beni e le Attività culturali, comprensivo delle sue articolazioni 
periferiche  
Muud riigiasutused  
CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)  
KÜPROS  
Προεδρία  και Προεδρικό  Μέγαρο  
Γραφείο  Συντονιστή  Εναρμόνισης  
Υπουργικό  Συμβούλιο  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 167
 
Βουλή  των Αντιπροσώπων  
Δικαστική  Υπηρεσία  
Νομική  Υπηρεσία  της Δημοκρατίας  
Ελεγκτική  Υπηρεσία  της Δημοκρατίας  
Επιτροπή  Δημόσιας  Υπηρεσίας  
Επιτροπή  Εκπαιδευτικής  Υπηρεσίας  
Γραφείο  Επιτρόπου  Διοικήσεως  
Επιτροπή  Προστασίας  Ανταγωνισμού  
Υπηρεσία  Εσωτερικού  Ελέγχου  
Γραφείο  Προγραμματισμού  
Γενικό  Λογιστήριο  της Δημοκρατίας  
Γραφείο  Επιτρόπου  Προστασίας  Δεδομένων  Προσωπικού  Χαρακτήρα  
Γραφείο  Εφόρου  Δημοσίων  Ενισχύσεων  
Αναθεωρητική  Αρχή  Προσφορών  
Υπηρεσία  Εποπτείας  και Ανάπτυξης  Συνεργατικών  Εταιρειών  
Αναθεωρητική  Αρχή  Προσφύγων  
Υπουργείο  Άμυνας  
Υπουργείο  Γεωργίας , Φυσικών  Πόρων  και Περιβάλλοντος  
Τμήμα  Γεωργίας  
Κτηνιατρικές  Υπηρεσίες  
Τμήμα  Δασών  
Τμήμα  Αναπτύξεως  Υδάτων  
Τμήμα  Γεωλογικής  Επισκόπησης  
Μετεωρολογική  Υπηρεσία  
Τμήμα  Αναδασμού  
Υπηρεσία  Μεταλλείων  
Ινστιτούτο  Γεωργικών  Ερευνών  
Τμήμα  Αλιείας  και Θαλάσσιων  Ερευνών  
Υπουργείο  Δικαιοσύνης  και Δημοσίας  Τάξεως  
Αστυνομία  
Πυροσβεστική  Υπηρεσία  Κύπρου  
Τμήμα  Φυλακών  
Υπουργείο  Εμπορίου , Βιομηχανίας  και Τουρισμού  
Τμήμα  Εφόρου  Εταιρειών  και Επίσημου  Παραλήπτη  
Υπουργείο  Εργασίας  και Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  
Τμήμα  Εργασίας  
Τμήμα  Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  
Τμήμα  Υπηρεσιών  Κοινωνικής  Ευημερίας  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 168
 
Κέντρο  Παραγωγικότητας  Κύπρου  
Ανώτερο  Ξενοδοχειακό  Ινστιτούτο  Κύπρου  
Ανώτερο  Τεχνολογικό  Ινστιτούτο  
Τμήμα  Επιθεώρησης  Εργασίας  
Τμήμα  Εργασιακών  Σχέσεων  
Υπουργείο  Εσωτερικών  
Επαρχιακές  Διοικήσεις  
Τμήμα  Πολεοδομίας  και Οικήσεως  
Τμήμα  Αρχείου  Πληθυσμού  και Μεταναστεύσεως  
Τμήμα  Κτηματολογίου  και Χωρομετρίας  
Γραφείο  Τύπου  και Πληροφοριών  
Πολιτική  Άμυνα  
Υπηρεσία  Μέριμνας  και Αποκαταστάσεων  Εκτοπισθέντων  
Υπηρεσία  Ασύλου  
Υπουργείο  Εξωτερικών  
Υπουργείο  Οικονομικών  
Τελωνεία  
Τμήμα  Εσωτερικών  Προσόδων  
Στατιστική  Υπηρεσία  
Τμήμα  Κρατικών  Αγορών  και Προμηθειών  
Τμήμα  Δημόσιας  Διοίκησης  και Προσωπικού  
Κυβερνητικό  Τυπογραφείο  
Τμήμα  Υπηρεσιών  Πληροφορικής  
Υπουργείο  Παιδείας  και Πολιτισμού  
Υπουργείο  Συγκοινωνιών  και Έργων  
Τμήμα  Δημοσίων  Έργων  
Τμήμα  Αρχαιοτήτων  
Τμήμα  Πολιτικής  Αεροπορίας  
Τμήμα  Εμπορικής  Ναυτιλίας  
Τμήμα  Οδικών  Μεταφορών  
Τμήμα  Ηλεκτρομηχανολογικών  Υπηρεσιών  
Τμήμα  Ηλεκτρονικών  Επικοινωνιών  
Υπουργείο  Υγείας  
Φαρμακευτικές  Υπηρεσίες  
Γενικό  Χημείο  
Ιατρικές  Υπηρεσίες  και Υπηρεσίες  Δημόσιας  Υγείας  
Οδοντιατρικές  Υπηρεσίες  
Υπηρεσίες  Ψυχικής  Υγείας  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 169
 
LÄTI  
Ministeeriumid, eriülesannetega ministeeriumide sekretariaadid ja nende allasu ­
tused  
Aizsardzības ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Ārlietu ministrija un tas padot ībā esošās iestādes 
Bērnu un ģimenes lietu ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Ekonomikas ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Finanšu ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Iekšlietu ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Izglītības un zin ātnes ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Kultūras ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Labklājības ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Reģionālās attīstības un pašvald ības lietu ministrija un t ās padotībā esošās 
iestādes 
Satiksmes ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Tieslietu ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Veselības ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Vides ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Zemkopības ministrija un t ās padotībā esošās iestādes 
Īpašu uzdevumu ministra sekretari āti un to padot ībā esošās iestādes 
Satversmes aizsardz ības birojs  
Muud riigiasutused  
Augstākā tiesa  
Centrālā vēlēšanu komisija  
Finanšu un kapit āla tirgus komisija  
Latvijas Banka  
Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes 
Saeimas kanceleja un t ās padotībā esošās iestādes 
Satversmes tiesa  
Valsts kanceleja un t ās padotībā esošās iestādes 
Valsts kontrole  
Valsts prezidenta kanceleja  
Tiesībsarga birojs  
Nacionālā radio un telev īzijas padome  
Citas valsts iest ādes, kuras nav ministriju padot ībā (ministeeriumide alluvusse 
mittekuuluvad muud riigiasutused)  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 170
 
LEEDU  
Prezident ūros kanceliarija  
Seimo kanceliarija  
Institutsioonid, millel on aruandekohustus parlamendi (Seimas) ees: Lietuvos 
mokslo taryba;  
Seimo kontrolieri ų įstaiga;  
Valstybės kontrolė; 
Specialiųjų tyrimų tarnyba;  
Valstybės saugumo departamentas;  
Konkurencijos taryba;  
Lietuvos gyventoj ų genocido ir rezistencijos tyrimo centras;  
Vertybini ų popierių komisija;  
Ryšių reguliavimo tarnyba;  
Nacionalin ė sveikatos taryba;  
Etninės kultūros globos taryba;  
Lygių galimybi ų kontrolieriaus tarnyba;  
Valstybin ė kultūros paveldo komisija;  
Vaiko teisi ų apsaugos kontrolieriaus įstaiga;  
Valstybin ė kainų ir energetikos kontrol ės komisija;  
Valstybin ė lietuvių kalbos komisija;  
Vyriausioji rinkim ų komisija;  
Vyriausioji tarnybin ės etikos komisija;  
Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba.  
Vyriausyb ės kanceliarija  
Institutsioonid, millel on aruandekohustus valitsuse (Vyriausyb ė) ees:  
Ginklų fondas;  
Informacin ės visuomen ės plėtros komitetas;  
Kūno kultūros ir sporto departamentas;  
Lietuvos archyv ų departamentas;  
Mokestini ų ginčų komisija;  
Statistikos departamentas;  
Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas;  
Valstybin ė tabako ir alkoholio kontrol ės tarnyba;  
Viešųjų pirkimų tarnyba;  
Narkotikų kontrolės departamentas;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 171
 
Valstybin ė atominės energetikos saugos inspekcija;  
Valstybin ė duomenų apsaugos inspekcija;  
Valstybin ė lošimų priežiūros komisija;  
Valstybin ė maisto ir veterinarijos tarnyba;  
Vyriausioji administracini ų ginčų komisija;  
Draudimo prieži ūros komisija;  
Lietuvos valstybinis mokslo ir studij ų fondas;  
Lietuvių grįžimo į Tėvynę informacijos centras.  
Konstitucinis Teismas  
Lietuvos bankas  
Aplinkos ministerija  
Keskkonnaministeeriumi (Aplinkos ministerija) allasutused:  
Generalin ė miškų urėdija; 
Lietuvos geologijos tarnyba;  
Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba;  
Lietuvos standartizacijos departamentas;  
Nacionalinis akreditacijos biuras;  
Valstybin ė metrologijos tarnyba;  
Valstybin ė saugomų teritorijų tarnyba;  
Valstybin ė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija.  
Finansų ministerija  
Rahandusministeeriumi (Finans ų ministerija) allasutused:  
Muitinės departamentas;  
Valstybės dokument ų technologin ės apsaugos tarnyba;  
Valstybin ė mokesčių inspekcija;  
Finansų ministerijos mokymo centras.  
Krašto apsaugos ministerija  
Kaitseministeeriumi (Krašto apsaugos ministerija) allasutused:  
Antrasis operatyvini ų tarnybų departamentas;  
Centralizuota finans ų ir turto tarnyba;  
Karo prievol ės administravimo tarnyba;  
Krašto apsaugos archyvas;  
Krizių valdymo centras;  
Mobilizacijos departamentas;  
Ryšių ir informacini ų sistemų tarnyba;  
Infrastrukt ūros plėtros departamentas;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 172
 
Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo centras.  
Lietuvos kariuomen ė 
Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos  
Kultūros ministerija  
Kultuuriministeeriumi (Kult ūros ministerija) allasutused:  
Kultūros paveldo departamentas;  
Valstybin ė kalbos inspekcija.  
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija  
Sotsiaalkindlustus- ja tööhõiveministeeriumi (Socialin ės apsaugos ir darbo minis ­
terija) allasutused:  
Garantinio fondo administracija;  
Valstybės vaiko teisi ų apsaugos ir įvaikinimo tarnyba;  
Lietuvos darbo birža;  
Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba;  
Trišalės tarybos sekretoriatas;  
Socialinių paslaugų priežiūros departamentas;  
Darbo inspekcija;  
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba;  
Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba;  
Ginčų komisija;  
Techninės pagalbos ne įgaliesiems centras;  
Neįgaliųjų reikalų departamentas.  
Susisiekimo ministerija  
Transpordi- ja sideministeeriumi (Susisiekimo ministerija) allasutused:  
Lietuvos automobili ų kelių direkcija;  
Valstybin ė geležinkelio inspekcija;  
Valstybin ė kelių transporto inspekcija;  
Pasienio kontrol ės punktų direkcija.  
Sveikatos apsaugos ministerija  
Tervishoiuministeeriumi (Sveikatos apsaugos ministerija) allasutused:  
Valstybin ė akreditavimo sveikatos prieži ūros veiklai tarnyba;  
Valstybin ė ligonių kasa;  
Valstybin ė medicininio audito inspekcija;  
Valstybin ė vaistų kontrolės tarnyba;  
Valstybin ė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba;  
Valstybin ė visuomen ės sveikatos prieži ūros tarnyba;  
Farmacijos departamentas;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 173
 
Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremali ų sveikatai situacij ų centras;  
Lietuvos bioetikos komitetas;  
Radiacinės saugos centras.  
Švietimo ir mokslo ministerija  
Haridus- ja teadusministeeriumi (Švietimo ir mokslo ministerija) allasutused:  
Nacionalinis egzamin ų centras;  
Studijų kokybės vertinimo centras.  
Teisingumo ministerija  
Justiitsministeeriumi (Teisingumo ministerija) allasutused:  
Kalėjimų departamentas;  
Nacionalin ė vartotojų teisių apsaugos taryba;  
Europos teis ės departamentas  
Ūkio ministerija  
Majandusministeeriumi ( Ūkio ministerija) allasutused:  
Įmonių bankroto valdymo departamentas;  
Valstybin ė energetikos inspekcija;  
Valstybin ė ne maisto produkt ų inspekcija;  
Valstybinis turizmo departamentas.  
Užsienio reikal ų ministerija  
Diplomatin ės atstovyb ės ir konsulin ės įstaigos užsienyje bei atstovyb ės prie tarp ­
tautinių organizacij ų 
Vidaus reikal ų ministerija  
Siseministeeriumi (Vidaus reikal ų ministerija) allasutused:  
Asmens dokument ų išrašymo centras;  
Finansinių nusikaltim ų tyrimo tarnyba;  
Gyventojų registro tarnyba;  
Policijos departamentas;  
Priešgaisrin ės apsaugos ir gelb ėjimo departamentas;  
Turto valdymo ir ūkio departamentas;  
Vadovybės apsaugos departamentas;  
Valstybės sienos apsaugos tarnyba;  
Valstybės tarnybos departamentas;  
Informatikos ir ryši ų departamentas;  
Migracijos departamentas;  
Sveikatos prieži ūros tarnyba;  
Bendrasis pagalbos centras.  
Žemės ūkio ministerija  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 174
 
Põllumajandusministeeriumi (Žem ės ūkio ministerija) allasutused:  
Nacionalin ė mokėjimo agent ūra; 
Nacionalin ė žemės tarnyba;  
Valstybin ė augalų apsaugos tarnyba;  
Valstybin ė gyvulių veislininkyst ės priežiūros tarnyba;  
Valstybin ė sėklų ir grūdų tarnyba;  
Žuvininkyst ės departamentas  
Teismai [kohtud]:  
Lietuvos Aukš čiausiasis Teismas;  
Lietuvos apeliacinis teismas;  
Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas;  
apygardų teismai;  
apygardų administraciniai teismai;  
apylinkių teismai;  
Nacionalin ė teismų administracija  
Generalin ė prokurat ūra 
Muud avaliku halduse keskasutused (institucijos [institutsioonid], įstaigos 
[asutused], tarnybos [ametid]):  
Aplinkos apsaugos agent ūra; 
Valstybin ė aplinkos apsaugos inspekcija;  
Aplinkos projekt ų valdymo agent ūra; 
Miško genetini ų išteklių, sėklų ir sodmen ų tarnyba;  
Miško sanitarin ės apsaugos tarnyba;  
Valstybin ė miškotvarkos tarnyba;  
Nacionalinis visuomen ės sveikatos tyrim ų centras;  
Lietuvos aids centras;  
Nacionalinis organ ų transplantacijos biuras;  
Valstybinis patologijos centras;  
Valstybinis psichikos sveikatos centras;  
Lietuvos sveikatos informacijos centras;  
Slaugos darbuotoj ų tobulinimosi ir specializacijos centras;  
Valstybinis aplinkos sveikatos centras;  
Respublikinis mitybos centras;  
Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrol ės centras;  
Trakų visuomen ės sveikatos prieži ūros ir specialist ų tobulinimosi centras;  
Visuomen ės sveikatos ugdymo centras;  
Muitinės kriminalin ė tarnyba;  
Muitinės informacini ų sistemų centras;  
Muitinės laboratorija;  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 175
 
Muitinės mokymo centras;  
Valstybinis patent ų biuras;  
Lietuvos teismo ekspertiz ės centras;  
Centrinė hipotekos įstaiga;  
Lietuvos metrologijos inspekcija;  
Civilinės aviacijos administracija;  
Lietuvos saugios laivybos administracija;  
Transporto investicij ų direkcija;  
Valstybin ė vidaus vanden ų laivybos inspekcija;  
Pabėgėlių priėmimo centras  
LUKSEMBURG  
Ministère d’Etat  
Ministère des Affaires Etrangères et de l’Immigration  
Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural  
Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du Logement  
Ministère de la Culture, de l’Enseignement Supérieur et de la Recherche  
Ministère de l’Economie et du Commerce extérieur  
Ministère de l’Education nationale et de la Formation professionnelle  
Ministère de l’Egalité des chances  
Ministère de l’Environnement  
Ministère de la Famille et de l’Intégration  
Ministère des Finances  
Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative  
Ministère de l’Intérieur et de l’Aménagement du territoire  
Ministère de la Justice  
Ministère de la Santé  
Ministère de la Sécurité sociale  
Ministère des Transports  
Ministère du Travail et de l’Emploi  
Ministère des Travaux publics  
UNGARI  
Egészségügyi Minisztérium  
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium  
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium  
Honvédelmi Minisztérium  
Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium  
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium  
Külügyminisztérium  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 176
 
Miniszterelnöki Hivatal  
Oktatási és Kulturális Minisztérium  
Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium  
Pénzügyminisztérium  
Szociális és Munkaügyi Minisztérium  
Központi Szolgáltatási F őigazgatóság  
MALTA  
Uffiċċju tal-Prim Ministru (Office of the Prime Minister)  
Ministeru g ħall-Familja u Solidarjeta’ So ċjali (Ministry for the Family and Social 
Solidarity)  
Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg (Ministry for Education Youth 
and Employment)  
Ministeru tal-Finanzi (Ministry of Finance)  
Ministeru tar-Ri żorsi u l-Infrastruttura (Ministry for Resources and Infrastructure)  
Ministeru tat-Turi żmu u Kultura (Ministry for Tourism and Culture)  
Ministeru tal- Ġustizzja u l-Intern (Ministry for Justice and Home Affairs)  
Ministeru g ħall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Ministry for Rural Affairs and the 
Environment)  
Ministeru g ħal Għawdex (Ministry for Gozo)  
Ministeru tas-Sa ħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunita’ (Ministry of Health, the 
Elderly and Community Care)  
Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Ministry of Foreign Affairs)  
Ministeru g ħall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta’ Informazzjoni (Ministry 
for Investment, Industry and Information Technology)  
Ministeru g ħall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Ministry for Competitiveness 
and Communications)  
Ministeru g ħall-Iżvilupp Urban u Toroq (Ministry for Urban Development and 
Roads)  
MADALMAAD  
Ministerie van Algemene Zaken  
Bestuursdepartement  
Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid  
Rijksvoorlichtingsdienst  
Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties  
Bestuursdepartement  
Centrale Archiefselectiedienst (CAS)  
Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD)  
Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en Reisdocumenten (BPR)  
Agentschap Korps Landelijke Politiediensten  
Ministerie van Buitenlandse Zaken  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 177
 
Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC)  
Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ)  
Directoraat-generaal Internationale Samenwerking (DGIS)  
Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES)  
Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden (CBI)  
Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (kantslerile ja asekantslerile alluvad 
tugitalitused)  
Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk)  
Ministerie van Defensie (kaitseministeerium)  
Bestuursdepartement  
Commando Diensten Centra (CDC)  
Defensie Telematica Organisatie (DTO)  
Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst  
De afzonderlijke regionale directies van de Defensie Vastgoed Dienst  
Defensie Materieel Organisatie (DMO)  
Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie Materieel Organisatie  
Logistiek Centrum van de Defensie Materieel Organisatie  
Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie  
Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO)  
Ministerie van Economische Zaken  
Bestuursdepartement  
Centraal Planbureau (CPB)  
SenterNovem  
Staatstoezicht op de Mijnen (SodM)  
Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa)  
Economische Voorlichtingsdienst (EVD)  
Agentschap Telecom  
Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheid ­
sopdrachtgevers (PIANOo)  
Regiebureau Inkoop Rijksoverheid  
Octrooicentrum Nederland  
Consumentenautoriteit  
Ministerie van Financiën  
Bestuursdepartement  
Belastingdienst Automatiseringscentrum  
Belastingdienst  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 178
 
de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (Maksu- ja Tolliameti erinevad 
osakonnad kogu Madalmaades)  
Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (sealhulgas Economische Controle 
dienst (ECD))  
Belastingdienst Opleidingen  
Dienst der Domeinen  
Ministerie van Justitie  
Bestuursdepartement  
Dienst Justitiële Inrichtingen  
Raad voor de Kinderbescherming  
Centraal Justitie Incasso Bureau  
Openbaar Ministerie  
Immigratie en Naturalisatiedienst  
Nederlands Forensisch Instituut  
Dienst Terugkeer & Vertrek  
Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit  
Bestuursdepartement  
Dienst Regelingen (DR)  
Agentschap Plantenziektenkundige Dienst (PD)  
Algemene Inspectiedienst (AID)  
Dienst Landelijk Gebied (DLG)  
Voedsel en Waren Autoriteit (VWA)  
Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen  
Bestuursdepartement  
Inspectie van het Onderwijs  
Erfgoedinspectie  
Centrale Financiën Instellingen  
Nationaal Archief  
Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid  
Onderwijsraad  
Raad voor Cultuur  
Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid  
Bestuursdepartement  
Inspectie Werk en Inkomen  
Agentschap SZW  
Ministerie van Verkeer en Waterstaat  
Bestuursdepartement  
Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart  
Directoraat-generaal Personenvervoer  
Directoraat-generaal Water  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 179
 
Centrale diensten (kesktalitused)  
Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat  
Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut KNMI  
Rijkswaterstaat, Bestuur  
De afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (Riiklike Ehitustööde ja 
Veemajanduse Peadirektoraadi kõik kohalikud talitused)  
De afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (Riiklike Ehitus ­
tööde ja Veemajanduse Peadirektoraadi kõik spetsialiseerunud talitused)  
Adviesdienst Geo-Informatie en ICT  
Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV)  
Bouwdienst  
Corporate Dienst  
Data ICT Dienst  
Dienst Verkeer en Scheepvaart  
Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW)  
Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ)  
Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling (RIZA)  
Waterdienst  
Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie  
Port state Control  
Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek (TCO)  
Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht  
Toezichthouder Beheer Eenheid Water  
Toezichthouder Beheer Eenheid Land  
Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer  
Bestuursdepartement  
Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie  
Directoraat-generaal Ruimte  
Directoraat-general Milieubeheer  
Rijksgebouwendienst  
VROM Inspectie  
Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport  
Bestuursdepartement  
Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken  
Inspectie Gezondheidszorg  
Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming  
Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM)  
Sociaal en Cultureel Planbureau  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 180
 
Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen  
Tweede Kamer der Staten-Generaal  
Eerste Kamer der Staten-Generaal  
Raad van State  
Algemene Rekenkamer  
Nationale Ombudsman  
Kanselarij der Nederlandse Orden  
Kabinet der Koningin  
Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken  
AUSTRIA  
Bundeskanzleramt  
Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten  
Bundesministerium für Finanzen  
Bundesministerium für Gesundheit, Familie und Jugend  
Bundesministerium für Inneres  
Bundesministerium für Justiz  
Bundesministerium für Landesverteidigung  
Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft  
Bundesministerium für Soziales und Konsumentenschutz  
Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur  
Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie  
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit  
Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung  
Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft m.b.H  
Bundesbeschaffung G.m.b.H  
Bundesrechenzentrum G.m.b.H  
POOLA  
Kancelaria Prezydenta RP  
Kancelaria Sejmu RP  
Kancelaria Senatu RP  
Kancelaria Prezesa Rady Ministrów  
Sąd Najwyższy 
Naczelny S ąd Administracyjny  
Wojewódzkie s ądy administracyjne  
Sądy powszechne — rejonowe, okr ęgowe i apelacyjne  
Trybunał Konstytucyjny  
Najwyższa Izba Kontroli  
Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich  
Biuro Rzecznika Praw Dziecka  
Biuro Ochrony Rz ądu ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 181
 
Biuro Bezpiecze ństwa Narodowego  
Centralne Biuro Antykorupcyjne  
Ministerstwo Pracy i Polityki Spo łecznej  
Ministerstwo Finansów  
Ministerstwo Gospodarki  
Ministerstwo Rozwoju Regionalnego  
Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego  
Ministerstwo Edukacji Narodowej  
Ministerstwo Obrony Narodowej  
Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi  
Ministerstwo Skarbu Pa ństwa 
Ministerstwo Sprawiedliwo ści 
Ministerstwo Infrastruktury  
Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wy ższego  
Ministerstwo Środowiska  
Ministerstwo Spraw Wewn ętrznych i Administracji  
Ministerstwo Spraw Zagranicznych  
Ministerstwo Zdrowia  
Ministerstwo Sportu i Turystyki  
Urząd Komitetu Integracji Europejskiej  
Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej  
Urząd Regulacji Energetyki  
Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych  
Urząd Transportu Kolejowego  
Urząd Dozoru Technicznego  
Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów 
Biobójczych  
Urząd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemców  
Urząd Zamówie ń Publicznych  
Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów  
Urząd Lotnictwa Cywilnego  
Urząd Komunikacji Elektronicznej  
Wyższy Urząd Górniczy  
Główny Urz ąd Miar  
Główny Urz ąd Geodezji i Kartografii  
Główny Urz ąd Nadzoru Budowlanego  
Główny Urz ąd Statystyczny  
Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji  
Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 182
 
Państwowa Komisja Wyborcza  
Państwowa Inspekcja Pracy  
Rządowe Centrum Legislacji  
Narodowy Fundusz Zdrowia  
Polska Akademia Nauk  
Polskie Centrum Akredytacji  
Polskie Centrum Bada ń i Certyfikacji  
Polska Organizacja Turystyczna  
Polski Komitet Normalizacyjny  
Zakład Ubezpiecze ń Społecznych  
Komisja Nadzoru Finansowego  
Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństwowych  
Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Spo łecznego  
Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad  
Państwowa Inspekcja Ochrony Ro ślin i Nasiennictwa  
Komenda G łówna Państwowej Stra ży Pożarnej  
Komenda G łówna Policji  
Komenda G łówna Stra ży Granicznej  
Inspekcja Jako ści Handlowej Artyku łów Rolno-Spo żywczych  
Główny Inspektorat Ochrony Środowiska  
Główny Inspektorat Transportu Drogowego  
Główny Inspektorat Farmaceutyczny  
Główny Inspektorat Sanitarny  
Główny Inspektorat Weterynarii  
Agencja Bezpiecze ństwa Wewn ętrznego  
Agencja Wywiadu  
Agencja Mienia Wojskowego  
Wojskowa Agencja Mieszkaniowa  
Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa  
Agencja Rynku Rolnego  
Agencja Nieruchomo ści Rolnych  
Państwowa Agencja Atomistyki  
Polska Agencja Żeglugi Powietrznej  
Polska Agencja Rozwi ązywania Problemów Alkoholowych  
Agencja Rezerw Materia łowych  
Narodowy Bank Polski  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 183
 
Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej  
Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepe łnosprawnych  
Instytut Pami ęci Narodowej — Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi 
Polskiemu  
Rada Ochrony Pami ęci Walk i M ęczeństwa 
Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej  
Państwowe Gospodarstwo Le śne „Lasy Pa ństwowe”  
Polska Agencja Rozwoju Przedsi ębiorczości 
Urzędy wojewódzkie  
Samodzielne Publiczne Zak łady Opieki Zdrowotnej, je śli ich organem za łoży­
cielskim jest minister, centralny organ administracji rz ądowej lub wojewoda  
PORTUGAL  
Presidência do Conselho de Ministros  
Ministério das Finanças e da Administração Pública  
Ministério da Defesa Nacional  
Ministério dos Negócios Estrangeiros  
Ministério da Administração Interna  
Ministério da Justiça  
Ministério da Economia e da Inovação  
Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas  
Ministério da Educação  
Ministério da Ciência, Tecnologia e do Ensino Superior  
Ministério da Cultura  
Ministério da Saúde  
Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social  
Ministério das Obras Públicas, Transportes e Comunicações  
Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento 
Regional  
Presidença da Republica  
Tribunal Constitucional  
Tribunal de Contas  
Provedoria de Justiça  
RUMEENIA  
Administra ția Preziden țială 
Senatul României  
Camera Deputa ților 
Inalta Curte de Casa ție și Justiție 
Curtea Constitu țională 
Consiliul Legislativ  
Curtea de Conturi  
Consiliul Superior al Magistraturii  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 184
 
Parchetul de pe lâng ă Inalta Curte de Casa ție și Justiție 
Secretariatul General al Guvernului  
Cancelaria primului ministru  
Ministerul Afacerilor Externe  
Ministerul Economiei și Finanțelor 
Ministerul Justi ției 
Ministerul Ap ărării 
Ministerul Internelor și Reformei Administrative  
Ministerul Muncii, Familiei și Egalității de Sanse  
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comer ț, Turism și Profesii Libe ­
rale 
Ministerul Agriculturii și Dezvolt ării Rurale  
Ministerul Transporturilor  
Ministerul Dezvolt ării, Lucrărilor Publice și Locuinței 
Ministerul Educa ției Cercet ării și Tineretului  
Ministerul S ănătății Publice  
Ministerul Culturii și Cultelor  
Ministerul Comunica țiilor și Tehnologiei Informa ției 
Ministerul Mediului și Dezvolt ării Durabile  
Serviciul Român de Informa ții 
Serviciul de Informa ții Externe  
Serviciul de Protec ție și Pază 
Serviciul de Telecomunica ții Speciale  
Consiliul Na țional al Audiovizualului  
Consiliul Concuren ței (CC)  
Direcția Națională Anticorup ție 
Inspectoratul General de Poli ție 
Autoritatea Na țională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizi țiilor Publice  
Consiliul Na țional de Solu ționare a Contesta țiilor 
Autoritatea Na țională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilit ăți 
Publice (ANRSC)  
Autoritatea Na țională Sanitară Veterinar ă și pentru Siguran ța Alimentelor  
Autoritatea Na țională pentru Protec ția Consumatorilor  
Autoritatea Naval ă Română 
Autoritatea Feroviar ă Română 
Autoritatea Rutier ă Română 
Autoritatea Na țională pentru Protec ția Drepturilor Copilului  
Autoritatea Na țională pentru Persoanele cu Handicap  
Autoritatea Na țională pentru Turism  
Autoritatea Na țională pentru Restituirea Propriet ăților ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 185
 
Autoritatea Na țională pentru Tineret  
Autoritatea Na țională pentru Cercetare Stiin țifică 
Autoritatea Na țională pentru Reglementare în Comunica ții și Tehnologia Infor ­
mației 
Autoritatea Na țională pentru Serviciile Societ ății Informa ționale  
Autoritatea Electoral ă Permanente  
Agenția pentru Strategii Guvernamentale  
Agenția Națională a Medicamentului  
Agenția Națională pentru Sport  
Agenția Națională pentru Ocuparea For ței de Munc ă 
Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei  
Agenția Român ă pentru Conservarea Energiei  
Agenția Națională pentru Resurse Minerale  
Agenția Român ă pentru Investi ții Străine 
Agenția Națională pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii și Coopera ție 
Agenția Națională a Funcționarilor Publici  
Agenția Națională de Administrare Fiscal ă 
Agenția de Compensare pentru Achizi ții de Tehnic ă Specială 
Agenția Națională Anti-doping  
Agenția Nuclear ă 
Agenția Națională pentru Protec ția Familiei  
Agenția Națională pentru Egalitatea de Sanse între B ărbați și Femei  
Agenția Națională pentru Protec ția Mediului  
Agenția națională Antidrog  
SLOVEENIA  
Predsednik Republike Slovenije  
Državni zbor Republike Slovenije  
Državni svet Republike Slovenije  
Varuh človekovih pravic  
Ustavno sodiš če Republike Slovenije  
Računsko sodiš če Republike Slovenije  
Državna revizijska komisja za revizijo postopkov oddaje javnih naro čil 
Slovenska akademija znanosti in umetnosti  
Vladne službe  
Ministrstvo za finance  
Ministrstvo za notranje zadeve  
Ministrstvo za zunanje zadeve  
Ministrstvo za obrambo  
Ministrstvo za pravosodje  
Ministrstvo za gospodarstvo  
Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano  
Ministrstvo za promet  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 186
 
Ministrstvo za okolje in prostor  
Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve  
Ministrstvo za zdravje  
Ministrstvo za javno upravo  
Ministrstvo za šolstvo in šport  
Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo  
Ministrstvo za kulturo  
Vrhovno sodiš če Republike Slovenije  
višja sodiš ča 
okrožna sodiš ča 
okrajna sodiš ča 
Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije  
Okrožna državna tožilstva  
Državno pravobranilstvo  
Upravno sodiš če Republike Slovenije  
Višje delovno in socialno sodiš če 
delovna sodiš ča 
Davčna uprava Republike Slovenije  
Carinska uprava Republike Slovenije  
Urad Republike Slovenije za prepre čevanje pranja denarja  
Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na sre čo 
Uprava Republike Slovenije za javna pla čila 
Urad Republike Slovenije za nadzor prora čuna 
Policija  
Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve  
Generalštab Slovenske vojske  
Uprava Republike Slovenije za zaš čito in reševanje  
Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo  
Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 
Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij  
Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence  
Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov  
Tržni inšpektorat Republike Slovenije  
Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino  
Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske komunikacije, elektronsko podpi ­
sovanje in pošto  
Inšpektorat za energetiko in rudarstvo  
Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 187
 
Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in hrano  
Fitosanitarna uprava Republike Slovenije  
Veterinarska uprava Republike Slovenije  
Uprava Republike Slovenije za pomorstvo  
Direkcija Republike Slovenije za caste  
Prometni inšpektorat Republike Slovenije  
Direkcija za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo  
Agencija Republike Slovenije za okolje  
Geodetska uprava Republike Slovenije  
Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo  
Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor  
Inšpektorat Republike Slovenije za delo  
Zdravstveni inšpektorat  
Urad Republike Slovenije za kemikalije  
Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji  
Urad Republike Slovenije za meroslovje  
Urad za visoko šolstvo  
Urad Republike Slovenije za mladino  
Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport  
Arhiv Republike Slovenije  
Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije  
Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije  
Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije  
Služba vlade za zakonodajo  
Služba vlade za evropske zadeve  
Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko  
Urad vlade za komuniciranje  
Urad za enake možnosti  
Urad za verske skupnosti  
Urad za narodnosti  
Urad za makroekonomske analize in razvoj  
Statistični urad Republike Slovenije  
Slovenska obveš čevalno-varnostna agencija  
Protokol Republike Slovenije  
Urad za varovanje tajnih podatkov  
Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu  
Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj  
Informacijski pooblaš čenec 
Državna volilna komisija  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 188
 
SLOVAKKIA  
Ministeeriumid ja muud keskvalitsusasutused, mida nimetatakse valitsuse tege ­
vuse struktuuri ja keskvalitsuse haldusasutusi käsitlevas seaduses nr 575/2001 
Coll., mida on täpsustatud hilisemates määrustes:  
Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky  
Národná rada Slovenskej republiky  
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky  
Ministerstvo financií Slovenskej republiky  
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky  
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky  
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky  
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky  
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky  
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky  
Ministerstvo zahrani čných vecí Slovenskej republiky  
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky  
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky  
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky  
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky  
Úrad vlády Slovenskej republiky  
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky  
Štatistický úrad Slovenskej republiky  
Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky  
Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky  
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky  
Úrad pre verejné obstarávanie  
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky  
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky  
Národný bezpe čnostný úrad  
Ústavný súd Slovenskej republiky  
Najvyšši súd Slovenskej republiky  
Generálna prokuratura Slovenskej republiky  
Najvyšši kontrolný úrad Slovenskej republiky  
Telekomunika čný úrad Slovenskej republiky  
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky  
Úrad pre finan čný trh  
Úrad na ochranu osobn ý ch udajov  
Kancelária verejneho ochranu prav  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 189
 
SOOME  
Oikeuskanslerinvirasto - Justitiekanslersämbetet  
Liikenne- ja viestintäministeriö - Kommunikationsministeriet  
Ajoneuvohallintokeskus AKE - Fordonsförvaltningscentralen AKE  
Ilmailuhallinto - Luftfartsförvaltningen  
Ilmatieteen laitos - Meteorologiska institutet  
Merenkulkulaitos - Sjöfartsverket  
Merentutkimuslaitos - Havsforskningsinstitutet  
Ratahallintokeskus RHK - Banförvaltningscentralen RHK  
Rautatievirasto - Järnvägsverket  
Tiehallinto - Vägförvaltningen  
Viestintävirasto - Kommunikationsverket  
Maa- ja metsätalousministeriö - Jord- och skogsbruksministeriet  
Elintarviketurvallisuusvirasto - Livsmedelssäkerhetsverket  
Maanmittauslaitos - Lantmäteriverket  
Maaseutuvirasto - Landsbygdsverket  
Oikeusministeriö - Justitieministeriet  
Tietosuojavaltuutetun toimisto - Dataombudsmannens byrå  
Tuomioistuimet - Domstolar  
Korkein oikeus - Högsta domstolen  
Korkein hallinto-oikeus - Högsta förvaltningsdomstolen  
Hovioikeudet - Hovrätter  
Käräjäoikeudet - Tingsrätter  
Hallinto-oikeudet –Förvaltningsdomstolar  
Markkinaoikeus - Marknadsdomstolen  
Työtuomioistuin - Arbetsdomstolen  
Vakuutusoikeus - Försäkringsdomstolen  
Kuluttajariitalautakunta - Konsumenttvistenämnden  
Vankeinhoitolaitos - Fångvårdsväsendet  
HEUNI - Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaali ­
politiikan instituutti - HEUNI - Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt 
i anslutning till Förenta nationerna  
Konkurssiasiamiehen toimisto - Konkursombudsmannens byrå  
Kuluttajariitalautakunta - Konsumenttvistenämnden  
Oikeushallinnon palvelukeskus - Justitieförvaltningens servicecentral  
Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus - Justitieförvaltningens datateknikcentral  
Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) - Rättspolitiska forskningsinstitutet  
Oikeusrekisterikeskus - Rättsregistercentralen  
Onnettomuustutkintakeskus - Centralen för undersökning av olyckor  
Rikosseuraamusvirasto - Brottspåföljdsverket  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 190
 
Rikosseuraamusalan koulutuskeskus - Brottspåföljdsområdets utbildningscentral  
Rikoksentorjuntaneuvosto - Rådet för brottsförebyggande  
Saamelaiskäräjät - Sametinget  
Valtakunnansyyttäjänvirasto - Riksåklagarämbetet  
Vankeinhoitolaitos - Fångvårdsväsendet  
Opetusministeriö - Undervisningsministeriet  
Opetushallitus - Utbildningsstyrelsen  
Valtion elokuvatarkastamo - Statens filmgranskningsbyrå  
Puolustusministeriö - Försvarsministeriet  
Puolustusvoimat - Försvarsmakten  
Sisäasiainministeriö - Inrikesministeriet  
Väestörekisterikeskus - Befolkningsregistercentralen  
Keskusrikospoliisi - Centralkriminalpolisen  
Liikkuva poliisi - Rörliga polisen  
Rajavartiolaitos - Gränsbevakningsväsendet  
Lääninhallitukset - Länstyrelserna  
Suojelupoliisi - Skyddspolisen  
Poliisiammattikorkeakoulu - Polisyrkeshögskolan  
Poliisin tekniikkakeskus - Polisens teknikcentral  
Poliisin tietohallintokeskus - Polisens datacentral  
Helsingin kihlakunnan poliisilaitos - Polisinrättningen i Helsingfors  
Pelastusopisto - Räddningsverket  
Hätäkeskuslaitos - Nödcentralsverket  
Maahanmuuttovirasto - Migrationsverket  
Sisäasiainhallinnon palvelukeskus - Inrikesförvaltningens servicecentral  
Sosiaali- ja terveysministeriö - Social- och hälsovårdsministeriet  
Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta - Besvärsnämnden för utkomsts ­
kyddsärenden  
Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta - Besvärsnämnden för socialtrygghet  
Lääkelaitos - Läkemedelsverket  
Terveydenhuollon oikeusturvakeskus - Rättsskyddscentralen för hälsovården  
Säteilyturvakeskus - Strålsäkerhetscentralen  
Kansanterveyslaitos - Folkhälsoinstitutet  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 191
 
Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO - Utvecklingscentralen för läkemedelsbe- 
handling  
Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus - Social- och hälsovårdens 
produkttillsynscentral  
Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes - Forsknings- och 
utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes  
Vakuutusvalvontavirasto - Försäkringsinspektionen  
Työ- ja elinkeinoministeriö - Arbets- och näringsministeriet  
Kuluttajavirasto - Konsumentverket  
Kilpailuvirasto - Konkurrensverket  
Patentti- ja rekisterihallitus - Patent- och registerstyrelsen  
Valtakunnansovittelijain toimisto - Riksförlikningsmännens byrå  
Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset– Statliga förläggningar för 
asylsökande  
Energiamarkkinavirasto - Energimarknadsverket  
Geologian tutkimuskeskus - Geologiska forskningscentralen  
Huoltovarmuuskeskus - Försörjningsberedskapscentralen  
Kuluttajatutkimuskeskus - Konsumentforskningscentralen  
Matkailun edistämiskeskus (MEK) - Centralen för turistfrämjande  
Mittatekniikan keskus (MIKES) - Mätteknikcentralen  
Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus - Tekes - utvecklingscen ­
tralen för teknologi och innovationer  
Turvatekniikan keskus (TUKES) - Säkerhetsteknikcentralen  
Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) - Statens tekniska forskningscentral  
Syrjintälautakunta - Nationella diskrimineringsnämnden  
Työneuvosto - Arbetsrådet  
Vähemmistövaltuutetun toimisto - Minoritetsombudsmannens byrå  
Ulkoasiainministeriö - Utrikesministeriet  
Valtioneuvoston kanslia - Statsrådets kansli  
Valtiovarainministeriö - Finansministeriet  
Valtiokonttori - Statskontoret  
Verohallinto - Skatteförvaltningen  
Tullilaitos - Tullverket  
Tilastokeskus - Statistikcentralen  
Valtion taloudellinen tutkimuskeskus - Statens ekonomiska forskiningscentral  
Ympäristöministeriö - Miljöministeriet  
Suomen ympäristökeskus - Finlands miljöcentral  
Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus - Finansierings- och utvecklingscentralen för 
boendet  
Valtiontalouden tarkastusvirasto - Statens revisionsverk  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 192
 
ROOTSI  
A 
Affärsverket svenska kraftnät  
Akademien för de fria konsterna  
Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden  
Allmänna pensionsfonden  
Allmänna reklamationsnämnden  
Ambassader  
Ansvarsnämnd, statens  
Arbetsdomstolen  
Arbetsförmedlingen  
Arbetsgivarverk, statens  
Arbetslivsinstitutet  
Arbetsmiljöverket  
Arkitekturmuseet  
Arrendenämnder  
Arvsfondsdelegationen  
Arvsfondsdelegationen  
B 
Banverket  
Barnombudsmannen  
Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens  
Bergsstaten  
Biografbyrå, statens  
Biografiskt lexikon, svenskt  
Birgittaskolan  
Blekinge tekniska högskola  
Bokföringsnämnden  
Bolagsverket  
Bostadsnämnd, statens  
Bostadskreditnämnd, statens  
Boverket  
Brottsförebyggande rådet  
Brottsoffermyndigheten  
C 
Centrala studiestödsnämnden  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 193
 
D 
Danshögskolan  
Datainspektionen  
Departementen  
Domstolsverket  
Dramatiska institutet  
E 
Ekeskolan  
Ekobrottsmyndigheten  
Ekonomistyrningsverket  
Ekonomiska rådet  
Elsäkerhetsverket  
Energimarknadsinspektionen  
Energimyndighet, statens  
EU/FoU-rådet  
Exportkreditnämnden  
Exportråd, Sveriges  
F 
Fastighetsmäklarnämnden  
Fastighetsverk, statens  
Fideikommissnämnden  
Finansinspektionen  
Finanspolitiska rådet  
Finsk-svenska gränsälvskommissionen  
Fiskeriverket  
Flygmedicincentrum  
Folkhälsoinstitut, statens  
Fonden för fukt- och mögelskador  
Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas  
Folke Bernadotte Akademin  
Forskarskattenämnden  
Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap  
Fortifikationsverket  
Forum för levande historia  
Försvarets materielverk  
Försvarets radioanstalt  
Försvarets underrättelsenämnd  
Försvarshistoriska museer, statens  
Försvarshögskolan  
Försvarsmakten  
Försäkringskassan  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 194
 
G 
Gentekniknämnden  
Geologiska undersökning  
Geotekniska institut, statens  
Giftinformationscentralen  
Glesbygdsverket  
Grafiska institutet och institutet för högre kommunikation- och reklamutbildning  
Granskningsnämnden för radio och TV  
Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar  
Gymnastik- och Idrottshögskolan  
Göteborgs universitet  
H 
Handelsflottans kultur- och fritidsråd  
Handelsflottans pensionsanstalt  
Handelssekreterare  
Handelskamrar, auktoriserade  
Handikappombudsmannen  
Handikappråd, statens  
Harpsundsnämnden  
Haverikommission, statens  
Historiska museer, statens  
Hjälpmedelsinstitutet  
Hovrätterna  
Hyresnämnder  
Häktena  
Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd  
Högskolan Dalarna  
Högskolan i Borås  
Högskolan i Gävle  
Högskolan i Halmstad  
Högskolan i Kalmar  
Högskolan i Karlskrona/Ronneby  
Högskolan i Kristianstad  
Högskolan i Skövde  
Högskolan i Trollhättan/Uddevalla  
Högskolan på Gotland  
Högskolans avskiljandenämnd  
Högskoleverket  
Högsta domstolen  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 195
 
I 
ILO kommittén  
Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen  
Inspektionen för strategiska produkter  
Institut för kommunikationsanalys, statens  
Institut för psykosocial medicin, statens  
Institut för särskilt utbildningsstöd, statens  
Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering  
Institutet för rymdfysik  
Institutet för tillväxtpolitiska studier  
Institutionsstyrelse, statens  
Insättningsgarantinämnden  
Integrationsverket  
Internationella programkontoret för utbildningsområdet  
J 
Jordbruksverk, statens  
Justitiekanslern  
Jämställdhetsombudsmannen  
Jämställdhetsnämnden  
Järnvägar, statens  
Järnvägsstyrelsen  
K 
Kammarkollegiet  
Kammarrätterna  
Karlstads universitet  
Karolinska Institutet  
Kemikalieinspektionen  
Kommerskollegium  
Konjunkturinstitutet  
Konkurrensverket  
Konstfack  
Konsthögskolan  
Konstnärsnämnden  
Konstråd, statens  
Konsulat  
Konsumentverket  
Krigsvetenskapsakademin  
Krigsförsäkringsnämnden  
Kriminaltekniska laboratorium, statens  
Kriminalvården  
Krisberedskapsmyndigheten  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 196
 
Kristinaskolan  
Kronofogdemyndigheten  
Kulturråd, statens  
Kungl. Biblioteket  
Kungl. Konsthögskolan  
Kungl. Musikhögskolan i Stockholm  
Kungl. Tekniska högskolan  
Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien  
Kungl Vetenskapsakademin  
Kustbevakningen  
Kvalitets- och kompetensråd, statens  
Kärnavfallsfondens styrelse  
L 
Lagrådet  
Lantbruksuniversitet, Sveriges  
Lantmäteriverket  
Linköpings universitet  
Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet  
Livsmedelsverk, statens  
Livsmedelsekonomiska institutet  
Ljud- och bildarkiv, statens  
Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk  
Lotteriinspektionen  
Luftfartsverket  
Luftfartsstyrelsen  
Luleå tekniska universitet  
Lunds universitet  
Läkemedelsverket  
Läkemedelsförmånsnämnden  
Länsrätterna  
Länsstyrelserna  
Lärarhögskolan i Stockholm  
M 
Malmö högskola  
Manillaskolan  
Maritima muséer, statens  
Marknadsdomstolen  
Medlingsinstitutet  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 197
 
Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges  
Migrationsverket  
Militärhögskolor  
Mittuniversitetet  
Moderna museet  
Museer för världskultur, statens  
Musikaliska Akademien  
Musiksamlingar, statens  
Myndigheten för handikappolitisk samordning  
Myndigheten för internationella adoptionsfrågor  
Myndigheten för skolutveckling  
Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning  
Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning  
Myndigheten för radio och tv  
Myndigheten för Sveriges nätuniversitet  
Myndigheten för utländska investeringar i Sverige  
Mälardalens högskola  
N 
Nationalmuseum  
Nationellt centrum för flexibelt lärande  
Naturhistoriska riksmuseet  
Naturvårdsverket  
Nordiska Afrikainstitutet  
Notarienämnden  
Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens  
Nämnden för statligt stöd till trossamfund  
Nämnden för styrelserepresentationsfrågor  
Nämnden mot diskriminering  
Nämnden för elektronisk förvaltning  
Nämnden för RH anpassad utbildning  
Nämnden för hemslöjdsfrågor  
O 
Oljekrisnämnden  
Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning  
Ombudsmannen mot etnisk diskriminering  
Operahögskolan i Stockholm  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 198
 
P 
Patent- och registreringsverket  
Patentbesvärsrätten  
Pensionsverk, statens  
Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden  
Pliktverk, Totalförsvarets  
Polarforskningssekretariatet  
Post- och telestyrelsen  
Premiepensionsmyndigheten  
Presstödsnämnden  
R 
Rederinämnden  
Regeringskansliet  
Regeringsrätten  
Resegarantinämnden  
Registernämnden  
Revisorsnämnden  
Riksantikvarieämbetet  
Riksarkivet  
Riksbanken  
Riksdagsförvaltningen  
Riksdagens ombudsmän  
Riksdagens revisorer  
Riksgäldskontoret  
Rikshemvärnsrådet  
Rikspolisstyrelsen  
Riksrevisionen  
Rikstrafiken  
Riksutställningar, Stiftelsen  
Riksvärderingsnämnden  
Rymdstyrelsen  
Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige  
Räddningsverk, statens  
Rättshjälpsmyndigheten  
Rättshjälpsnämnden  
Rättsmedicinalverket  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 199
 
S 
Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund  
Sameskolstyrelsen och sameskolor  
Sametinget  
SIS, Standardiseringen i Sverige  
Sjöfartsverket  
Skatterättsnämnden  
Skatteverket  
Skaderegleringsnämnd, statens  
Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor  
Skogsstyrelsen  
Skogsvårdsstyrelserna  
Skogs och lantbruksakademien  
Skolverk, statens  
Skolväsendets överklagandenämnd  
Smittskyddsinstitutet  
Socialstyrelsen  
Specialpedagogiska institutet  
Specialskolemyndigheten  
Språk- och folkminnesinstitutet  
Sprängämnesinspektionen  
Statistiska centralbyrån  
Statskontoret  
Stockholms universitet  
Stockholms internationella miljöinstitut  
Strålsäkerhetsmyndigheten  
Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll  
Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA  
Styrelsen för Samefonden  
Styrelsen för psykologiskt försvar  
Stängselnämnden  
Svenska institutet  
Svenska institutet för europapolitiska studier  
Svenska ESF rådet  
Svenska Unescorådet  
Svenska FAO kommittén  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 200
 
Svenska Språknämnden  
Svenska Skeppshypotekskassan  
Svenska institutet i Alexandria  
Sveriges författarfond  
Säkerhetspolisen  
Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden  
Södertörns högskola  
T 
Taltidningsnämnden  
Talboks- och punktskriftsbiblioteket  
Teaterhögskolan i Stockholm  
Tingsrätterna  
Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens  
Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet  
Totalförsvarets forskningsinstitut  
Totalförsvarets pliktverk  
Tullverket  
Turistdelegationen  
U 
Umeå universitet  
Ungdomsstyrelsen  
Uppsala universitet  
Utlandslönenämnd, statens  
Utlänningsnämnden  
Utrikesförvaltningens antagningsnämnd  
Utrikesnämnden  
Utsädeskontroll, statens  
V 
Valideringsdelegationen  
Valmyndigheten  
Vatten- och avloppsnämnd, statens  
Vattenöverdomstolen  
Verket för förvaltningsutveckling  
Verket för högskoleservice  
Verket för innovationssystem (VINNOVA)  
Verket för näringslivsutveckling (NUTEK)  
Vetenskapsrådet  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 201
 
Veterinärmedicinska anstalt, statens  
Veterinära ansvarsnämnden  
Väg- och transportforskningsinstitut, statens  
Vägverket  
Vänerskolan  
Växjö universitet  
Växtsortnämnd, statens  
Å 
Åklagarmyndigheten  
Åsbackaskolan  
Ö 
Örebro universitet  
Örlogsmannasällskapet  
Östervångsskolan  
Överbefälhavaren  
Överklagandenämnden för högskolan  
Överklagandenämnden för nämndemanna-uppdrag  
Överklagandenämnden för studiestöd  
Överklagandenämnden för totalförsvaret  
ÜHENDKUNINGRIIK  
Cabinet Office  
Office of the Parliamentary Counsel  
Central Office of Information  
Charity Commission  
Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only)  
Crown Prosecution Service  
Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform  
Competition Commission  
Gas and Electricity Consumers’ Council  
Office of Manpower Economics  
Department for Children, Schools and Families  
Department of Communities and Local Government  
Rent Assessment Panels  
Department for Culture, Media and Sport  
British Library  
British Museum  
Commission for Architecture and the Built Environment  
The Gambling Commission  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 202
 
Historic Buildings and Monuments Commission for England (English Heritage)  
Imperial War Museum  
Museums, Libraries and Archives Council  
National Gallery  
National Maritime Museum  
National Portrait Gallery  
Natural History Museum  
Science Museum  
Tate Gallery  
Victoria and Albert Museum  
Wallace Collection  
Department for Environment, Food and Rural Affairs  
Agricultural Dwelling House Advisory Committees  
Agricultural Land Tribunals  
Agricultural Wages Board and Committees  
Cattle Breeding Centre  
Countryside Agency  
Plant Variety Rights Office  
Royal Botanic Gardens, Kew  
Royal Commission on Environmental Pollution  
Department of Health  
Dental Practice Board  
National Health Service Strategic Health Authorities  
NHS Trusts  
Prescription Pricing Authority  
Department for Innovation, Universities and Skills  
Higher Education Funding Council for England  
National Weights and Measures Laboratory  
Patent Office  
Department for International Development  
Department of the Procurator General and Treasury Solicitor  
Legal Secretariat to the Law Officers  
Department for Transport  
Maritime and Coastguard Agency  
Department for Work and Pensions  
Disability Living Allowance Advisory Board  
Independent Tribunal Service  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 203
 
Medical Boards and Examining Medical Officers (War Pensions)  
Occupational Pensions Regulatory Authority  
Regional Medical Service  
Social Security Advisory Committee  
Export Credits Guarantee Department  
Foreign and Commonwealth Office  
Wilton Park Conference Centre  
Government Actuary’s Department  
Government Communications Headquarters  
Home Office  
HM Inspectorate of Constabulary  
House of Commons  
House of Lords  
Ministry of Defence  
Defence Equipment & Support  
Meteorological Office  
Ministry of Justice  
Boundary Commission for England  
Combined Tax Tribunal  
Council on Tribunals  
Court of Appeal - Criminal  
Employment Appeals Tribunal  
Employment Tribunals  
HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts (England and Wales)  
Immigration Appellate Authorities  
Immigration Adjudicators  
Immigration Appeals Tribunal  
Lands Tribunal  
Law Commission  
Legal Aid Fund (England and Wales)  
Office of the Social Security Commissioners  
Parole Board and Local Review Committees  
Pensions Appeal Tribunals  
Public Trust Office  
Supreme Court Group (England and Wales)  
Transport Tribunal  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 204
 
The National Archives  
National Audit Office  
National Savings and Investments  
National School of Government  
Northern Ireland Assembly Commission  
Northern Ireland Court Service  
Coroners Courts  
County Courts  
Court of Appeal and High Court of Justice in Northern Ireland  
Crown Court  
Enforcement of Judgements Office  
Legal Aid Fund  
Magistrates’ Courts  
Pensions Appeals Tribunals  
Northern Ireland, Department for Employment and Learning  
Northern Ireland, Department for Regional Development  
Northern Ireland, Department for Social Development  
Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development  
Northern Ireland, Department of Culture, Arts and Leisure  
Northern Ireland, Department of Education  
Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment  
Northern Ireland, Department of the Environment  
Northern Ireland, Department of Finance and Personnel  
Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety  
Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister  
Northern Ireland Office  
Crown Solicitor’s Office  
Department of the Director of Public Prosecutions for Northern Ireland  
Forensic Science Laboratory of Northern Ireland  
Office of the Chief Electoral Officer for Northern Ireland  
Police Service of Northern Ireland  
Probation Board for Northern Ireland  
State Pathologist Service  
Office of Fair Trading  
Office for National Statistics  
National Health Service Central Register  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 205
 
Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service 
Commissioners  
Paymaster General’s Office  
Postal Business of the Post Office  
Privy Council Office  
Public Record Office  
HM Revenue and Customs  
The Revenue and Customs Prosecutions Office  
Royal Hospital, Chelsea  
Royal Mint  
Rural Payments Agency  
Scotland, Auditor-General  
Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service  
Scotland, General Register Office  
Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer  
Scotland, Registers of Scotland  
The Scotland Office  
The Scottish Ministers  
Architecture and Design Scotland  
Crofters Commission  
Deer Commission for Scotland  
Lands Tribunal for Scotland  
National Galleries of Scotland  
National Library of Scotland  
National Museums of Scotland  
Royal Botanic Garden, Edinburgh  
Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland  
Scottish Further and Higher Education Funding Council  
Scottish Law Commission  
Community Health Partnerships  
Special Health Boards  
Health Boards  
The Office of the Accountant of Court  
High Court of Justiciary  
Court of Session  
HM Inspectorate of Constabulary  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 206
 
Parole Board for Scotland  
Pensions Appeal Tribunals  
Scottish Land Court  
Sheriff Courts  
Scottish Police Services Authority  
Office of the Social Security Commissioners  
The Private Rented Housing Panel and Private Rented Housing Committees  
Keeper of the Records of Scotland  
The Scottish Parliamentary Body Corporate  
HM Treasury  
Office of Government Commerce  
United Kingdom Debt Management Office  
The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales)  
The Welsh Ministers  
Higher Education Funding Council for Wales  
Local Government Boundary Commission for Wales  
The Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales  
Valuation Tribunals (Wales)  
Welsh National Health Service Trusts and Local Health Boards  
Welsh Rent Assessment Panels  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 207
 
II LISA  
ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTI 6 ALAPUNKTIS A OSUTATUD 
TEGEVUSTE LOETELU  
Juhul kui CPV ja NACE tõlgendamisel on erinevusi, kohaldatakse CPV nomenk ­
latuuri.  
NACE Rev. 1 (  1 ) 
CPV kood F JAGU EHITUS  
Jaotis Rühm Klass Valdkond Märkused  
45 Ehitus Käesolev jaotis hõlmab 
— uute hoonete ehitamist ja seonduvaid töid, 
ennistamist ja remonttöid 45000000  
45,1 Objekti ettevalmis ­
tamine 45100000  
45,11 Hoonete lammuta ­
mine ja lõhku ­
mine; pinnasetööd Käesolevasse klassi kuulub: 
— hoonete ja muude rajatiste lammutamine; 
— ehitusplatside puhastamine; 
— pinnasetööd: kaevetööd, tagasitäide, ehitus ­
platsi tasandamine ja profileerimine, kraavide kaevamine, kivide eemaldamine, lõhkamine jne; 
— ehitusplatsi ettevalmistamine kaevetöödeks: 
— kattekihi eemaldamine ja muud mineraali ­
dega seotud ettevalmistustööd. 
Käesolevasse klassi kuulub veel: — ehitusplatsi kuivendamine; 
— põllumajandusmaa või metsa all oleva maa 
kuivendamine 45110000
 
45,12 Katsepuurimine ja 
läbindamine Käesolevasse klassi kuulub: 
— katsepuurimine, katseläbindamine ja süda ­
mikpuurimine ehituslikel, geofüüsikalistel, 
geoloogilistel või muudel sellistel eesmär ­
kidel. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— nafta- ja gaasipuuraukude puurimine, vt 
11.20; 
— veekaevude puurimine, vt 45.25; 
— šahtide süvistamine, vt 45.25; 
— nafta- ja gaasiväljade uuring, geofüüsikaline, 
geoloogiline ja seismiline mõõdistamine, vt 74.20 45120000
 
45,2 Hoonete või nende 
osade ehitamine; insenertehnilised rajatised 45200000
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 208
 
NACE Rev. 1 (  1 ) 
CPV kood F JAGU EHITUS  
Jaotis Rühm Klass Valdkond Märkused  
45,21 Hoonete üldehitus 
ja insenertehni ­
lised tööd Käesolevasse klassi kuulub: 
— iga tüüpi hoonete ehitamine; insenertehniliste 
rajatiste ehitamine; 
— sillad, kaasa arvatud tõstetud maanteede 
sillad, viaduktid, tunnelid ja metrood; 
— magistraaltorustikud, magistraalside- ja elek ­
triülekandeliinid; 
— linnatorustikud, linna side- ja elektriliinid; 
— abitööd linnades; 
— monteeritavate konstruktsioonide montaaž ja 
püstitamine objektil. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— nafta ja gaasi toomisega kaasnevad tege ­
vused, vt 11.20; 
— monteeritavate ehitiste püstitamine omaval ­
mistatud osadest, mis pole betoonist, vt jaotised 20, 26 ja 28; 
— staadionite, ujumisbasseinide, võimlate, 
tenniseväljakute ja muude spordirajatiste, välja arvatud vastavate hoonete ehitamine, vt 45.23; 
— hoonete seadmestik, vt 45.3; 
— hoonete viimistlus, vt 45.4; 
— arhitektuurilised ja insenertehnilised tege ­
vused, vt 74.20; 
— ehitustööde projektijuhtimine, vt 74.20 45210000 
välja arvatud: 
– 45213316 
45220000 
45231000 
45232000
 
45,22 Katusekatete ja 
-sõrestike ehita ­
mine Käesolevasse klassi kuulub: 
— katuste tegemine; 
— katusekatete paigaldamine; 
— katuste hüdroisolatsioonitööd 45261000  
45,23 Maanteede, teede, 
lennuväljade ja 
spordirajatiste 
ehitamine Käesolevasse klassi kuulub: 
— kiirteede, tänavate, maanteede ning teiste 
sõidukitele ja jalakäijatele mõeldud teede ehitamine; 
— raudteede ehitamine; 
— lennuväljaradade ehitamine; 
— staadionite, ujumisbasseinide, võimlate, 
tenniseväljakute ja muude spordirajatiste, välja arvatud vastavate hoonete ehitamine; 
— tee- ja autoparklate katetele märgistuse tege ­
mine. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— eelnev pinnase teisaldamine, vt 45.11 45212212 ja 
DA03 
45230000 
välja arvatud: 
– 45231000 
– 45232000 
– 45234115
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 209
 
NACE Rev. 1 (  1 ) 
CPV kood F JAGU EHITUS  
Jaotis Rühm Klass Valdkond Märkused  
45,24 Vesiehitiste ehita ­
mine Käesolevasse klassi kuulub: 
— järgmiste ehitustööde tegemine: 
— veeteede, mere-, jõe- ja huvisadamate (mari ­
nade), lüüside jms ehitamine; 
— paisude ja tammide rajamine; 
— süvendustööd; 
— veealused tööd. 45240000  
45,25 Teised eritöid 
hõlmavad ehitus ­
tööd Käesolevasse klassi kuulub: 
— eri tüüpi hoonete ja rajatiste ehitamisel ette 
tulevad eritööd, mis nõuavad erioskusi või -vahendeid; 
— vundamentide rajamine, kaasa arvatud vaiade 
rammimine; 
— veekaevude puurimine ja ehitamine, šahtide 
süvistamine; 
— tööstuslike teraselementide paigaldamine; 
— terase painutamine; 
— müüriladumine; 
— tellingute ja töötasapindade paigaldamine ja 
lahtivõtmine koos rentimisega; 
— korstnate ja tööstuslike ahjude ehitamine. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: — tellingute rentimine ilma paigalduse ja lahti ­
võtmiseta, vt 71.32 45250000 
45262000
 
45,3 Hoonete sead ­
mestik 45300000  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 210
 
NACE Rev. 1 (  1 ) 
CPV kood F JAGU EHITUS  
Jaotis Rühm Klass Valdkond Märkused  
45,31 Elektrijuhtmestiku 
ja furnituuri paigaldamine Käesolevasse klassi kuulub: 
järgmiste süsteemide ja seadmete paigaldamine 
hoonetesse ja teistesse rajatistesse: 
— elektrijuhtmestik ja furnituur; — telekommunikatsioonisüsteemid; 
— elektriküttesüsteemid; 
— eraantennid; 
— tulekahjualarmid; 
— turvahäiresüsteemid; 
— liftid ja eskalaatorid; 
— piksevardad jms 45213316 
45310000 
välja arvatud: 
– 45316000
 
45,32 Isolatsioonitööd Käesolevasse klassi kuulub: 
— soojus-, heli- ja vibratsiooniisolatsiooni 
paigaldamine hoonetesse ja teistesse rajatis ­
tesse. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— hüdroisolatsioonitööd, vt 45.22 45320000  
45,33 Hoone torustikud Käesolevasse klassi kuulub: 
— järgmiste süsteemide ja seadmete paigalda ­
mine hoonetesse ja teistesse rajatistesse: 
— torustikud ja sanitaarseadmed; 
— gaasiseadmed; 
— kütte-, ventilatsiooni-, jahutus- või kliima ­
seadmed ja lõõrid; 
— sprinklersüsteemid. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— elektriküttesüsteemide paigaldus, vt 45.31 45330000  
45,34 Muud seadmes ­
tikud Käesolevasse klassi kuulub: 
— teede, raudteede, lennuväljade ja sadamate 
valgustus- ja signalisatsioonisüsteemide 
paigaldamine; 
— abiseadmete ja -detailide jms paigaldamine 
hoonetesse ja teistesse rajatistesse 45234115 
45316000 
45340000  
45,4 Hoonete viimistlus 45400000  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 211
 
NACE Rev. 1 (  1 ) 
CPV kood F JAGU EHITUS  
Jaotis Rühm Klass Valdkond Märkused  
45,41 Krohvimine Käesolevasse klassi kuulub: 
— hoonete või muude rajatiste katmine seest ja 
väljast krohvi või stukk-krohviga ning kroh ­
vialusvõrgu paigaldamine 45410000  
45,42 Puitdetailide 
paigaldamine Käesolevasse klassi kuulub: 
— puidust või teistest materjalidest valmisuste, 
akende ja nende raamide paigaldamine ning 
sisseehitatud köökide, treppide, poesisseseade 
jms paigaldamine; 
— siseviimistlustööd, nagu lagede, puidust 
seinakatete, liigutatavate vaheseinte jms 
paigaldamine. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— parketi ja teiste puidust põrandakatete paigal ­
damine, vt 45.43 45420000  
45,43 Põranda- ja seina ­
kattematerjalide paigaldamine Käesolevasse klassi kuulub: 
— järgmiste materjalide paigaldamine hoone ­
tesse ja teistesse rajatistesse: 
— keraamilised, betoonist või tahutud kivist 
seina- või põrandaplaadid; 
— parkett ja teised puidust põrandakatted; 
vaibad ja linoleumpõrandakatted; 
— kaasa arvatud kummist ja plastikust põranda ­
katted; 
— terratso, marmorist, graniidist või kiltkivist 
põranda- või seinakatted; 
— tapeet 45430000
 
45,44 Värvimine ja klaa ­
simine Käesolevasse klassi kuulub: 
— hoonete värvimine seest ja väljast; 
— insener-tehniliste rajatiste värvimine; 
— klaasi, peeglite jms paigaldamine. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— akende paigaldamine, vt 45.42 45440000  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 212
 
NACE Rev. 1 (  1 ) 
CPV kood F JAGU EHITUS  
Jaotis Rühm Klass Valdkond Märkused  
45,45 Muud viimistlus ­
tööd Käesolevasse klassi kuulub: 
— erabasseinide paigaldamine; 
— hoonete välispindade puhastamine auru, 
liivapritsi vms abil; 
— muud hoonete lõpetamise või viimistlemise 
tööd. 
Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— hoonete ja teiste rajatiste seest puhastamine, 
vt 74.70 45212212 ja 
DA04 
45450000  
45,5 Ehitus- ja lammu ­
tusseadmete rent koos operaatoriga 45500000
 
45,50 Ehitus- ja lammu ­
tusseadmete rent 
koos operaatoriga Käesolevasse klassi ei kuulu: 
— ehitus- ja lammutusmasinate ja seadmete rent 
ilma operaatorita, vt 71.32 45500000  
( 1 ) Nõukogu 9. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3037/90 Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT 
L 293, 24.10.1990, lk 1).  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 213
 
III LISA  
ARTIKLI 4 PUNKTIS b OSUTATUD TOODETE LOETELU SEOSES 
AVALIKU SEKTORI HANKIJATE POOLT RIIGIKAITSE 
VALDKONNAS SÕLMITUD LEPINGUTEGA  
Käesoleva direktiivi puhul on ainsana kohaldatav tekst, mis sisaldub WTO riigi ­
hankelepingu 1. lisa punktis 3, millel põhineb alljärgnev soovituslik loend. 
Grupp 25 Sool, väävel, mullad ja kivimid, krohvimismaterjalid, lubi ja tsement  
Grupp 26 Metallimaagid, räbu ja tuhk  
Grupp 27 Mineraalkütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused, bituumenained, 
mineraalvahad, 
välja arvatud: 
ex 27.10: spetsiaalsed mootorikütused  
Grupp 28 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioak ­
tiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid, 
välja arvatud: 
ex 28.09: lõhkeained ex 28.13: lõhkeained 
ex 28.14: pisargaas 
ex 28.28: lõhkeained ex 28.32: lõhkeained ex 28.39: lõhkeained 
ex 28.50: mürgised tooted 
ex 28.51: mürgised tooted ex 28.54: lõhkeained
 
Grupp 29 Orgaanilised kemikaalid, 
välja arvatud: ex 29.03: lõhkeained 
ex 29.04: lõhkeained 
ex 29.07: lõhkeained ex 29.08: lõhkeained ex 29.11: lõhkeained 
ex 29.12: lõhkeained 
ex 29.13: mürgised tooted ex 29.14: mürgised tooted 
ex 29.15: mürgised tooted 
ex 29.21: mürgised tooted ex 29.22: mürgised tooted ex 29.23: mürgised tooted 
ex 29.26: lõhkeained 
ex 29.27: mürgised tooted ex 29.29: lõhkeained
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 214
 
Grupp 30 Farmaatsiatooted  
Grupp 31 Väetised  
Grupp 32 Park- ja värvaineekstraktid, tanniinid ja nende derivaadid, pigmendid, värvained, 
värvid ja lakid, kitt, täiteained ja pahtlid, tindid  
Grupp 33 Eeterlikud õlid ja resinoidid, parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning 
hügieenivahendid  
Grupp 34 Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehis ­
vahad ja vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, 
voolimispastad ja stomatoloogiline vaha  
Grupp 35 Valkained, liimid, ensüümid  
Grupp 37 Foto- ja kinokaubad  
Grupp 38 Mitmesugused keemiatooted, 
välja arvatud: ex 38.19: mürgised tooted
 
Grupp 39 Kunstvaigud ja plastmassid, tselluloosi estrid ja eetrid, eelnevatest valmistatud 
tooted, 
välja arvatud: 
ex 39.03: lõhkeained  
Grupp 40 Kautšuk, sünteetiline kautšuk, faktised ja kummitooted, 
välja arvatud: ex 40.11: kuulikindlad rehvid
 
Grupp 41 Toornahad (v.a karusnahad) ja nahk  
Grupp 42 Nahktooted, sadulsepatooted ja rakmed, reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted 
loomasooltest (v.a jämesiidist)  
Grupp 43 Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted  
Grupp 44 Puit ja puittooted; puusüsi  
Grupp 45 Kork ja korgist tooted  
Grupp 46 Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted, korv- ja 
vitspunutised  
Grupp 47 Paberi toorained  
Grupp 48 Paber ja papp, paberimassist, paberist või papist tooted  
Grupp 49 Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted, käsikirjad, masinakirjatekstid ning 
plaanid ja joonised  
Grupp 65 Peakatted ja nende osad  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 215
 
Grupp 66 Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad  
Grupp 67 Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled, tooted juustest  
Grupp 68 Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted  
Grupp 69 Keraamikatooted  
Grupp 70 Klaas ja klaastooted  
Grupp 71 Pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud 
metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid  
Grupp 73 Raud ja teras ja neist valmistatud tooted  
Grupp 74 Vask ja vasktooted  
Grupp 75 Nikkel ja nikkeltooted  
Grupp 76 Alumiinium ja alumiiniumtooted  
Grupp 77 Magneesium ja berüllium ja neist valmistatud tooted  
Grupp 78 Plii ja pliitooted  
Grupp 79 Tsink ja tsinktooted  
Grupp 80 Tina ja tinatooted  
Grupp 81 Muud metallurgias kasutatavad mitteväärismetallid ja tooted nendest  
Grupp 82 Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid, nende osad, 
välja arvatud: ex 82.05: tööriistad 
ex 82.07: tööriistad, osad
 
Grupp 83 Mitmesugused mitteväärismetallist tooted  
Grupp 84 Katlad, masinad ja mehaanilised seadmed, nende osad, 
välja arvatud: 
ex 84.06: mootorid ex 84.08: muud mootorid ex 84.45: seadmed 
ex 84.53: automaatsed andmetöötlusseadmed 
ex 84.55: rubriiki nr 84.53 kuuluvate masinate osad ex 84.59: tuumareaktorid
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 216
 
Grupp 85 Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad, 
välja arvatud: 
ex 85.13: telekommunikatsiooniseadmed ex 85.15: ülekandeaparatuur
 
Grupp 86 Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad, raudtee- või trammitee ­
seadmed ja -tarvikud, mitmesugused mehaanilised liikluskorraldusseadmed 
(mitte elektri jõul töötavad), 
välja arvatud: ex 86.02: elektrilised soomusvedurid ex 86.03: muud soomusvedurid 
ex 86.05: soomusvagunid 
ex 86.06: remondivagunid ex 86.07: vagunid
 
Grupp 87 Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad, 
välja arvatud: 
ex 87.08: tankid ja muud soomukid 
ex 87.01: traktorid ex 87.02: sõjaväesõidukid 
ex 87.03: hooldeveokid 
ex 87.09: mootorrattad ex 87.14: järelkärud
 
Grupp 89 Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid, 
välja arvatud: ex 89.01A: sõjalaevad
 
Grupp 90 Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstru ­
mendid ning -aparatuur, nende osad, 
välja arvatud: ex 90.05: binoklid ex 90.13: mitmesugused instrumendid, laserid 
ex 90.14: kaugusemõõtjad 
ex 90.28: elektrotehnilised ja elektroonika mõõteaparaadid ex 90.11: mikroskoobid 
ex 90.17: meditsiiniseadmed 
ex 90.18: mehhanoteraapilised seadmed ex 90.19: ortopeedilised abivahendid ex 90.20: röntgeniaparatuur
 
Grupp 91 Kellade tootmine  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 217
 
Grupp 92 Muusikariistad, heli salvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja heli salvestus- ja 
taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud  
Grupp 94 Mööbel ja mööblidetailid, madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud 
mööblilisandid, 
välja arvatud: ex 94.01A: õhusõidukite istmed
 
Grupp 95 Nikerdus- ja voolimismaterjalid ning neist valmistatud tooted  
Grupp 96 Luuad, harjad, puudritupsud ja sõelad  
Grupp 98 Mitmesugused tööstustooted  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 218
 
IV LISA  
PAKKUMUSTE, OSALEMISTAOTLUSTE NING IDEEKONKURSSIDE 
KAVADE JA PROJEKTIDE ELEKTROONILISEKS 
VASTUVÕTMISEKS VAJALIKE VAHENDITE JA SEADMETEGA 
SEOTUD NÕUDED  
Pakkumuste, osalemistaotluste ning ideekonkursside plaanide ja projektide elek ­
trooniliseks vastuvõtmiseks mõeldud vahendite ja seadmete puhul tuleb tehniliste vahendite ja asjakohaste menetluste kaudu tagada vähemalt, et:
 
a) pakkumuste ja osalemistaotluste laekumise ning ideekonkursside plaanide ja 
projektide esitamise täpse aja ja kuupäeva saab kindlaks määrata;  
b) on võimalik tagada, et enne kehtestatud tähtaega ei ole kellelgi juurdepääsu 
eespool osutatud nõuete kohaselt edastatud andmetele;  
c) üksnes volitatud isikutel on võimalik määrata ja muuta saabunud andmete 
avamise kuupäeva;  
d) hankemenetluse või ideekonkursi eri etappide jooksul peab kõigile esitatud 
andmetele või osale neist olema võimalik juurde pääseda üksnes volitatud 
isikutel;  
e) üksnes volitatud isikud peavad võimaldama edastatud andmetele juurdepääsu 
ning alles pärast ette nähtud kuupäeva;  
f) kõnealuste nõuete kohaselt laekunud ja avatud andmetele on võimalik juurde 
pääseda ainult isikutel, keda on volitatud nendega tutvuma;  
g) kui punktides b, c, d, e ja f osutatud juurdepääsukeeldu või tingimusi riku ­
takse või püütakse rikkuda, siis on võimalik mõistliku kindlusega tagada, et 
rikkumine või selle katse on selgelt tuvastatav.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 219
 
V LISA  
EELTEATES SISALDUV TEAVE  
A OSA  
Teave, mis peab sisalduma eelteate avaliku sektori hankija profiilis 
avaldamise teates  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, 
meili- ja internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, 
kui need erinevad avaliku sektori hankija andmetest.  
2. Avaliku sektori hankija liik ja peamine tegevusala.  
3. Vajaduse korral märge selle kohta, et avaliku sektori hankija on keskne 
hankija või et tegemist on või võib olla muu ühishankega.  
4. CPV koodid.  
5. Avaliku sektori hankija profiili internetiaadress (URL).  
6. Eelteate avaliku sektori hankija profiilis avaldamise teate saatmise kuupäev.  
B OSA  
Teave, mis peab sisalduma eelteadetes  
(millele on osutatud artiklis 48)  
I. Igal juhul esitatav teave  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksi ­
number, meili- ja internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse 
kontaktandmed, kui need erinevad avaliku sektori hankija andmetest.  
2. Meili- või internetiaadress, mille kaudu on piiranguteta ja otsene tasuta juur ­
depääs hankedokumentidele.  
Kui piiramatu ja täielik otsene tasuta juurdepääs ei ole artikli 53 lõike 1 
teises ja kolmandas lõigus osutatud põhjustel võimalik, teave selle kohta, 
kuidas saab hankedokumentidele juurde pääseda.  
3. Avaliku sektori hankija liik ja peamine tegevusala.  
4. Vajaduse korral märge selle kohta, et avaliku sektori hankija on keskne 
hankija või et tegemist on või võib olla muu ühishankega.  
5. CPV koodid. kui leping on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa 
kohta.  
6. Ehitustööde hankelepingute puhul ehitustööde peamise asukoha NUTSi kood 
või asjade ja teenuste hankelepingute puhul peamise tarnekoha või teenuste 
osutamise koha NUTSi kood. Kui leping on osadeks jaotatud, esitatakse 
vastav teave iga osa kohta.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 220
 
7. Hanke lühikirjeldus: ehitustööde olemus ja ulatus, asjade olemus, kogus ja 
maksumus, teenuste olemus ja ulatus.  
8. Kui teadet ei kasutata riigihanke väljakuulutamiseks, eelteates osutatud lepin ­
gu(te) hanketeate või hanketeadete avaldamise eeldatav kuupäev või eelda ­
tavad kuupäevad.  
9. Teate saatmise kuupäev.  
10. Muu asjakohane teave.  
11. Märge selle kohta, kas leping on hõlmatud WTO riigihankelepinguga.  
II. Lisateave, mis esitatakse juhul, kui teadet kasutatakse riigihanke 
väljakuulutamiseks (artikli 48 lõige 2)  
1. Märge selle kohta, et huvitatud ettevõtjad peavad avaliku sektori hankijale 
teatama oma huvist lepingu või lepingute suhtes.  
2. Hankemenetluse liik (piiratud menetlus, kas on rakendatud dünaamilist 
hankesüsteemi, või konkurentsipõhine läbirääkimistega menetlus).  
3. Vajaduse korral märge selle kohta, kas:  
a) kasutusel on raamleping;  
b) kasutusel on dünaamiline hankesüsteem.  
4. Toodete tarnimise, ehitustööde tegemise või teenuste osutamise ajakava ja 
lepingu kehtivusaeg, niivõrd kui need on juba teada.  
5. Osalemistingimused, niivõrd kui need on juba teada, sealhulgas:  
a) vajaduse korral märge selle kohta, kas riigihange on suunatud kaitstud töö 
keskustele või kas selle raames tehtavad tööd on suunatud kaitstud 
tööhõive programmidele;  
b) vajaduse korral märge selle kohta, kas õigus- või haldusnormidega 
nähakse ette, et teenust võib osutada üksnes kindla kutseala esindaja;  
c) kvalifitseerimise tingimuste lühikirjeldus.  
6. Pakkumuste hindamise kriteeriumite lühikirjeldus, niivõrd kui need on juba 
teada.  
7. Lepingu(te) eeldatav kogumaksumus, niivõrd kui see on juba teada; kui 
leping on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta.  
8. Osalemishuvist teatamise tähtaeg.  
9. Aadress, kuhu osalemishuvist tuleb teatada.  
10. Keel või keeled, milles on lubatud esitada osalemistaotlusi või pakkumusi.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 221
 
11. Vajaduse korral märge selle kohta, kas:  
a) nõutakse/lubatakse pakkumuste või osalemistaotluste elektroonilist esita ­
mist;  
b) kasutatakse elektroonilisi tellimusi;  
c) kasutatakse elektroonilist arveldamist;  
d) lubatakse elektroonilisi makseid.  
12. Teave selle kohta, kas leping on seotud liidu vahenditest rahastatava projekti 
ja/või programmiga.  
13. Vaidluste lahendamise ja vajaduse korral vahendusmenetluse eest vastutava 
asutuse nimi ja aadress. Täpne teave vaidluste lahendamise menetluse tähtae ­
gade kohta või vajadusel selle talituse nimi, aadress, telefoni- ja faksinum ­
brid ning meiliaadress, kust sellist teavet võib saada.  
C OSA  
Hanketeates avaldatav teave  
(millele on osutatud artiklis 49)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksi ­
number, meili- ja internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need erinevad avaliku sektori hankija andmetest.
 
2. Meili- või internetiaadress, mille kaudu on piiranguteta ja otsene tasuta juur ­
depääs hankedokumentidele.  
Kui piiramatu ja täielik otsene tasuta juurdepääs ei ole artikli 53 lõike 1 
teises ja kolmandas lõigus osutatud põhjustel võimalik, teave selle kohta, 
kuidas saab hankedokumentidele juurde pääseda.  
3. Avaliku sektori hankija liik ja peamine tegevusala.  
4. Vajaduse korral märge selle kohta, et avaliku sektori hankija on keskne 
hankija või et tegemist on muu ühishankega.  
5. CPV koodid; kui leping on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa 
kohta.  
6. Ehitustööde hankelepingute puhul ehitustööde peamise asukoha NUTSi kood 
või asjade ja teenuste hankelepingute puhul peamise tarnekoha või teenuste 
osutamise koha NUTSi kood. kui leping on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta.
 
7. Hanke lühikirjeldus: ehitustööde olemus ja ulatus, asjade olemus, kogus ja 
maksumus, teenuste olemus ja ulatus. Kui riigihange on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. Vajaduse korral kirjeldatakse valiku ­
võimalusi.
 
8. Lepingu(te) eeldatav suurusjärk; kui leping on osadeks jaotatud, esitatakse 
vastav teave iga osa kohta.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 222
 
9. Märkida, kas alternatiivsed lahendused on või ei ole lubatud.  
10. Asjade tarnimise, ehitustööde tegemise või teenuste osutamise ajakava ja 
lepingu kehtivusaeg, niivõrd kui see on juba teada.  
a) Raamlepingu puhul raamlepingu kavandatav kehtivusaeg ja kui see on 
pikem kui neli aastat, vastavad põhjused; sõlmitavate lepingute maksumus või suurusjärk, sagedus, arv ja vajaduse korral osalevate ettevõtjate kavandatav maksimumarv, niivõrd kui need on juba teada.
 
b) Dünaamilise hankesüsteemi puhul märge selle süsteemi kavandatava keh ­
tivusaja kohta; sõlmitavate lepingute maksumus või suurusjärk ja sagedus, niivõrd kui need on juba teada.
 
11. Osalemistingimused, sealhulgas:  
a) vajaduse korral märge selle kohta, kas riigihange on suunatud kaitstud töö 
keskustele või kas selle raames tehtavad tööd on suunatud kaitstud 
tööhõive programmidele;  
b) vajaduse korral märge selle kohta, kas õigus- või haldusnormidega 
nähakse ette, et teenust võib osutada üksnes kindla kutseala esindaja; viide asjaomastele õigus- või haldusnormidele;
 
c) ettevõtjate olukorda käsitlevate selliste kriteeriumite loetelu ja lühikir ­
jeldus, mis võivad kaasa tuua menetlusest kõrvaldamise, ning kvalifitsee ­
rimise tingimuste loetelu ja lühikirjeldus; võimalikud miinimumnõuded; märge nõutava teabe kohta (ettevõtjate endi kinnitused, dokumendid).
 
12. Hankemenetluse liik; vajaduse korral kiirendatud menetluse kasutamise 
põhjused (avatud ja piiratud menetluse ja konkurentsipõhise läbirääkimistega 
menetluse korral).  
13. Vajaduse korral märge selle kohta, kas:  
a) kasutusel on raamleping;  
b) kasutusel on dünaamiline hankesüsteem;  
c) kasutusel on elektrooniline oksjon (avatud või piiratud menetluse või 
konkurentsipõhise läbirääkimistega menetluse korral).  
14. Kui leping jaotatakse osadeks, märkida, kas pakkumusi on võimalik teha 
ühe, mitme või kõikide osade kohta; märkida, kas on piiratud osade arvu, mille suhtes võib ühe pakkujaga lepingu sõlmida. Kui lepingut osadeks ei jaotata, märkida selle põhjused, välja arvatud juhul, kui see teave on esitatud 
üksikaruandes.
 
15. Piiratud menetluse, konkurentsipõhise läbirääkimistega menetluse, võistleva 
dialoogi või innovatsioonipartnerluse korral, kui kasutatakse võimalust vähendada selliste taotlejate arvu, kellele tehakse ettepanek pakkumuste esi ­
tamiseks, läbirääkimisteks või dialoogis osalemiseks: taotlejate miinimum- ja 
vajaduse korral maksimumarv ning objektiivsed kriteeriumid taotlejate välja ­
valimiseks.
 
16. Konkurentsipõhise läbirääkimistega menetluse, võistleva dialoogi või inno ­
vatsioonipartnerluse korral märkida, kas kasutatakse järjestikuste etappidena 
toimuvat menetlust, et vähendada järk-järgult lahenduste või pakkumuste 
arvu, mille suhtes jätkatakse kas arutelu või läbirääkimisi.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 223
 
17. Vajadusel eritingimused, mida tuleb arvestada lepingu täitmisel.  
18. Kriteeriumid, mille alusel leping või lepingud sõlmitakse. Majanduslikult 
soodsaima pakkumuse kriteeriumid ning nende suhteline osakaal tuleb 
märkida juhul, kui need ei ole esitatud kirjeldustes või võistleva dialoogi 
puhul kirjeldavas dokumendis, välja arvatud juhul, kui majanduslikult kõige soodsam pakkumine määratakse kindlaks üksnes hinna põhjal.
 
19. Pakkumuste (avatud menetluste korral) või osalemistaotluste (piiratud menet ­
luste, konkurentsipõhiste läbirääkimistega menetluste, dünaamiliste hankesüs ­
teemide, võistlevate dialoogide ja innovatsioonipartnerluste korral) laekumise 
tähtajad.  
20. Aadress, kuhu taotlused või pakkumused tuleb esitada.  
21. Avatud menetluste korral:  
a) aeg, mille jooksul pakkuja peab säilitama oma pakkumuse;  
b) pakkumuste avamise kuupäev, kellaaeg ja koht;  
c) isikud, kes võivad viibida pakkumuste avamise juures.  
22. Keel või keeled, milles pakkumused või osalemistaotlused tuleb koostada.  
23. Vajaduse korral märge selle kohta, kas:  
a) lubatakse pakkumuste või osalemistaotluste elektroonilist esitamist;  
b) kasutatakse elektroonilisi tellimusi;  
c) kasutatakse elektroonilist arveldamist;  
d) kasutatakse elektroonilisi makseid.  
24. Teave selle kohta, kas leping on seotud liidu vahenditest rahastatava projekti 
ja/või programmiga.  
25. Läbivaatamise ja vajaduse korral vahendusmenetluse eest vastutava asutuse 
nimi ja aadress. Läbivaatamise menetluse täpsed tähtajad või vajaduse korral 
sellekohast teavet väljastava talituse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ja 
meiliaadress.  
26. Teates kirjeldatud lepingu või lepingutega seotud varasema  Euroopa Liidu 
Teatajas  avaldamise viited ja kuupäevad.  
27. Korduva menetluse korral edasiste teadete avaldamise eeldatav aeg.  
28. Teate saatmise kuupäev.  
29. Märge selle kohta, kas leping on hõlmatud WTO riigihankelepinguga.  
30. Muu asjakohane teave.  
D OSA  
Lepingu sõlmimise teates avaldatav teave  
(millele on osutatud artiklis 50)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksi ­
number, meili- ja internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse 
kontaktandmed, kui need erinevad avaliku sektori hankija andmetest.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 224
 
2. Avaliku sektori hankija liik ja peamine tegevusala.  
3. Vajaduse korral märge selle kohta, et avaliku sektori hankija on keskne 
hankija või et tegemist on muu ühishankega.  
4. CPV koodid.  
5. Ehitustööde hankelepingute puhul ehitustööde peamise asukoha NUTSi kood 
või asjade ja teenuste hankelepingute puhul peamise tarnekoha või teenuste osutamise koha NUTSi kood.
 
6. Hanke lühikirjeldus: ehitustööde olemus ja ulatus, asjade olemus, kogus ja 
maksumus, teenuste olemus ja ulatus. Kui riigihange on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. Vajaduse korral kirjeldatakse valiku ­
võimalusi.
 
7. Hankemenetluse liik; väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetluse puhul 
selle põhjendus.  
8. Vajaduse korral märge selle kohta, kas:  
a) kasutusel on raamleping;  
b) kasutusel on dünaamiline hankesüsteem.  
9. Artiklis 67 osutatud kriteeriumid, mida kasutati lepingu või lepingute sõlmi ­
misel. Vajaduse korral märge selle kohta, kas korraldati elektrooniline oksjon 
(avatud või piiratud menetluse või konkurentsipõhise läbirääkimistega menet ­
luse puhul).  
10. Lepingu (te) või raamlepingu(te) sõlmimise kuupäev pärast selle/nende 
sõlmimise kohta otsuse tegemist.  
11. Iga lepingu sõlmimisega seoses saadud pakkumuste arv, sealhulgas:  
a) väikestelt või keskmise suurusega ettevõtjatelt saadud pakkumuste arv;  
b) teisest liikmesriigist või kolmandast riigist saadud pakkumuste arv;  
c) elektrooniliselt saadud pakkumuste arv.  
12. Iga lepingu kohta eduka(te) pakkuja(te) nimi, aadress, sh NUTSi kood, tele ­
foni- ja faksinumber, meili- ja internetiaadress, sealhulgas:  
a) teave selle kohta, kas edukas pakkuja on väike või keskmise suurusega 
ettevõtja;  
b) teave selle kohta, kas leping sõlmiti ettevõtjate grupiga (ühisettevõte, 
konsortsium või muu).  
13. Väljavalitud pakkumuse (pakkumuste) maksumus või lepingu sõlmimiseks 
arvesse võetava kõrgeima ja madalaima hinnaga pakkumuse maksumus.  
14. Vajaduse korral lepinguosa suurus ja maksumus, mille suhtes tõenäoliselt 
sõlmitakse allhankelepingud kolmandate isikutega.  
15. Teave selle kohta, kas leping on seotud liidu vahenditest rahastatava projekti 
ja/või programmiga.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 225
 
16. Läbivaatamise ja vajaduse korral vahendusmenetluse eest vastutava asutuse 
nimi ja aadress. Läbivaatamise menetluse täpsed tähtajad või vajaduse korral 
sellekohast teavet väljastava talituse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ja meiliaadress.
 
17. Teates kirjeldatud lepingu või lepingutega seotud varasema  Euroopa Liidu 
Teatajas  avaldamise viited ja kuupäevad.  
18. Teate saatmise kuupäev.  
19. Muu asjakohane teave.  
E OSA  
Ideekonkursi teates avaldatav teave  
(millele on osutatud artikli 79 lõikes 1)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksi ­
number, meili- ja internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need erinevad avaliku sektori hankija andmetest.
 
2. Meili- või internetiaadress, mille kaudu on piiranguteta ja otsene tasuta juur ­
depääs hankedokumentidele.  
Kui piiramatu ja täielik otsene tasuta juurdepääs ei ole artikli 53 lõike 1 
teises ja kolmandas lõigus osutatud põhjustel võimalik, teave selle kohta, kuidas saab hankedokumentidele juurde pääseda.
 
3. Avaliku sektori hankija liik ja peamine tegevusala.  
4. Vajaduse korral märge selle kohta, et avaliku sektori hankija on keskne 
hankija või et tegemist on muu ühishankega.  
5. CPV koodid; kui leping on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa 
kohta.  
6. Projekti põhiomaduste kirjeldus.  
7. Auhindade arv ja väärtus.  
8. Ideekonkursi laad (avatud või piiratud).  
9. Avatud ideekonkursi korral projektide esitamise tähtaeg.  
10. Piiratud ideekonkursi korral:  
a) osalejate kavandatav arv;  
b) juba teadaolevate osalejate nimed, kui neid on;  
c) osalejate valimise kriteeriumid;  
d) osalemistaotluste esitamise tähtaeg.  
11. Vajaduse korral märge selle kohta, kas osaleda võivad üksnes teatava 
kutseala esindajad.  
12. Projektide hindamisel kasutatavad kriteeriumid.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 226
 
13. Märge selle kohta, kas žürii otsus on avaliku sektori hankijale kohustuslik.  
14. Kõigile osalejatele tehtavad maksed, kui selliseid makseid tehakse.  
15. Märge selle kohta, kas pärast ideekonkursi lõppu võitjaga või võitjatega 
leping sõlmitakse või seda ei sõlmita.  
16. Teate saatmise kuupäev.  
17. Muu asjakohane teave.  
F OSA  
Teave, mis avaldatakse teates ideekonkursi tulemuste kohta  
(millele on osutatud artikli 79 lõikes 2)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksi ­
number, meili- ja internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need erinevad avaliku sektori hankija andmetest.
 
2. Avaliku sektori hankija liik ja peamine tegevusala.  
3. Vajaduse korral märge selle kohta, et avaliku sektori hankija on keskne 
hankija või et tegemist on muu ühishankega.  
4. CPV koodid.  
5. Projekti põhiomaduste kirjeldus.  
6. Auhindade väärtus.  
7. Ideekonkursi laad (avatud või piiratud).  
8. Projektide hindamisel kasutatud kriteeriumid.  
9. Žürii otsuse kuupäev.  
10. Osalejate arv:  
a) VKEdest osalejate arv;  
b) välismaiste osalejate arv.  
11. Ideekonkursi võitja(te) nimi, aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksi ­
number, meili- ja internetiaadress ning märge selle kohta, kas võitja on väike või keskmise suurusega ettevõtja.
 
12. Teave selle kohta, kas ideekonkurss on seotud Euroopa Liidu vahenditest 
rahastatava projekti ja/või programmiga.  
13. Teatega hõlmatud projekti(de)ga seotud varasema  Euroopa Liidu Teatajas  
avaldamise viited ja kuupäevad.  
14. Teate saatmise kuupäev.  
15. Muu asjakohane teave.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 227
 
G OSA  
Teave, mis avaldatakse teates lepingu muutmise kohta selle kehtivuse ajal  
(millele on osutatud artikli 72 lõikes 1)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksi ­
number, meili- ja internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need erinevad avaliku sektori hankija andmetest.
 
2. CPV koodid.  
3. Ehitustööde hankelepingute puhul ehitustööde peamise asukoha NUTSi kood 
või asjade ja teenuste hankelepingute puhul peamise tarnekoha või teenuste 
osutamise koha NUTSi kood.  
4. Hanke kirjeldus enne ja pärast muutmist: ehitustööde olemus ja ulatus, asjade 
olemus, kogus ja maksumus, teenuste olemus ja ulatus.  
5. Vajaduse korral muudatusest tulenev maksumuse suurenemine.  
6. Nende asjaolude kirjeldus, mis tingisid muutmise.  
7. Hankelepingu sõlmimise otsuse kuupäev.  
8. Vajaduse korral uue ettevõtja või uute ettevõtjate nimi, aadress, sh NUTSi 
kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja internetiaadress.  
9. Teave selle kohta, kas leping on seotud liidu vahenditest rahastatava projekti 
ja/või programmiga.  
10. Järelevalveasutuse ning läbivaatamise ja vajaduse korral vahendusmenetluse 
eest vastutava asutuse nimi ja aadress. Läbivaatamise menetluse täpsed 
tähtajad või vajaduse korral sellekohast teavet väljastava asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ja meiliaadress.
 
11. Teatega hõlmatud lepingu(te)ga seotud varasema  Euroopa Liidu Teatajas  
avaldamise viited ja kuupäevad.  
12. Teate saatmise kuupäev.  
13. Muu asjakohane teave.  
H OSA  
Sotsiaal- ja muude eriteenuste lepingute hanketeadetes avaldatav teave  
(millele on osutatud artikli 75 lõikes 1)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, ning meili- ja interne ­
tiaadress.  
2. Ehitustööde puhul ehitustööde teostamise peamise koha NUTSi kood või 
asjade ja teenuste puhul peamise tarnekoha või teenuste osutamise koha 
NUTSi kood.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 228
 
3. Asjaomase lepingu lühikirjeldus, sealhulgas CPV nomenklatuuri koodid.  
4. Osalemistingimused, sealhulgas:  
— vajaduse korral märge selle kohta, kas riigihange on suunatud kaitstud töö 
keskustele või kas selle raames tehtavad tööd on kaitstud tööhõive 
programmidele;  
— vajaduse korral märge selle kohta, kas õigus- või haldusnormidega 
nähakse ette, et teenust võib osutada üksnes kindla kutseala esindaja.  
5. Tähtaeg või tähtajad, mille jooksul tuleb avaliku sektori hankijaga osalemiseks 
ühendust võtta.  
6. Kohaldatava hankemenetluse peamiste osade lühikirjeldus.  
I OSA  
Sotsiaal- ja muude eriteenuste lepingute eelteadetes avaldatav teave  
(millele on osutatud artikli 75 lõikes 1)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, ning meili- ja interne ­
tiaadress.  
2. Asjaomase lepingu lühikirjeldus, sealhulgas lepingu kogumaksumus ja CPV 
nomenklatuuri koodid.  
3. Järgmine teave, kui see on juba teada:  
a) ehitustööde puhul ehitustööde tegemise peamise koha NUTSi kood või 
asjade ja teenuste puhul peamise tarnekoha või teenuste osutamise koha NUTSi kood;
 
b) asjade tarnimise, ehitustööde tegemise või teenuste osutamise ajakava ja 
lepingu kehtivusaeg;  
c) osalemistingimused, sealhulgas:  
— vajaduse korral märge selle kohta, kas riigihange on suunatud kaitstud 
töö keskustele või kas selle raames tehtavad tööd on suunatud kaitstud tööhõive programmidele;
 
— vajaduse korral märge selle kohta, kas õigus- või haldusnormidega 
nähakse ette, et teenust võib osutada üksnes kindla kutseala esindaja;  
d) kohaldatava hankemenetluse peamiste osade lühikirjeldus.  
4. Märge selle kohta, et huvitatud ettevõtjad peavad avaliku sektori hankijale 
teatama oma huvist lepingu või lepingute suhtes, ning huvist teatamise tähtaeg 
ja aadress, kuhu teated huvi kohta tuleb saata.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 229
 
J OSA  
Sotsiaal- ja muude eriteenuste lepingu sõlmimise teadetes avaldatav teave  
(millele on osutatud artikli 75 lõikes 2)  
1. Avaliku sektori hankija nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike 
õigusaktidega ette nähtud), aadress, sh NUTSi kood, ning meili- ja interne ­
tiaadress.  
2. Asjaomase lepingu lühikirjeldus, sealhulgas CPV koodid.  
3. Ehitustööde puhul ehitustööde tegemise peamise koha NUTSi kood või asjade 
ja teenuste puhul peamise tarnekoha või teenuste osutamise koha NUTSi kood.
 
4. Saadud pakkumuste arv.  
5. Hind või hinnavahemik (minimaalne/maksimaalne).  
6. Iga lepingu puhul eduka ettevõtja või edukate ettevõtjate nimi, aadress, sh 
NUTSi kood, ning meili- ja internetiaadress.  
7. Muu asjakohane teave.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 230
 
VI LISA  
TEAVE, MIS TULEB ESITADA ELEKTROONILISTE OKSJONITEGA 
SEOTUD HANKEDOKUMENTIDES  
(artikli 35 lõige 4)  
Kui avaliku sektori hankija on otsustanud korraldada elektroonilise oksjoni, 
peavad hankedokumendid sisaldama vähemalt järgmist teavet:  
a) osad, mille maksumust elektrooniline oksjon käsitleb, tingimusel et kõnealu ­
sed osad on kvantitatiivsed ning neid on võimalik väljendada arvudes või protsentides;
 
b) esitatava maksumuse võimalikud piirangud, mis tulenevad lepingu objektiga 
seotud kirjeldustest;  
c) teave, mida pakkujatele elektroonilise oksjoni käigus antakse, ning vajaduse 
korral teabe kättesaadavaks tegemise aeg;  
d) asjakohane teave elektroonilise oksjoni pidamise korra kohta;  
e) tingimused, mis võimaldavad pakkujatel pakkumusi teha, eelkõige pakku ­
muste tegemisel nõutavad minimaalsed erinevused;  
f) asjakohane teave kasutatavate elektrooniliste seadmete ning ühenduse korral ­
duse ja ühenduse tehniliste kirjelduste kohta.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 231
 
VII LISA  
TEATAVATE TEHNILISTE KIRJELDUSTE MÄÄRATLUSED  
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „tehniline kirjeldus” –  üks järgmistest  
a) ehitustööde hankelepingute puhul eelkõige hankedokumentides sisalduv 
tehniliste ettekirjutuste kogum, millega määratletakse materjali, toote või asja omadused, mis võimaldavad neid kasutada avaliku sektori hankija 
kavandatud viisil; nende omaduste hulka kuuluvad keskkonnaohutuse ja 
kliimanäitajad, universaalnõuetele (sealhulgas puudega inimeste juurde ­
pääs) vastav projekt ja vastavushindamine, ekspluatatsioonilised näitajad, ohutus või mõõtmed, sealhulgas kvaliteedi tagamise kord, terminoloogia, 
sümbolid, katsetamine ja katsetamismeetodid, pakendamine, märgistus ja 
tähistus, kasutusjuhendid, tootmisprotsessid ja -meetodid ehitustööde olelusringi mis tahes etapi jaoks; ühtlasi hõlmavad nimetatud omadused ehitustööde projekti ja maksumusega seotud ettekirjutusi, samuti katseta ­
mise, järelevalve ja vastuvõtmise tingimusi ning ehitamise meetodeid, 
tehnoloogiat ja kõiki muid tehnilisi tingimusi, mida avaliku sektori hankija võib kehtestada vastavalt üldistele või erinormidele, mis seonduvad valmis ­
tööde või nende puhul kasutatavate materjalide või nende osadega;
 
b) asjade või teenuste hankelepingute puhul kirjeldus dokumendis, millega 
määratakse kindlaks asja või teenuse nõutud omadused nagu kvaliteet, 
keskkonnaohutuse ja kliimanäitajad, universaalnõuetele (sealhulgas 
puudega inimeste juurdepääs) vastav projekt ja vastavushindamine, tõhusus- ja kasutusnäitajad, ohutus või mõõtmed, sealhulgas tootele esita ­
tavad nõuded, mis puudutavad nime, mille all seda müüakse, terminoloo ­
giat, sümboleid, katsetamist ja katsetamismeetodeid, pakendamist, märgis ­
tamist ja tähistamist, kasutusjuhendeid, tootmisprotsesse ja -meetodeid asja või teenuse olelusringi mis tahes etapis ning vastavuse hindamise kritee ­
riume;
 
2) „standard” –  tunnustatud standardimisorgani poolt korduvaks või pidevaks 
kasutuseks vastuvõetud tehniline kirjeldus, mille järgimine ei ole kohustuslik 
ja mis kuulub ühte alljärgnevatest kategooriatest:  
a) „rahvusvaheline standard” –  mõne rahvusvahelise standardiorganisat ­
siooni vastu võetud ja avaldatud standard;  
b) „Euroopa standard” –  Euroopa standardiorganisatsiooni vastu võetud ja 
avaldatud standard;  
c) „siseriiklik standard” –  siseriikliku standardiorganisatsiooni vastu võetud 
ja avaldatud standard;  
3) „Euroopa tehniline hinnang” – dokumenteeritud hinnang ehitustoote toimi ­
vuse kohta seoses selle põhiomadustega kooskõlas vastava Euroopa hindamis ­
dokumendiga, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 (
 1 ) artikli 2 punktis 12;  
4) „ühtne tehniline kirjeldus” – tehniline kirjeldus IKT valdkonnas, mis on 
kehtestatud kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artiklitega 13 ja 14;  
5) „tehniline etalon” – Euroopa standardimisorganite iga toode peale Euroopa 
standardite, mis on välja lastud turuvajaduste muutumist arvestavas korras.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 232  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 305/2011, millega 
sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ja tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).
 VIII LISA  
AVALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED  
1. Teadete avaldamine  
Avaliku sektori hankijad peavad saatma artiklites 48, 49, 50, 75 ja 79 osutatud 
teated Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele ning need avaldatakse vastavalt 
järgmistele nõuetele.  
Artiklites 48, 49, 50, 75 ja 79 osutatud teated avaldab Euroopa Liidu Väljaan ­
nete Talitus või avaliku sektori hankija, kui avaliku sektori hankija profiilis avaldatakse eelteade vastavalt artikli 48 lõikele 1.
 
Lisaks võivad avaliku sektori hankijad kõnealuse teabe avaldada internetis 
avaliku sektori hankija profiilis vastavalt punkti 2 alapunktile b.  
Euroopa Liidu Väljaannete Talitus annab avaliku sektori hankijale artikli 51 
lõike 5 teises lõigus osutatud kinnituse.  
2. Täiendava või lisateabe avaldamine  
a) Avaliku sektori hankijad avaldavad hankedokumendid täies mahus inter ­
netis, välja arvatud juhul, kui artikli 53 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus 
on sätestatud teisiti.  
b) Avaliku sektori hankijaprofiil võib sisaldada artikli 48 lõikes 1 osutatud 
eelteateid, teavet käimasolevate ja kavandatavate hankemenetluste kohta, 
sõlmitud riigihankelepingute ja tühistatud menetluste kohta ning igasugust 
muud kasulikku üldteavet, näiteks kontaktaadressi, telefoni- ja faksinum ­
brit, posti- ja meiliaadressi. Hankijaprofiil võib samuti sisaldada artikli 52 kohaselt riiklikul tasandil avaldatud eelteateid, mida kasutatakse riigihanke 
väljakuulutamiseks.
 
3. Teadete elektrooniliselt saatmise vorm ja kord  
Teate elektrooniliselt saatmise vorm ja kord, mille on kehtestanud komisjon, 
on kättesaadavad internetiaadressil http://simap.europa.eu  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 233
 
IX LISA  
ARTIKLIGA 54 ETTE NÄHTUD PAKKUMUSE ESITAMISE 
ETTEPANEKU, DIALOOGIS OSALEMISE ETTEPANEKU VÕI HUVI 
KINNITAMISE ETTEPANEKU SISU  
1. Artikliga 54 ette nähtud pakkumuse esitamise või dialoogis osalemise ette ­
panek peab sisaldama vähemalt järgmist:  
a) viide hanketeatele;  
b) pakkumuste laekumise tähtaeg, aadress, kuhu pakkumused tuleb saata, 
ning keel või keeled, milles pakkumused tuleb koostada;  
c) võistleva dialoogi puhul konsultatsioonide alustamise kuupäev ja koht ning 
keel või keeled, mida kasutatakse;  
d) viide mis tahes täiendavatele dokumentidele, mis tuleb esitada pakkuja 
esitatud kontrollitavate andmete tõendamiseks artiklite 59 ja 60 ning vaja ­
duse korral artikli 62 kohaselt, või lisada nendes artiklites nimetatud 
teabele, ning artiklites 59, 60 ja 62 sätestatud tingimuste kohaselt;  
e) lepingute sõlmimise kriteeriumite suhteline osakaal või vajaduse korral ka 
kriteeriumid tähtsuse järjekorras, kui need ei ole esitatud hanketeates, huvi 
kinnitamise ettepanekus, tehnilistes kirjeldustes või kirjeldavas doku ­
mendis.  
Võistleva dialoogi või innovatsioonipartnerluse alusel sõlmitud lepingute 
puhul ei esitata punktis b osutatud teavet dialoogis või läbirääkimistel osale ­
mise ettepanekus, vaid see esitatakse pakkumuse esitamise ettepanekus.  
2. Kui riigihange kuulutatakse välja eelteatega, teeb avaliku sektori hankija 
seejärel enne pakkujate või läbirääkimistes osalejate väljavalimist kõigile taot ­
lejatele ettepaneku kinnitada oma huvi üksikasjaliku teabe alusel asjaomase lepingu kohta.
 
Kõnealune ettepanek sisaldab vähemalt järgmist teavet:  
a) tellitavate ehitustööde, asjade või teenuste olemus ja kogus, sealhulgas 
kõik valikuvõimalused seoses täiendavate lepingutega ja võimaluse korral 
selliste valikuvõimaluste kasutamise eeldatav tähtaeg uuendatavate lepin ­
gute puhul ning võimaluse korral tulevaste hankekuulutuste eeldatavad avaldamiskuupäevad;
 
b) menetluse liik: piiratud menetlus või konkurentsipõhine läbirääkimistega 
menetlus;  
c) vajaduse korral kuupäev, mil asjade tarnimine või ehitustööde tegemine 
või teenuste osutamine peaks algama või lõppema;  
d) kui elektroonilist juurdepääsu ei saa pakkuda, siis hankedokumentide taot ­
luste esitamise aadress ja tähtaeg ning keel või keeled, milles need tuleb 
koostada;  
e) lepingut sõlmida kavatseva avaliku sektori hankija aadress;  
f) majanduslikud ja tehnilised tingimused, finantstagatised ja ettevõtjatelt 
nõutav teave;  
g) pakkumuste esitamise ettepaneku objektiks oleva lepingu vorm: ostmine, 
üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või nende kombinatsioon, ning
 
h) pakkumuste hindamise kriteeriumid ja nende suhtelised kaalud või vaja ­
duse korral selliste kriteeriumite tähtsusjärjestus, kui seda teavet pole ära 
toodud eelteates või tehnilises kirjelduses või pakkumuse esitamise või 
läbirääkimiste alustamise ettepanekus.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 234
 
X LISA  
ARTIKLI 18 LÕIKES 2 OSUTATUD RAHVUSVAHELISTE 
SOTSIAALSETE JA KESKKONNAALASTE KONVENTSIOONIDE 
LOEND  
— ILO konventsioon nr 87 – ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse 
konventsioon  
— ILO konventsioon nr 98 – organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimi ­
sõiguse kaitse konventsioon  
— ILO konventsioon nr 29 – sunniviisilise või kohustusliku töö konventsioon  
— ILO konventsioon nr 105 – sunniviisilise töö kaotamise konventsioon  
— ILO konventsioon nr 138 – vanuse alampiiri konventsioon  
— ILO konventsioon nr 111 – (tööhõives ja töökohtadel) diskrimineerimise 
vastane konventsioon  
— ILO konventsioon nr 100 – võrdväärse töö eest mees- ja naistöötajate võrdse 
tasustamise konventsioon  
— ILO konventsioon nr 182 – lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu 
tegevuse viivitamatu keelustamise konventsioon  
— Osoonikihi kaitsmise Viini konventsioon ja osoonikihti kahandavate ainete 
Montreali protokoll  
— Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli 
konventsioon (Baseli konventsioon)  
— Orgaaniliste püsisaasteainete piiramise Stockholmi konventsioon  
— Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemi ­
seks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon, 10. september 1998, ja selle kolm piirkondlikku protokolli
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 235
 
XI LISA  
REGISTRID  ( 1 ) 
Liikmesriikide kutse- ja äriregistrid ning vastavad kinnitused ja tõendid on järg ­
mised:  
— Belgia: „Registre du Commerce” / „Handelsregister” ja teenuste hankelepin ­
gute puhul „Ordres professionels / Beroepsorden”;  
— Bulgaaria: „ Търговски  регистър ”; 
— Tšehhi Vabariik: „obchodní rejst řík”; 
— Taani: „Erhvervsstyrelsen”;  
— Saksamaa: „Handelsregister”, „Handwerksrolle”, teenuste hankelepingute 
puhul „Vereinsregister”, „Partnerschaftsregister” ja „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der Länder”;
 
— Eesti: „Registrite ja Infosüsteemide Keskus”;  
— Iirimaa: ettevõtjal võidakse paluda esitada tõend, mille on väljastanud „Regis ­
trar of Companies” või „Registrar of Friendly Societies”, või kui see ei ole võimalik, siis tõend selle kohta, et ettevõtja on vande all kinnitanud, et ta 
tegutseb kõnealusel kutsealal riigis, kus on tema registreeritud asukoht, kind ­
laksmääratud kohas ja teatava ärinime all;
 
— Kreeka: ehitustööde hankelepingute puhul „ Μητρώο  Εργοληπτικών  Επιχειρή­  
σεων  – MEΕΠ” (keskkonna-, maakasutuse planeerimise ja riiklike ehitus ­
tööde ministeerium) ( Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε); asjade hankelepingute puhul 
„Βιοτεχνικό  ή Εμπορικό  ή Βιομηχανικό  Επιμελητήριο ” ja „Μητρώο  Κατασ­  
κευαστών  Αμυντικού  Υλικού ”; teenuste hankelepingute puhul võidakse 
teenuse pakkujalt nõuda, et ta esitaks notariaalselt kinnitatud tunnistuse, 
mis näitab, et antud isik on vande all tunnistanud, et ta tegutseb kõnealusel kutsealal; kehtivates siseriiklikes õigusaktides sätestatud juhtudel I lisas osutatud uurimistegevusega seotud teenuste puhul: kutseregistrid „ Μητρώο  
Μελετητών ” ja „Μητρώο  Γραφείων  Μελετών ”;
 
— Hispaania: „Registro Oficial de Empresas Clasificadas del Ministerio de 
Hacienda” ehitustööde ja teenuste hankelepingute puhul, ja asjade hankele ­
pingute puhul „Registro Mercantil” või selles registreerimata isikute puhul 
tõend selle kohta, et asjaomane isik on vande all kinnitanud, et ta tegutseb 
kõnealusel kutsealal;  
— Prantsusmaa: „Registre du commerce et des sociétés” ja „Répertoire des 
métiers”;  
— Horvaatia: „Sudski registar” ja „Obrtni registrar” või mõnede tegevuste puhul 
tunnistus, mis kinnitab, et asjaomasel isikul on lubatud tegeleda asjaomase majandustegevusega või tegutseda asjaomases ametis;
 
— Itaalia: „Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigia ­
nato”; asjade riigihankelepingute ja teenuste hankelepingute puhul ka 
„Registro delle commissioni provinciali per l’artigianato” või lisaks juba nimetatud registritele „Consiglio nazionale degli ordini professionali” teenuste hankelepingute puhul; lisaks juba nimetatud registritele ka „Albo nazionale 
dei gestori ambientali” ehitustööde ja teenuste hankelepingute puhul;
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 236  
( 1 ) Artikli 58 lõike 2 tähenduses on kutse- ja äriregistrid käesolevas lisas loetletud asutused 
ja kui siseriiklikul tasemel on tehtud muudatusi, siis asutused, millega siin loetletud on 
asendatud.
 — Küpros: töövõtjal võidakse ehitustööde hankelepingute puhul paluda esitada 
tõend, mille on väljastanud „Council for the Registration and Audit of Civil 
Engineering and Building Contractors ( Συμβούλιο  Εγγραφής  και Ελέγχου  
Εργοληπτών  Οικοδομικών  και Τεχνικών  Έργων )” vastavalt tsiviilehitustööde 
registreerimise ja auditeerimise ning ehitustöövõtjate seadusele; asjade ja 
teenuste hankelepingu puhul võidakse tarnijal või teenuseosutajal paluda 
esitada tõend, mille on väljastanud „ Έφορος  Εταιρειών  και Επίσημος  Παρα­  
λήπτης ” (ettevõtteregister ja ametlik vastuvõtja) või kui see ei ole võimalik, 
siis tõend, et ta on vande all kinnitanud, et ta tegutseb kõnealusel kutsealal 
riigis, kus on tema registreeritud asukoht konkreetses kohas ja teatud ärinime 
all; 
— Läti: „Uz ņēmumu reģistrs”;  
— Leedu: „Juridini ų asmenų registras”;  
— Luksemburg: „Registre aux firmes” ja „Rôle de la Chambre des métiers”;  
— Ungari: „Cégnyilvántartás”, „egyéni vállalkozók jegyz ői nyilvántartása”, ja 
teenuste hankelepingute puhul teatavad „szakmai kamarák nyilvántartása” 
või mõne kutseala puhul tõend, et asjaomasel isikul on lubatud tegutseda 
äriettevõtluses või asjaomasel kutsealal;  
— Malta: ettevõtja esitab oma „numru ta’ registrazzjoni tat- Taxxa tal- Valur 
Miżjud (VAT) u n- numru tal-licenzja ta’ kummerc”, ning partnerite või 
äriühingute puhul Malta pädevate finantsasutuste väljastatud asjaomase regis ­
treerimisnumbri;  
— Madalmaad: „Handelsregister”;  
— Austria: „Firmenbuch”, „Gewerberegister”, „Mitgliederverzeichnisse der 
Landeskammern”;  
— Poola: „Krajowy Rejestr S ądowy”;  
— Portugal: „Instituto da Construção e do Imobiliário” (INCI) ehitustööde 
hankelepingute puhul; „Registro Nacional das Pessoas Colectivas” asjade hankelepingute ja teenuste hankelepingute puhul;
 
— Rumeenia: „Registrul Comer țului”;  
— Sloveenia: „sodni register” ja „obrtni register”;  
— Slovakkia: „Obchodný register”;  
— Soome: „Kaupparekisteri”/„Handelsregistret”;  
— Rootsi: „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren”;  
— Ühendkuningriik: ettevõtjal võidakse paluda esitada tõend, mille on väljas ­
tanud „Registrar of Companies” ja mis tõendab, et ta on asutanud äriühingu 
või registreeritud äriregistris, või kui see ei ole võimalik, siis tõend selle kohta, et ta on vande all kinnitanud, et ta tegutseb kõnealusel kutsealal riigis, kus on tema registreeritud asukoht, kindlaksmääratud kohas ja teatava ärinime 
all.
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 237
 
XII LISA  
TÕENDID KVALIFITSEERIMISE TINGIMUSTE PUHUL  
I osa: majanduslik ja finantsseisund  
Ettevõtja majanduslikku ja finantsseisundit võib üldjuhul tõendada ühe või mitme 
järgmise dokumendiga:  
a) asjakohane pangaõiend või ametialase vastutuskindlustuse tõend, kui see on 
asjakohane;  
b) finantsaruanded või finantsaruannete väljavõtted, kui finantsaruannete avalda ­
mine on ettevõtja asukohariigi õiguse alusel nõutav;  
c) ettevõtja üldine käibearuanne ja, kui see on asjakohane, lepinguga hõlmatud 
valdkonnas esineva käibe aruanne kõige rohkem viimase kolme majandus ­
aasta jooksul, sõltuvalt ettevõtte asutamise või tema äritegevuse alguse kuupäevast, kuivõrd sellised andmed käibe kohta on olemas.
 
II osa: tehniline suutlikkus  
Ettevõtja tehnilist suutlikkust tõendavad dokumendid, millele on osutatud artik ­
lis 58:  
a) järgmised loetelud:  
i) maksimaalselt viimase viie aasta jooksul tehtud ehitustööde nimekiri, 
millele on lisatud tõendid tähtsamate tööde rahuldava teostamise ja tule ­
muste kohta. Piisava konkurentsitaseme tagamiseks võib avaliku sektori 
hankija vajaduse korral märkida, et arvesse võetakse tõendeid ka rohkem kui viie aasta eest tehtud asjaomaste ehitustööde kohta;
 
ii) maksimaalselt viimase kolme aasta jooksul tarnitud asjade või osutatud 
teenuste loetelu koos nende maksumuse, kuupäevade ja avalik-õiguslike 
või eraõiguslike saajatega. Piisava konkurentsitaseme tagamiseks võivad 
avaliku sektori hankijad vajaduse korral märkida, et arvesse võetakse tõen ­
deid ka rohkem kui kolme aasta eest tehtud oluliste tarnete ja osutatud teenuste kohta;
 
b) tehniliste töötajate või tehniliste üksuste, eelkõige kvaliteedikontrolli eest 
vastutavate isikute nimekiri sõltumata sellest, kas nad kuuluvad vahetult asja ­
omase ettevõtja koosseisu või mitte, ning ehitustööde riigihankelepingute puhul nende isikute nimekiri, kelle poole töövõtja võib pöörduda tööde tege ­
miseks;
 
c) ettevõtja poolt kvaliteedi tagamiseks kasutatud tehniliste seadmete ja meet ­
mete kirjeldus ning ettevõtja teadusuuringute vahendite kirjeldus;  
d) märge tarneahela juhtimise ja jälgimise süsteemide kohta, mida ettevõtja saab 
lepingu täitmisel kohaldada;  
e) kui tarnitavad tooted või osutatavad teenused on keerukad või erandjuhul 
eriotstarbelised, kontrollib kas avaliku sektori hankija või avaliku sektori hankija nimel tegutsev tarnija või teenuseosutaja asukohariigi pädev asutus kokkuleppe kohaselt tarnija tootmisvõimalusi või teenuseosutaja tehnilist 
pädevust ning vajaduse korral talle kättesaadavaid teadusuuringute vahendeid 
ning kvaliteedi tagamiseks kasutatavaid meetmeid;
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 238
 
f) teenuseosutaja või töövõtja või ettevõtte juhtkonna haridus ja kutsekvalifikat ­
sioon, tingimusel et seda ei hinnata pakkumuste hindamise kriteeriumina;  
g) märge keskkonnajuhtimismeetmete kohta, mida ettevõtja saab lepingut täites 
kohaldada;  
h) tõend teenuseosutaja või töövõtja aasta keskmise töötajate ja juhtkonna liik ­
mete arvu kohta viimase kolme aasta jooksul;  
i) dokumendid töövahendite, seadmete ja tehnilise varustuse kohta, mida teenu ­
seosutaja või töövõtja saab lepingu täitmisel kasutada;  
j) märge selle kohta, kui suure lepinguosa suhtes kavatseb ettevõtja sõlmida 
allhankelepinguid;  
k) tarnitavate toodete puhul:  
i) näidised, kirjeldused või fotod, mille autentsust tuleb avaliku sektori 
hankija nõudel tõendada;  
ii) ametlike kontrolliasutuste või pädevaks tunnistatud ametite koostatud 
tõendid, mis kinnitavad toodete vastavust, viidates selgesti teatavatele tehnilistele kirjeldustele või standarditele.
 ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 239
 
XIII LISA  
ARTIKLI 68 LÕIKES 3 OSUTATUD LIIDU ÕIGUSAKTIDE LOEND  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/33/EÜ  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 240
 
XIV LISA  
ARTIKLIS 74 OSUTATUD TEENUSED  
CPV kood Kirjeldus  
75200000-8; 75231200-6; 75231240-8; 79611000-0; 
79622000-0 [koduabipersonali pakkumisteenistus]; 79624000- 4 [põetuspersonali pakkumise teenus] ja 79625000-1 [meditsii ­
nipersonali pakkumise teenus] 85000000-9 kuni 85323000-9; 
98133100-5, 98133000-4; 98200000-5, 98500000-8 [palgatöö ­
tajatega kodumajapidamised] ja 98513000-2 kuni 98514000-9 [tööjõuteenused kodumajapidamiste jaoks, personali vahenda ­
mise teenused kodumajapidamiste jaoks, bürootöötajad kodu ­
majapidamiste jaoks, ajutine personal kodumajapidamiste 
jaoks, koduabiteenused ja koduteenused] Tervishoiu- ja sotsiaalteenused ja nendega seotud 
teenused
 
85321000-5 ja 85322000-2, 75000000-6 [riigihaldus-, kaitse- 
ja sotsiaalkindlustusteenused], 75121000-0, 75122000-7, 
75124000-1; 79995000-5 kuni 79995200-7; 80000000-4 [haridus- ja koolitusteenused] kuni 80660000-8; 92000000-1 kuni 92700000-879950000-8 [näituste, messide ja kongresside 
organiseerimise teenused], 79951000-5 [seminaride organisee ­
rimise teenused], 79952000-2 [ürituste korraldamisega seotud teenused], 79952100-3 [kultuurisündmuste organiseerimise teenused], 79953000-9 [festivalide organiseerimise teenused], 
79954000-6 [pidude organiseerimise teenused], 79955000-3 
[moeetenduste organiseerimise teenused], 79956000-0 [messide ja näituste organiseerimise teenused] Administratiivsed sotsiaalteenused, hariduse, tervis ­
hoiu ja kultuuri haldusteenused
 
75300000-9 Kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenused (  1 ) 
75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 
75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 
75340000-1 Sotsiaaltoetuste teenused  
98000000-3; 98120000-0; 98132000-7; 98133110-8 ja 
98130000-3 Muud ühiskondlikud, sotsiaal- ja isikuteenused, seal ­
hulgas ametiühingute, poliitiliste organisatsioonide, 
noorteühenduste ja muude organisatsioonide teenused  
98131000-0 Usuorganisatsioonide teenused  
55100000-1 kuni 55410000-7; 55521000-8 kuni 55521200-0 
[55521000-8 eramajapidamiste toitlustusteenused, 55521100-9 toiduvalmistamise ja selle tarbijale kohaletoomise teenused, 55521200-0 toidu kohaletoomise teenus]55520000-1 toitlustus ­
teenused, 55522000-5 transpordiettevõtete toitlustusteenused, 
55523000-2 muude ettevõtete või asutuste toitlustusteenused, 55524000-9 kooli toitlustusteenused55510000-8 sööklatee ­
nused, 55511000-5 söökla ja muude piiratud klientuuriga 
selvekohvikute teenused, 55512000-2 söökla haldamise 
teenused, 55523100-3 koolisöögiteenused Hotelli- ja restoraniteenused
 
79100000-5 kuni 79140000-7; 75231100-5; Õigusteenused, kui need ei ole artikli 10 punkti d 
kohaselt välja jäetud  
75100000-7 kuni 75120000-3; 75123000-4; 75125000-8 
kuni75131000-3 Muud haldusteenused ja teenused valitsusele  
75200000-8 kuni 75231000-4 Ühiskonnale pakutavad teenused  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 241
 
CPV kood Kirjeldus  
75231210-9 kuni 75231230-5; 75240000-0 kuni 75252000-7; 
794300000-7; 98113100-9 Vanglaga seotud teenused, avaliku turvalisuse ja pääs ­
teteenused, kui need ei ole artikli 10 punkti h kohaselt 
välja jäetud  
79700000-1 kuni 79721000-4 [juurdlus- ja turvateenused, 
turvateenused, alarmjärelevalve teenused, valveteenused, järe ­
levalveteenused, jälitussüsteemi teenused, põgenike jälitamis ­
teenused, patrulliteenused, ametitõendite väljastamise teenused, juurdlusteenused ja detektiivibüroo teenused] 79722000-1 [grafoloogiateenused], 79723000-8 [jäätmete analüüsimise 
teenused] Juurdlus- ja turvateenused
 
98900000-2 [eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste 
teenused] ja 98910000-5 [rahvusvaheliste organisatsioonide ja 
üksuste eriteenused] Rahvusvahelised teenused  
64000000-6 [posti- ja telekommunikatsiooniteenused], 
64100000-7 [posti- ja kullerteenused], 64110000-0 [postitee ­
nused], 64111000-7 [ajalehtede ja perioodikaga seotud posti ­
teenused], 64112000-4 [kirjapostiteenused], 64113000-1 [paki ­
postiteenused], 64114000-8 [postkontori letiteenused], 64115000-5 [postkasti rentimine], 64116000-2 [nõudmiseni 
saadetiste postiteenused], 64122000-7 [kontorisisesed posti- 
ja käskjalateenused] Postiteenused
 
50116510-9 [rehvide protekteerimine], 71550000-8 [sepatee ­
nused] Mitmesugused teenused  
( 1 ) Need teenused ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, kui neid korraldatakse majandushuvi mittepakkuvate üldhuviteenu s­
tena. Liikmesriikidel on vabadus korraldada kohustuslike sotsiaalteenuste või muude teenuste osutamist üldhuviteenustena või 
majandushuvi mittepakkuvate üldhuviteenustena.  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 242
 
XV LISA  
VASTAVUSTABEL  
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 1 lõiked 1, 2, 4, 5 ja 6 —  
Artikli 1 lõige 3 Artikkel 10  
Artikli 2 lõike 1 punkt 1 Artikli 1 lõike 9 esimene lõik  
Artikli 2 lõike 1 punkt 2 Artikli 7 punkt a  
Artikli 2 lõike 1 punkt 3 —  
Artikli 2 lõike 1 punkti 4 alapunkt a Artikli 1 lõike 9 teise lõigu punkt a  
Artikli 2 lõike 1 punkti 4 alapunkt b Artikli 1 lõike 9 teise lõigu punkt b  
Artikli 2 lõike 1 punkti 4 alapunkt c Artikli 1 lõike 9 teise lõigu punkt c  
Artikli 2 lõike 1 punkt 5 Artikli 1 lõike 2 punkt a  
Artikli 2 lõike 1 punkt 6 Artikli 1 lõike 2 punkt b, esimene 
lause  
Artikli 2 lõige 1 punkt 7 Artikli 1 lõike 2 punkt b, teine lause  
Artikli 2 lõike 1 punkt 8 Artikli 1 lõike 2 punkt c  
Artikli 2 lõike 1 punkt 9 Artikli 1 lõike 2 punkt d  
Artikli 2 lõike 1 punkt 10 Artikli 1 lõike 8 teine lõik  
Artikli 2 lõike 1 punkt 11 Artikli 1 lõike 8 kolmas lõik  
Artikli 2 lõike 1 punkt 12 Artikli 1 lõike 8 kolmas lõik  
Artikli 2 lõike 1 punkt 13 Artikli 23 lõige 1  
Artikli 2 lõike 1 punkt 14 Artikli 1 lõige 10  
Artikli 2 lõike 1 punkt 15 —  
Artikli 2 lõike 1 punkt 16 Artikli 1 lõige 10  
Artikli 2 lõike 1 punkt 17 —  
Artikli 2 lõike 1 punkt 18 Artikli 1 lõige 12  
Artikli 2 lõike 1 punkt 19 Artikli 1 lõige 13  
Artikli 2 lõike 1 punkt 20 —  
Artikli 2 lõike 1 punkt 21 Artikli 1 lõike 11 punkt e  
Artikli 2 lõike 1 punkt 22 —  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 243
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 2 lõike 1 punkt 23 —  
Artikli 2 lõike 1 punkt 24 —  
Artikli 2 lõige 2 —  
Artikli 3 lõige 1 —  
Artikli 3 lõike 2 esimene lõik —  
Artikli 3 lõike 2 teine lõik Artikkel 22; artikli 1 lõike 2 punkt 
d 
Artikli 3 lõige 3 —  
Artikli 3 lõige 4 —  
Artikli 3 lõige 5 —  
Artikli 3 lõige 6 —  
Artikkel 4 Artiklid 7, 67  
Artikli 5 lõige 1 Artikli 9 lõige 1  
Artikli 5 lõige 2 —  
Artikli 5 lõige 3 Artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 7, 
teine lõik  
Artikli 5 lõige 4 Artikli 9 lõige 2  
Artikli 5 lõige 5 Artikli 9 lõige 9  
Artikli 5 lõige 6 —  
Artikli 5 lõige 7 Artikli 9 lõige 4  
Artikli 5 lõige 8 Artikli 9 lõike 5 punkti a esimene 
lõik 
Artikli 5 lõige 9 Artikli 9 lõike 5 punkti b esimene ja 
teine lõik  
Artikli 5 lõige 10 Artikli 9 lõike 5 punkti a kolmas 
lõik Artikli 9 lõike 5 punkti b kolmas lõik
 
Artikli 5 lõige 11 Artikli 9 lõige 7  
Artikli 5 lõige 12 Artikli 9 lõige 6  
Artikli 5 lõige 13 Artikli 9 lõike 8 punkt a  
Artikli 5 lõige 14 Artikli 9 lõike 8 punkt b  
Artikli 6 lõiked 1–6 Artikli 78, artikli 79 lõike 2 punkt a  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 244
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 6 lõige 7 Artikli 79 lõike 2 punkt d  
Artikkel 7 Artikkel 12, artikli 68 punkt a  
Artikli 8 esimene lõik Artikkel 13, artikli 68 punkt b  
Artikli 8 teine lõik Artikli 1 lõige 15  
Artikkel 9 Artikkel 15, artikli 68 punkt b  
Artikli 10 punkt a Artikli 16 punkt a  
Artikli 10 punkt b Artikli 16 punkt b  
Artikli 10 punkt c Artikli 16 punkt c  
Artikli 10 punkt d —  
Artikli 10 punkt e Artikli 16 punkt d  
Artikli 10 punkt f —  
Artikli 10 punkt g Artikli 16 punkt e  
Artikli 10 punkt h —  
Artikli 10 punkt i —  
Artikli 10 punkt j —  
Artikkel 11 Artikkel 18  
Artikkel 12 —  
Artikli 13 esimene lõik Artikli 8 esimene lõik  
Artikli 13 teine lõik Artikli 8 teine lõik  
Artikkel 14 Artikli 16 punkt f  
Artikli 15 lõiked 1 ja 2 Artikkel 10, artikkel 14, artikli 68 
punkt b  
Artikli 15 lõige 3 Artikkel 14, artikli 68 punkt b  
Artikkel 16 —  
Artikli 17 lõige 1 Artikli 10 teine lõik; direktiivi 
2009/81/EÜ artikkel 12  
Artikli 17 lõige 2 —  
Artikli 18 lõige 1 Artikkel 2  
Artikli 18 lõige 2 —  
Artikli 19 lõige 1 Artikli 4 lõige 1  
Artikli 19 lõiked 2 ja 3 Artikli 4 lõige 2  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 245
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 20 lõige 1 Artikkel 19  
Artikli 20 lõige 2 Artikli 19 teine lõik  
Artikli 21 lõige 1 Artikkel 6  
Artikli 21 lõige 2 —  
Artikli 22 lõige 1 Artikli 42 lõiked 1, 2 ja 4; artikli 71 
lõige 1  
Artikli 22 lõige 2 —  
Artikli 22 lõige 3 Artikli 42 lõige 3, artikli 71 lõige 2  
Artikli 22 lõige 4 —  
Artikli 22 lõige 5 —  
Artikli 22 lõige 6 Artikli 42 lõiked 5 ja 6, artikli 71 
lõige 3  
Artikli 22 lõike 7 esimene lõik Artikli 79 lõike 2 punkt g  
Artikli 22 lõike 7 teine ja kolmas lõik —  
Artikli 23 lõige 1 Artikli 1 lõike 14 esimene lõik  
Artikli 23 lõige 2 Artikli 79 lõike 2 punktid e ja f  
Artikkel 24 —  
Artikkel 25 Artikkel 5  
Artikli 26 lõige 1 Artikli 28 esimene lõik  
Artikli 26 lõige 2 Artikli 28 teine lõik  
Artikli 26 lõige 3 —  
Artikli 26 lõige 4 Artikli 28 teine lõik, artikli 30 lõige 
1 
Artikli 26 lõike 5 esimene lõik Artikli 35 lõige 2  
Artikli 26 lõike 5 teine lõik —  
Artikli 26 lõige 6 Artikli 28 teine lõik  
Artikli 27 lõike 1 esimene lõik Artikli 27 lõike 1 teine ja kolmas 
lõik 
Artikli 1 lõike 11 punkt a Artikli 38 lõige 2  
Artikli 27 lõige 2 Artikli 38 lõige 4  
Artikli 27 lõige 3 —  
Artikli 27 lõige 4 —  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 246
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 28 lõige 1 Artikli 38 lõike 3 punkt a, artikli 1 
lõike 11 punkt b  
Artikli 28 lõige 2 Artikli 1 lõike 11 punkt b, artikli 38 
lõike 3 punkt b, artikli 44 lõike 3 esimene lause
 
Artikli 28 lõige 3 Artikli 38 lõige 4  
Artikli 28 lõige 4 —  
Artikli 28 lõige 5 —  
Artikli 28 lõige 6 Artikli 38 lõige 8  
Artikli 29 lõike 1 esimene lõik Artikli 1 lõike 11 punkt d  
Artikli 29 lõike 1 teine ja kolmas lõik —  
Artikli 29 lõike 1 neljas lõik Artikli 38 lõike 3 punktid a ja b  
Artikli 29 lõige 2 Artikli 1 lõike 11 punkt d, artikli 44 
lõike 3 esimene lause  
Artikli 29 lõige 3 Artikli 30 lõige 2  
Artikli 29 lõige 4 —  
Artikli 29 lõige 5 Artikli 30 lõige 3  
Artikli 29 lõige 6 Artikli 30 lõige 4  
Artikli 29 lõige 7 Artikli 30 lõige 2  
Artikli 30 lõige 1 Artikli 1 lõike 11 punkt c, artikli 38 
lõige 3; artikli 44 lõike 3 esimene lause
 
Artikli 30 lõige 2 Artikli 29 lõiked 2 ja 7  
Artikli 30 lõige 3 Artikli 29 lõige 3  
Artikli 30 lõige 4 Artikli 29 lõige 4  
Artikli 30 lõige 5 Artikli 29 lõige 5  
Artikli 30 lõige 6 Artikli 29 lõige 6  
Artikli 30 lõige 7 Artikli 29 lõige 7  
Artikli 30 lõige 8 Artikli 29 lõige 8  
Artikkel 31 —  
Artikli 32 lõige 1 Artikli 31 esimene lause  
Artikli 32 lõike 2 punkt a Artikli 31 punkti 1 alapunkt a  
Artikli 32 lõike 2 punkt b Artikli 31 punkti 1 alapunkt b  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 247
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 32 lõike 2 punkt c Artikli 31 punkti 1 alapunkt c  
Artikli 32 lõike 3 punkt a Artikli 31 punkti 2 alapunkt a  
Artikli 32 lõike 3 punkt b Artikli 31 punkti 2 alapunkt b  
Artikli 32 lõike 3 punkt c Artikli 31 punkti 2 alapunkt c  
Artikli 32 lõike 3 punkt d Artikli 31 punkti 2 alapunkt d  
Artikli 32 lõige 4 Artikli 31 punkt 3  
Artikli 32 lõige 5 Artikli 31 punkti 4 alapunkt b  
Artikli 33 lõige 1 Artikli 32 lõige 1, artikli 1 lõige 5; 
artikli 32 lõike 2 teine ja neljas lõik  
Artikli 33 lõige 2 Artikli 32 lõike 2 teine ja kolmas 
lõik 
Artikli 33 lõige 3 Artikli 32 lõige 3  
Artikli 33 lõige 4 Artikli 32 lõige 4  
Artikli 33 lõige 5 Artikli 32 lõige 4  
Artikli 34 lõige 1 Artikli 33 lõige 1; artikli 1 lõige 6  
Artikli 34 lõige 2 Artikli 33 lõige 2  
Artikli 34 lõige 3 Artikli 33 lõige 2  
Artikli 34 lõige 4 Artikli 33 lõige 3  
Artikli 34 lõige 5 Artikli 33 lõige 4  
Artikli 34 lõige 6 Artikli 33 lõige 6  
Artikli 34 lõige 7 —  
Artikli 34 lõige 8 —  
Artikli 34 lõige 9 Artikli 33 lõike 7 kolmas lõik  
Artikli 35 lõike 1 esimene lõik Artikli 54 lõige 1  
Artikli 35 lõike 1 teine ja kolmas lõik Artikli 1 lõige 7  
Artikli 35 lõige 2 Artikli 54 lõike 2 esimene ja teine 
lõik 
Artikli 35 lõige 3 Artikli 54 lõike 2 kolmas lõik  
Artikli 35 lõige 4 Artikli 54 lõige 3  
Artikli 35 lõige 5 Artikli 54 lõige 4  
Artikli 35 lõige 6 Artikli 54 lõige 5  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 248
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 35 lõige 7 Artikli 54 lõige 6  
Artikli 35 lõige 8 Artikli 54 lõige 7  
Artikli 35 lõige 9 Artikli 54 lõike 8 esimene lõik  
Artikkel 36 —  
Artikli 37 lõige 1 Artikli 11 lõige 1  
Artikli 37 lõige 2 Artikli 11 lõige 2  
Artikli 37 lõige 3 —  
Artikli 37 lõige 4 Artikli 11 lõige 2  
Artikkel 38 —  
Artikkel 39 —  
Artikkel 40 Põhjendus 8  
Artikkel 41 —  
Artikli 42 lõige 1 Artikli 23 lõige 1  
Artikli 42 lõige 2 Artikli 23 lõige 2  
Artikli 42 lõige 3 Artikli 23 lõige 3  
Artikli 42 lõige 4 Artikli 23 lõige 8  
Artikli 42 lõige 5 Artikli 23 lõike 4 esimene lõik  
Artikli 42 lõige 6 Artikli 23 lõike 5 esimene ja teine 
lõik 
Artikli 43 lõige 1 Artikli 23 lõige 6  
Artikli 43 lõige 2 Artikli 23 lõike 6 esimene taane  
Artikli 44 lõige 1 Artikli 23 lõike 4 teine lõik, lõike 5 
teine ja kolmas lõik, lõike 6 teine 
lõik, lõige 7  
Artikli 44 lõige 2 Artikli 23 lõike 4 esimene lõik, 
lõike 5 esimene lõik, lõike 6 esimene lõik
 
Artikli 44 lõige 3 —  
Artikli 45 lõige 1 Artikli 24 lõiked 1 ja 2  
Artikli 45 lõige 2 Artikli 24 lõige 3  
Artikli 45 lõige 3 Artikli 24 lõige 4  
Artikkel 46 —  
Artikli 47 lõige 1 Artikli 38 lõige 1  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 249
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 47 lõige 2 Artikli 38 lõige 7  
Artikli 47 lõige 3 Artikli 38 lõige 7  
Artikli 48 lõige 1 Artikli 35 lõige 1, artikli 36 lõige 1  
Artikli 48 lõige 2 —  
Artikkel 49 Artikli 35 lõige 2; artikli 36 lõige 1  
Artikli 50 lõiked 1–3 Artikli 35 lõike 4 esimene kuni 
kolmas lõik, artikli 36 lõige 1  
Artikli 50 lõige 4 Artikli 35 lõike 4 viies lõik  
Artikli 51 lõige 1 Artikli 36 lõige 1, artikli 79 lõike 1 
punkt a  
Artikli 51 lõige 2 Artikli 36 lõige 2  
Artikli 51 lõige 2 Artikli 36 lõige 3 ja lõike 4 teine 
lõik 
Artikli 51 lõige 3 Artikli 36 lõige 4  
Artikli 51 lõige 4 —  
Artikli 51 lõike 5 esimene lõik Artikli 36 lõige 7  
Artikli 51 lõike 5 teine lõik Artikli 36 lõige 8  
Artikli 51 lõige 6 Artikkel 37  
Artikli 52 lõige 1 Artikli 36 lõike 5 esimene lõik  
Artikli 52 lõiked 2 ja 3 Artikli 36 lõike 5 teine ja kolmas 
lõik 
Artikli 53 lõige 1 Artikli 38 lõige 6  
Artikli 53 lõige 2 Artikli 39 lõige 2  
Artikli 54 lõige 1 Artikli 40 lõige 1  
Artikli 54 lõige 2 Artikli 40 lõige 2  
Artikli 55 lõige 1 Artikli 41 lõige 1  
Artikli 55 lõige 2 Artikli 41 lõige 2  
Artikli 55 lõige 3 Artikli 41 lõige 3  
Artikli 56 lõike 1 esimene lõik Artikli 44 lõige 1  
Artikli 56 lõike 1 teine lõik —  
Artikli 56 lõige 2 —  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 250
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 56 lõige 3 —  
Artikli 56 lõige 4 —  
Artikli 57 lõige 1 Artikli 45 lõige 1  
Artikli 57 lõige 2 Artikli 45 lõike 2 punktid e ja f  
Artikli 57 lõige 3 Artikli 45 lõike 1 teine lõik  
Artikli 57 lõige 4 Artikli 45 lõige 2  
Artikli 57 lõige 5 —  
Artikli 57 lõige 6 —  
Artikli 57 lõige 7 Artikli 45 lõike 1 teine lõik ja lõike 
2 teine lõik  
Artikli 58 lõige 1 Artikli 44 lõige 1, lõike 2 esimene 
ja teine lõik  
Artikli 58 lõige 2 Artikkel 46  
Artikli 58 lõige 3 Artikkel 47  
Artikli 58 lõige 4 Artikkel 48  
Artikli 58 lõige 5 Artikli 44 lõige 2  
Artikkel 59 —  
Artikli 60 lõige 1 Artikli 47 lõiked 4–5, artikli 48 
lõige 6  
Artikli 60 lõige 2 Artikli 45 lõige 3  
Artikli 60 lõiked 3 ja 4 Artikli 47 lõiked 1 ja 5, artikli 48 
lõige 2  
Artikli 60 lõige 5 —  
Artikkel 61 —  
Artikli 62 lõige 1 Artikkel 49  
Artikli 62 lõige 2 Artikkel 50  
Artikli 62 lõige 3 —  
Artikli 63 lõige 1 Artikli 47 lõiked 2, 3; artikli 48 
lõiked 3, 4  
Artikli 63 lõige 2 —  
Artikli 64 lõige 1 Artikli 52 lõige 1, artikli 52 lõige 7  
Artikli 64 lõike 2 esimene lõik Artikli 52 lõike 1 teine lõik  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 251
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 64 lõike 2 teine lõik Artikli 52 lõike 1 kolmas lõik  
Artikli 64 lõige 3 Artikli 52 lõige 2  
Artikli 64 lõige 4 Artikli 52 lõige 3  
Artikli 64 lõike 5 esimene lõik Artikli 52 lõike 4 esimene lõik  
Artikli 64 lõike 5 teine lõik Artikli 52 lõike 4 teine lõik  
Artikli 64 lõike 6 esimene lõik Artikli 52 lõike 5 esimene lõik  
Artikli 64 lõike 6 teine lõik Artikli 52 lõige 6  
Artikli 64 lõige 7 Artikli 52 lõike 5 teine lõik  
Artikli 64 lõige 8 —  
Artikkel 65 Artikli 44 lõige 3  
Artikkel 66 Artikli 44 lõige 4  
Artikli 67 lõige 1 Artikli 53 lõige 1  
Artikli 67 lõige 2 Artikli 53 lõige 1  
Artikli 67 lõige 3 —  
Artikli 67 lõige 4 Põhjendus 1; põhjenduse 46 kolmas 
lõik 
Artikli 67 lõige 5 Artikli 53 lõige 2  
Artikkel 68 —  
Artikli 69 lõige 1 Artikli 55 lõige 1  
Artikli 69 lõike 2 punkt a Artikli 55 lõike 1 teise lõigu punkt 
a 
Artikli 69 lõike 2 punkt b Artikli 55 lõike 1 teise lõigu punkt 
b 
Artikli 69 lõike 2 punkt c Artikli 55 lõike 1 teise lõigu punkt 
c 
Artikli 69 lõike 2 punkt d Artikli 55 lõike 1 teise lõigu punkt 
d 
Artikli 69 lõike 2 punkt e —  
Artikli 69 lõike 2 punkt f Artikli 55 lõike 1 teis lõigu punkt e  
Artikli 69 lõike 3 esimene lõik Artikli 55 lõige 2  
Artikli 69 lõike 3 teine lõik —  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 252
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 69 lõige 4 Artikli 55 lõige 3  
Artikli 69 lõige 5 —  
Artikkel 70 Artikkel 26  
Artikli 71 lõige 1 —  
Artikli 71 lõige 2 Artikli 25 esimene lõik  
Artikli 71 lõige 3 —  
Artikli 71 lõige 4 Artikli 25 teine lõik  
Artikli 71 lõiked 5–8 —  
Artikkel 72 —  
Artikkel 73 —  
Artikkel 74 —  
Artikkel 75 —  
Artikkel 76 —  
Artikkel 77 —  
Artikkel 78 Artikli 67 lõige 2  
Artikli 79 lõiked 1 ja 2 Artikli 69 lõiked 1–2  
Artikli 79 lõige 3 Artikli 70 lõige 1; artikli 79 lõike 1 
punkt a  
Artikli 80 lõige 1 —  
Artikli 80 lõige 2 Artikli 66 lõige 2  
Artikli 80 lõige 3 Artikkel 72  
Artikkel 81 Artikkel 73  
Artikkel 82 Artikkel 74  
Artikli 83 lõige 1 Artikli 81 esimene lõik  
Artikli 83 lõiked 2–6 —  
Artikkel 84 Artikkel 43  
Artikkel 85 —  
Artikkel 86 —  
Artikkel 87 Artikli 77 lõiked 3 ja 4  
Artikkel 88 Artikli 77 lõige 5  
Artikli 89 lõiked 1 ja 2 Artikli 77 lõiked 1 ja 2  
Artikli 89 lõige 3 —  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 253
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
Artikli 90 lõige 1 Artikli 80 lõike 1 esimene lõik  
Artikli 90 lõiked 2–5 —  
Artikli 90 lõige 6 Artikli 80 lõike 1 teine lõik  
Artikkel 91 Artikkel 82  
Artikkel 92 —  
Artikkel 93 Artikkel 83  
Artikkel 94 Artikkel 84  
I lisa IV lisa  
II lisa I lisa  
III lisa V lisa  
— III lisa  
IV lisa punktid a–f X lisa punktid b–h  
IV lisa punkt g —  
V lisa A osa —  
V lisa B osa I jaotis VII A lisa  
V lisa B osa II jaotis —  
V lisa C osa VII A lisa  
V lisa D osa VII A lisa  
V lisa E osa VII D lisa  
V lisa F osa VII D lisa  
V lisa G osa —  
V lisa H osa —  
V lisa I osa —  
V lisa J osa —  
VI lisa Artikli 54 lõike 3 punktid a–f  
VII lisa VI lisa  
VIII lisa VIII lisa  
IX lisa punkt 1 Artikli 40 lõige 5  
IX lisa punkt 2 —  
X lisa —  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 254
 
Käesolev direktiiv Direktiiv 2004/18/EÜ  
XI lisa IX A, IX B, IX C lisa  
XII lisa I osa Artikli 47 lõige 1  
XII lisa II osa Artikli 48 lõige 2  
XII lisa —  
XIV lisa II lisa  
XV lisa XII lisa  ▼B 2014L0024 — ET — 01.01.2016 — 001.001 — 255