6.

PAIGALDAMISE ERINÕUDED 6.1. Kaugtulelaternad 6.1.1. Arv: üks või kaks. Kolmerattalistel mootorsõidukitel kogulaiusega üle 1 300 mm on ette nähtud kaks kaugtulelaternat. 6.1.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.1.3. Asend 6.1.3.1. Laius: — sõltumatu kaugtulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab kaugtulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peab nende nullkese paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; — teise esilaternaga vastastikku ühendatud kaugtulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka kaugtulelaterna kõrval asuva sõltumatu lähitulelaternaga, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; — kaks kaugtulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed paiknevad sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes. 6.1.3.2. Pikkus: sõiduki ees. Nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi. 6.1.3.3. Kaugus mis tahes sõltumatu kaugtulelaterna valgusava serva ja lähitulelaterna valgusava serva vahel ei tohi ühelgi juhul olla üle 200 mm. 6.1.4. Geomeetriline nähtavus Valgusava nähtavus, kaasa arvatud valgusava asjakohases vaatlussuunas valgustamata alad, peab olema tagatud koonilises ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5kraadise nurga moodustavad sirged. Geomeetrilise nähtavuse nurkade algpunktiks loetakse valgusava projektsiooni piirjoon püsttasapinnal, mis puutub kokku kaugtulelaterna klaaside eesmise osaga. 6.1.5. Reguleeritus: ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast. 6.1.6. Võib olla grupeeritud lähitulelaterna ja muude esilaternatega. 6.1.7. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga. 6.1.8. Võib olla vastastikku ühendatud: 6.1.8.1. lähitulelaternaga; 6.1.8.2. eesmise ääretulelaternaga; 6.1.8.3. eesmise udutulelaternaga. 6.1.9. Elektriühendused Kaugtulelaternad peavad sisse lülituma samaaegselt. Lähitule ümberlülitamisel kaugtuleks peavad kõik kaugtulelaternad sisse lülituma. Kaugtule ümberlülitamisel lähituleks peavad kõik kaugtulelaternad samaaegselt välja lülituma. Lähitulelaternad ja kaugtulelaternad võivad olla korraga sisse lülitatud. 6.1.10. Sisselülitatuse märgulamp: ei ole kohustuslik. Sinine mittevilkuv signaallamp. ▼M1 6.1.11. Muud nõuded: — nende sõidukite kaugtulelaternatele, mille nurgad on kaldu, võib paigaldada horisontaalkalde reguleerimise süsteemi, nagu on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 53 punktis 2.25, kui kõik selle eeskirjaga kõnealusele süsteemile esitatud asjaomased nõuded on täidetud; — kõigi korraga aktiveeritavate kaugtulede maksimaalse valgustugevuse koguväärtus ei tohi olla rohkem kui 430 000 cd, mis vastab kontrollväärtusele 100. ▼B 6.2. Lähitulelaternad 6.2.1. Arv: üks või kaks. Kolmerattalistel mootorsõidukitel kogulaiusega üle 1 300 mm on ette nähtud kaks lähitulelaternat. 6.2.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.2.3. Asend ▼M1 6.2.3.1. Laius: — teise esilaterna kohale, alla või ühele küljele võib paigaldada ühe sõltumatu lähitulelaterna. Kui laternad paigutatakse üksteise kohale, peab lähitulelaterna nullkese asuma sõiduki keskpikitasapinnal. Kui laternad asuvad üksteise kõrval, peavad nende nullkeskmed asuma sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — teise esilaternaga vastastikku ühendatud lähitulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese asub sõiduki keskpikitasapinnal. Kui aga sõidukile on lisaks lähitulelaternale paigaldatud veel üks esilatern, peab mõlema lambi nullkese asuma sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — kaks lähitulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed asuvad sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — kahe lähitulelaterna puhul ei tohi valgust kiirgavate pindade välisäärte ja sõiduki välisäärte vaheline külgvahe olla suurem kui 400 mm. ▼B 6.2.3.2. Kõrgus: minimaalselt 500 mm ja maksimaalselt 1 200 mm maapinnast. 6.2.3.3. Pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi. 6.2.4. Geomeetriline nähtavus Määratletakse nurkade α ja β abil I lisa punkti A alapunkti 10 kohaselt: α = 15° ülespoole ja 10° allapoole; β = 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks lähitulelatern. 45° väljapoole ja 10° sissepoole, kui on kaks lähitulelaternat. Tule lähedal asuvad paneelid või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele. 6.2.5. Reguleeritus: ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast. Lähitule vertikaalkalle peab jääma piiridesse –0,5 ja –2,5 %, välja arvatud juhul, kui on olemas väline reguleerseadis. 6.2.6. Võib olla grupeeritud kaugtulelaterna ja muude esilaternatega. 6.2.7. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga. 6.2.8. Võib olla vastastikku ühendatud kaugtulelaterna ja muude esilaternatega. 6.2.9. Elektriühendused Lähitulele ümberlülitamisel peab lülitusseade välja lülitama samaaegselt kõik kaugtulelaternad, kusjuures lähituled ja kaugtuled võivad olla korraga sisse lülitatud. 6.2.10. Sisselülitatuse märgulamp: ei ole kohustuslik. Roheline mittevilkuv signaallamp. ▼M1 6.2.11. Muud nõuded: — nende sõidukite lähitulelaternatele, mille nurgad on kaldu, võib paigaldada horisontaalkalde reguleerimise süsteemi, nagu on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 53 punktis 2.25, kui kõik selle eeskirjaga kõnealusele süsteemile esitatud asjaomased nõuded on täidetud; — lähitulelaternaid, mille valgust kiirgava pinna madalaim punkt on 0,8 m kõrgusel maapinnast või madalamal, reguleeritakse nii, et nende algne kaldesuund on –1,0 % kuni –1,5 %. Täpse väärtuse võib kindlaks määrata tootja; — lähitulelaternaid, mille valgust kiirgava pinna madalaim punkt on 0,8–1,0 m kõrgusel maapinnast, reguleeritakse nii, et nende algne kaldesuund on –1,0 % kuni –2,0 %. Täpse väärtuse võib kindlaks määrata tootja; — lähitulelaternaid, mille valgust kiirgava pinna madalaim punkt on 1,0 m kõrgusel maapinnast või kõrgemal, reguleeritakse nii, et nende algne kaldesuund on –1,5 % kuni –2,0 %. Täpse väärtuse võib kindlaks määrata tootja; — lähitulelaternate puhul, mille valgusallika objektiivne valgusvoog ei ületa 2 000 luumenit ja mille algne kalle on –1,0 % kuni –1,5 %, peab vertikaalne kalle igasuguse koormuse korral olema –0,5 % kuni –2,5 %. Kui algne kalle on –1,5 % kuni –2,0 %, peab vertikaalne kalle olema –1,0 % kuni –3,0 %. Nõuetele vastavuse tagamiseks võib kasutada välist reguleerimisseadet, kui kasutatakse ainult sõidukiga kaasas olevaid tööriistu; — lähitulelaternate puhul, mille valgusallika objektiivne valgusvoog ületab 2 000 luumenit ja mille algne kalle on –1,0 % kuni –1,5 %, peab vertikaalne kalle igasuguse koormuse korral olema –0,5 % kuni –2,5 %. Kui algne kalle on –1,5 % kuni –2,0 %, peab vertikaalne kalle olema –1,0 % kuni –3,0 %. Sellele nõudele vastavuse tagamiseks võib kasutada laternate loodimise seadet, kui see on täisautomaatne ja reageerimisajaga vähem kui 30 sekundit. ▼M1 6.2.11.1. Katsetingimused: — punktis 6.2.11 toodud kaldele esitatavaid nõudeid kontrollitakse järgmiselt: — — töökorras sõiduki mass ja juhti simuleeriv 75 kg mass; — täiskoormuses sõiduki mass jaotatakse nii, et saavutada tootja poolt kõnealuste koormustingimuste jaoks kehtestatud maksimaalsed teljekoormused; — juhti simuleeriva 75 kg massiga ja täiendavalt koormatud sõiduk, et saavutada tootja kehtestatud maksimaalne lubatud tagatelje koormus; esitelje koormus peab sellisel juhul olema aga võimalikult väike; — enne mõõtmist kõigutatakse sõidukit kolm korda ning liigutatakse seda edasi ja tagasi vähemalt ühe rattapöörde võrra. ▼B 6.3. Suunatulelaternad 6.3.1. Arv: kaks kummalgi küljel. Kummalgi küljel on lubatud ka üks suunatulelatern. 6.3.2. Paigutusjoonis: kaks eesmist ja kaks tagumist suunatulelaternat. 6.3.3. Asend 6.3.3.1. Laius: — sõiduki keskpikitasapinnast kaugeim valgusava punkt ei tohi olla sõiduki tagapoolseimast osast kaugemal kui 400 mm, — valgusavade siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 500 mm, — minimaalne kaugus suunatulelaternate valgusavade ja lähimate lähitulelaternate vahel peab olema: — — 75 mm, kui suunatulelaterna minimaalne valgustugevus on 90 cd; — 40 mm, kui suunatulelaterna minimaalne valgustugevus on 175 cd; — 20 mm, kui suunatulelaterna minimaalne valgustugevus on 250 cd; — ≤ 20 mm, kui suunatulelaterna minimaalne valgustugevus on 400 cd. 6.3.3.2. Kõrgus: minimaalselt 350 mm ja maksimaalselt 1 500 mm maapinnast. 6.3.4. Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurgad: vaata 2. liide. Vertikaalnurgad: horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5 kraadini laternate puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast. 6.3.5. Reguleeritus Suunatulelaternad võivad liikuda olenevalt pöördenurgast. 6.3.6. Võivad olla grupeeritud ühe või mitme laternaga. 6.3.7. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga. 6.3.8. Ei tohi olla vastastikku ühendatud ühegi muu laternaga. 6.3.9. Elektriühendused: Suunatulelaternad peavad sisse lülituma muudest laternatest sõltumatult. Kõik sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad peavad olema sisse- ja väljalülitatavad ühe lülitusseadise abil. 6.3.10. Töökorras oleku märgulamp: kohustuslik. Võib olla optiline või helisignaal või mõlemad. Kui on optiline, siis peab see olema roheline vilkuv tuli ning nähtav kõigis tavapärastes töötamistingimustes. Mis tahes suunatulelaterna talitlushäire puhul peab see välja lülituma või jääma sisselülitatuks, kuid mitte vilkuma, või peab selle vilkumissagedus märgatavalt muutuma. Kui on ainult helisignaal, siis peab see olema hästi kuuldav ning selle sagedus peab märgatavalt muutuma mis tahes talitlushäire puhul. 6.3.11. Muud nõuded Allpool loetletud karakteristikute mõõtmisel ei tohi vooluallikas varustada elektriga muid kui mootori ja valgustusseadmete töötamiseks vajalikke vooluahelaid. 6.3.11.1. Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist. 6.3.11.2. Kõigi sõidukite puhul, mille suunatulelaternad töötavad alalisvoolul: 6.3.11.2.1. peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis; 6.3.11.2.2. peavad sõiduki ühel küljel asetsevad suunatulelaternad vilkuma sama sagedusega ja samas faasis. 6.3.11.3. Kui sõiduk on varustatud suunatulelaternatega, mis töötavad vahelduvvoolul ning mootori pöörlemiskiirus on vahemikus 50–100 % sõiduki maksimaalkiirusele vastavast kiirusest: 6.3.11.3.1. peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis; 6.3.11.3.2. võivad sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi. Esilaternad ei tohi olla nähtavad sõiduki tagant ning tagalaternad ei tohi olla nähtavad sõiduki eest 1. liites määratletud vööndite ulatuses. 6.3.11.4. Kui sõidukile paigaldatud suunatulelaternad töötavad vahelduvvoolul ning mootori pöörlemiskiirus jääb valmistaja määratud tühikäigu pöörlemiskiiruse ja 50 % sõiduki maksimaalkiirusele vastava kiiruse vahemikku: 6.3.11.4.1. peab vilkumissagedus olema vahemikus 90 + 30 ja 90 – 45 korda minutis; 6.3.11.4.2. võivad sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi. Esituled ei tohi olla nähtavad sõiduki tagant ning tagatuled ei tohi olla nähtavad sõiduki eest 1. liites määratletud vööndite ulatuses. 6.3.11.5. Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, välja arvatud lühis, peavad teised edasi vilkuma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda, välja arvatud juhul, kui sõiduk on varustatud märgutulega. 6.4. Piduritulelaternad ▼M1 6.4.1. Arv: — üks või kaks sõidukite puhul, mille kogulaius ei ületa 1 300 mm; — kaks sõidukite puhul, mille kogulaius ületab 1 300 mm; — paigaldada võib täiendava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna (s.o keskele ja kõrgele paigaldatud piduritulelaterna), kui on tagatud vastavus kõigile Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 48 nõuetele, mida kohaldatakse selliste piduritulelaternate paigaldamise suhtes M1-kategooria sõidukitele. ▼B 6.4.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.4.3. Asend 6.4.3.1. Laius: kui piduritulelaternaid on ainult üks, peab selle nullkese asuma sõiduki keskpikitasapinnal; kui piduritulelaternaid on kaks, peavad need asetsema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes. Kahe tagarattaga sõidukite puhul: peab kahe laterna vaheline kaugus olema vähemalt 600 mm. Kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui sõiduki kogulaius on alla 1 300 mm. 6.4.3.2. Kõrgus: minimaalselt 250 mm, maksimaalselt 1 500 mm maapinnast. 6.4.3.3. Pikkus: sõiduki taga. 6.4.4. Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurk: 45° vasakule ja paremale. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast. 6.4.5. Reguleeritus: sõiduki taha. 6.4.6. Võib olla grupeeritud ühe või mitme muu tagalaternaga. 6.4.7. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga. 6.4.8. Võib olla vastastikku ühendatud tagumise ääretulelaternaga. 6.4.9. Elektriühendus: peavad süttima vähemalt ühe sõidupiduri sisselülitamisel. 6.4.10. Sisselülitatuse märgulamp: keelatud. 6.5. Eesmised ääretulelaternad 6.5.1. Arv: üks või kaks. Kolmerattalistel mootorratastel kogulaiusega üle 1 300 mm peab olema siiski kaks eesmist ääretulelaternat. 6.5.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.5.3. Asend ▼M1 6.5.3.1. Laius: — üks sõltumatu eesmine ääretulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale. Kui laternad paigutatakse üksteise kohale, peab eesmise ääretulelaterna nullkese asuma sõiduki keskpikitasapinnal. Kui laternad asuvad üksteise kõrval, peavad nende nullkeskmed asuma sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — teise esilaternaga vastastikku ühendatud eesmine ääretulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese asub sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on lisaks varustatud esilaternaga, mis asetseb teise eesmise ääretulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed asuma sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — kaks eesmist ääretulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed asuvad sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — kahe eesmise ääretulelaterna puhul ei tohi valgust kiirgavate pindade välisäärte ja sõiduki välisäärte vaheline külgvahe olla suurem kui 400 mm. ▼B 6.5.3.2. Kõrgus: minimaalselt 350 mm, maksimaalselt 1 200 mm maapinnast. 6.5.3.3. Pikkus: sõiduki ees. 6.5.4. Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurk: 80° vasakule ja paremale, kui ääretulelaternaid on üks; 80° väljapoole ja 45° sissepoole, kui ääretulelaternaid on kaks. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast. 6.5.5. Reguleeritus: ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast. 6.5.6. Võib olla grupeeritud mis tahes muu esilaternaga. 6.5.7. Võib olla vastastikku ühendatud mis tahes muu esilaternaga. 6.5.8. Elektriühendused: erinõuded puuduvad. 6.5.9. Sisselülitatuse märgulamp: kohustuslik. Mittevilkuv roheline märgutuli; kõnealune märgulamp ei ole vajalik juhul, kui armatuurlaua valgustuse saab sisse ja välja lülitada koos ääretulelaternaga. 6.5.10. Muud nõuded: puuduvad. 6.6. Tagumised ääretulelaternad 6.6.1. Arv: üks või kaks. Kolmerattalistel mootorsõidukitel kogulaiusega üle 1 300 mm peab siiski olema kaks tagumist ääretulelaternat. 6.6.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.6.3. Asend ▼M1 6.6.3.1. Laius: — sõidukile paigaldatakse üks tagumine ääretulelatern nii, et tagumise ääretulelaterna nullkese asub sõiduki keskpikitasapinnal; — sõidukile paigaldatakse kaks tagumist ääretulelaternat nii, et tagumiste ääretulelaternate nullkeskmed asuvad sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — kahe tagarattaga sõiduki puhul, mille kogulaius on suurem kui 1 300 mm, ei tohi valgust kiirgavate pindade välisäärte ja sõiduki välisäärte vaheline külgvahe olla suurem kui 400 mm. ▼B 6.6.3.2. Kõrgus: minimaalselt 250 mm, maksimaalselt 1 500 mm maapinnast. 6.6.3.3. Pikkus: sõiduki taga. 6.6.4. Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurk: 80° vasakule ja paremale, kui ääretulelaternaid on üks; 80° väljapoole ja 45° sissepoole, kui ääretulelaternaid on kaks. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast. 6.6.5. Reguleeritus: tahapoole. 6.6.6. Võib olla grupeeritud mis tahes muu tagalaternaga. 6.6.7. Võib olla kombineeritud numbritulelaternaga. 6.6.8. Võib olla vastastikku ühendatud piduritulelaternaga või mittekolmnurkse tagumise helkuriga või mõlemaga või tagumise udutulelaternaga. 6.6.9. Elektriühendused: erinõuded puuduvad. 6.6.10. Sisselülitatuse märgulamp: ei ole kohustuslik. Seadme funktsiooni võib vajaduse korral täita eesmise ääretulelaterna jaoks ettenähtud seade. 6.6.11. Muud nõuded: puuduvad. 6.7. Eesmised udutulelaternad 6.7.1. Arv: üks või kaks. 6.7.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.7.3. Asend 6.7.3.1. Laius: — eesmine udutulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab eesmise udutulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; — teise esilaternaga vastastikku ühendatud eesmine udutulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal; — kaks eesmist udutulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed paiknevad sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; — sõiduki keskpikitasapinnast kaugeima valgusava servad ei tohi olla sõiduki tagapoolseimast servast kaugemal kui 400 mm. 6.7.3.2. Kõrgus: minimaalselt 250 mm maapinnast. Ükski valgusava punkt ei tohi asuda kõrgemal lähitulelaterna valgusava kõrgeimast punktist. 6.7.3.3. Pikkus: sõiduki ees loetakse nõue täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile otse ega kaudselt sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi. 6.7.4. Geomeetriline nähtavus Määratletakse nurkade α ja β abil I lisa punkti A alapunkti 10 kohaselt: α = 5° ülespoole ja allapoole; β = 45° vasakule ja paremale laterna puhul, mis ei ole tsentraalselt paigaldatud ning mille puhul peab sisenurk β = 10°. 6.7.5. Reguleeritus: ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast. 6.7.6. Võib olla grupeeritud muude esilaternatega. 6.7.7. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu esilaternaga. 6.7.8. Võib olla vastastikku ühendatud kaugtulelaterna ja eesmise ääretulelaternaga. 6.7.9. Elektriühendused Eesmine udutulelatern peab olema sisse- ja väljalülitatav sõltumata kaug- või lähitulelaternast. 6.7.10. Sisselülitatuse märgulamp: ei ole kohustuslik. Roheline mittevilkuv signaallamp. 6.7.11. Muud nõuded: puuduvad. 6.8. Tagumised udutulelaternad 6.8.1. Arv: üks või kaks. 6.8.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.8.3. Asend 6.8.3.1. Laius: kui udutulelaternaid on ainult üks, peab selle nullkese asuma sõiduki keskpikitasapinnal; kui udutulelaternaid on kaks, peavad need asetsema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes. Kahe tagarattaga sõidukite puhul: peab kahe laterna vaheline kaugus olema vähemalt 600 mm. Kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui sõiduki kogulaius on alla 1 300 mm. 6.8.3.2. Kõrgus: minimaalselt 250 mm, maksimaalselt 1 000 mm maapinnast. 6.8.3.3. Pikkus: sõiduki taga. Kui on ainult üks udutulelatern, siis peab see asuma sõiduki keskmise pikitasapinna suhtes sellel sõiduki küljel, mis on vastassuunaline tavapärase liiklussuunaga; nullkese võib samuti paikneda sõiduki pikisümmeetriatasandil. 6.8.3.4. Kaugus tagumise udutulelaterna valgusava ja piduritulelaterna valgusava vahel peab olema vähemalt 100 mm. 6.8.4. Geomeetriline nähtavus Määratletakse nurkade α ja β abil I lisa punkti A alapunkti 10 kohaselt: α = 5° ülespoole ja 5° allapoole; β = 25° vasakule ja paremale. 6.8.5. Reguleeritus: taha. 6.8.6. Võib olla grupeeritud mis tahes muu tagalaternaga. 6.8.7. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga. 6.8.8. Võib olla vastastikku ühendatud tagumise ääretulelaternaga. 6.8.9. Elektriühendused Latern tohib põleda ainult siis, kui on sisse lülitatud üks või mitu järgmist laternat: kaugtulelatern, lähitulelatern või eesmine udutulelatern. 6.8.10. Sisselülitatuse märgulamp: kohustuslik. Mittevilkuv merevaigukollane märgutuli. 6.8.11. Muud nõuded: puuduvad. 6.9. Tagurdustulelaternad 6.9.1. Arv: üks või kaks. 6.9.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.9.3. Asend 6.9.3.1. Laius: erinõuded puuduvad. 6.9.3.2. Kõrgus: minimaalselt 250 mm, maksimaalselt 1 200 mm maapinnast. 6.9.3.3. Pikkus: sõiduki taga. 6.9.4. Geomeetriline nähtavus Määratletakse nurkade α ja β abil I lisa punkti A alapunkti 10 kohaselt: α = 15° ülespoole ja 5° allapoole; β = 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks lähitulelatern; β = 45° väljapoole ja 30° sissepoole, kui on kaks laternat. 6.9.5. Reguleeritus: tahapoole. 6.9.6. Võib olla grupeeritud mis tahes muu tagalaternaga. 6.9.7. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga. 6.9.8. Ei tohi olla vastastikku ühendatud muude laternatega. 6.9.9. Elektriühendused Latern tohib põleda ainult siis, kui on sisse lülitatud tagasikäik ning mootori lülitusseade on asendis, mis võimaldab mootori töötamist. Latern ei tohi olla sisselülitatav või jääda sisselülitatuks, kui üks nendest tingimustest on täitmata. 6.9.10. Sisselülitatuse märgulamp: ei ole kohustuslik. 6.10. Ohutuli 6.10.1. Nõuded vastavad täpselt punktides 6.3–6.3.8 ettenähtud nõuetele. 6.10.2. Elektriühendused Signaal tuleb aktiveerida eraldi lülitusseadise abil, mis võimaldab kõik suunatulelaternad elektriga varustada samaaegselt. 6.10.3. Sisselülitatuse märgulamp: kohustuslik. Punane vilkuv tuli või eraldi märgulambi puudumise korral punktis 6.3.10 ettenähtud märgulambid, mis toimivad samaaegselt. 6.10.4. Muud nõuded Tule vilkumissagedus peab olema 90 ± 30 korda minutis. Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist. Ohutuli peab olema aktiveeritav ka juhul, kui mootorit käivitav või seiskav seade on asendis, mis ei võimalda mootorit käivitada. 6.11. Numbritulelatern 6.11.1. Arv: üks. Latern võib koosneda mitmest optilisest elemendist, mis on mõeldud registreerimismärgi asukoha valgustamiseks.



6.11.2. Paigutusjoonis Latern valgustab registreerimismärgi asukohta. 6.11.3. Asend 6.11.3.1. Laius 6.11.3.2. Kõrgus 6.11.3.3. Pikkus 6.11.4. Geomeetriline nähtavus 6.11.5. Reguleeritus 6.11.6. Võib olla grupeeritud ühe või mitme tagalaternaga. 6.11.7. Võib olla kombineeritud tagumise ääretulelaternaga. 6.11.8. Ei tohi olla vastastikku ühendatud ühegi muu laternaga. 6.11.9. Elektriühendused: erinõuded puuduvad. 6.11.10. Sisselülitatuse märgulamp: ei ole kohustuslik. Seadme toimimise peab tagama ääretulelaternale ettenähtud sisselülitatuse märgulamp. 6.11.11. Muud nõuded: puuduvad. 6.12. Mittekolmnurksed tagumised helkurid 6.12.1. Arv: üks või kaks IA-klassi helkurit ( 25 ). Kolmerattalistel mootorsõidukitel kogulaiusega üle 1 000 mm peab siiski olema kaks mittekolmnurkset tagumist helkurit. 6.12.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.12.3. Asend ▼M1 6.12.3.1. Laius: — kui sõidukil on üks tagumine helkur, paigaldatakse see sõidukile nii, et selle nullkese asub sõiduki keskpikitasapinnal; — kaks tagumist helkurit paigaldatakse sõidukile nii, et nende nullkeskmed asuvad sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — kahe tagumise helkuri puhul ei tohi valgust kiirgavate pindade välisäärte ja sõiduki välisäärte vaheline külgvahe olla suurem kui 400 mm. ▼B 6.12.3.2. Kõrgus: minimaalselt 250 mm, maksimaalselt 900 mm maapinnast. 6.12.3.3. Pikkus: sõiduki taga. 6.12.4. Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurk: 30° vasakule ja paremale. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5 kraadini helkuri puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast. 6.12.5. Reguleeritus: taha. 6.12.6. Võib olla grupeeritud mis tahes muu laternaga. 6.12.7. Muud nõuded: helkuri valgusaval võib olla ühiseid osi mis tahes muu punase tagalaternaga. 6.13. Mittekolmnurksed külgmised helkurid 6.13.1. Arv kummalgi küljel: üks või kaks IA-klassi helkurit (25) . 6.13.2. Paigutusjoonis: erinõuded puuduvad. 6.13.3. Asend 6.13.3.1. Laius: erinõuded puuduvad. 6.13.3.2. Kõrgus: minimaalselt 300 mm, maksimaalselt 900 mm maapinnast. 6.13.3.3. Pikkus: peab olema selline, et tavalistes tingimustes ei saaks sõidukijuht või sõitja ega nende riietus seadet varjata. 6.13.4. Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurgad: 30° ette- ja tahapoole. Vertikaalnurgad: horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 5 kraadini helkuri puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast. 6.13.5. Reguleeritus: helkurite nullteljed peavad asetsema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning olema suunatud väljapoole. Eesmised helkurid võivad olla pööratavad olenevalt pöördenurgast. 6.13.6. Võivad olla grupeeritud signaalseadmetega. ▼M1 6.14. Päevatulelatern 6.14.1. Arv: — üks või kaks sõidukite puhul, mille kogulaius ei ületa 1 300 mm; — kaks sõidukite puhul, mille kogulaius ületab 1 300 mm. 6.14.2. Paigutusjoonis: — konkreetsed nõuded puuduvad. 6.14.3. Asend: 6.14.3.1. Laius: — üks sõltumatu päevatulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale. Kui laternad paigutatakse üksteise kohale, peab päevatulelaterna nullkese asuma sõiduki keskpikitasapinnal. Kui laternad asuvad üksteise kõrval, peavad nende nullkeskmed asuma sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — teise esilaternaga vastastikku ühendatud päevatulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese asub sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on lisaks varustatud esilaternaga, mis asetseb päevatulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed asuma sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — kaks päevatulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed asuvad sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt; — sõidukite puhul, mille kogulaius on suurem kui 1 300 mm, peab valgust kiirgavate pindade siseäärte vaheline kaugus olema vähemalt 500 mm. 6.14.3.2. Kõrgus: minimaalselt 250 mm ja maksimaalselt 1 500 mm maapinnast. 6.14.3.3. Pikkus: sõiduki ees. See nõue on täidetud, kui kiiratav valgus ei sega juhti otseselt ega kaudselt sõiduki tahavaatepeeglitest ja/või muudelt valgustpeegeldavatelt pindadelt peegeldudes. 6.14.3.4. Kaugus: — kui eesmise suunatulelaterna ja päevatulelaterna vaheline kaugus on 40 mm või väiksem, peavad sõiduki vastaval küljel asuva päevatulelaterna elektriühendused olema sellised, et päevatulelatern on kas — — välja lülitatud või — selle valgustugevus on vähendatud tasemeni, mis ei ületa 140 cd, — kogu kõnealuse eesmise suunatulelaterna aktiveerimisperioodi vältel (nii sisse- kui ka väljalülitatult). 6.14.4. Geomeetriline nähtavus: — α = 10° ülespoole ja 10° allapoole; — β = 20° vasakule ja paremale, kui päevatulelaternaid on üks; — β = 20° väljapoole ja 20° sissepoole, kui päevatulelaternaid on kaks. 6.14.5. Reguleeritus: — ettepoole, võivad liikuda olenevalt juhtraua pöördenurgast. 6.14.6. Elektriühendused: — kõik päevatulelaternad lülituvad peajuhtlüliti aktiveerimisel sisse; need võivad jääda siiski väljalülitatuks järgmistes tingimustes: — — automaatkäigukast on seisuasendis; — seisupidur on aktiveeritud või — enne sõiduki esmakordset liikuma hakkamist pärast peajuhtlüliti ja sõiduki käitamissüsteemi käsitsi aktiveerimist; — päevatulelaternaid saab käsitsi deaktiveerida, aga see on võimalik ainult juhul, kui sõiduki kiirus on väiksem kui 10 km/h. Laternad aktiveeruvad automaatselt uuesti, kui sõiduki kiirus ületab 10 km/h või kui sõiduk on edasi liikunud enam kui 100 m; — päevatulelaternad deaktiveeritakse automaatselt, kui — — sõiduk seisatakse peajuhtlüliti kaudu; — aktiveeritakse eesmised udutulelaternad; — aktiveeritakse esilaternad, v.a juhul, kui neid kasutatakse lühikese intervalliga järgnevate valgussignaalide andmiseks, ja — kui ümbritseva keskkonna valgus on väiksem kui 1 000 luksi ja kiirusenäidik sõiduki spidomeetril on veel selgelt loetav (nt kui spidomeetri valgustus on alati sisse lülitatud) ning kui sõidukile ei ole paigaldatud punkti 6.5.9 kohast mittevilkuvat rohelist märgulampi või sobiva sümboliga märgistatud päevatulelaterna rohelist sisselülitatuse märgulampi. Sellisel juhul aktiveeritakse korraga automaatselt I lisa jaotise B punktis 11 nõutud lähitulelaternad ja valgustusseadmed kahe sekundi jooksul pärast seda, kui ümbritseva keskkonna valgus langeb alla 1 000 luksi. Kui ümbritseva keskkonna valgus jõuab 7 000 luksini, aktiveeritakse päevatulelaternad automaatselt uuesti ning I lisa jaotise B punktis 11 nõutud lähitulelaternad ja valgustusseadmed deaktiveeritakse korraga 5–300 sekundi jooksul (st et tulede lülitamine peab olema täisautomaatne, kui juhile ei anta nähtavat märguannet pimedas tavavalgustuse aktiveerimiseks või kui tal ei ole vajadust seda teha). 6.14.7. Sisselülitatuse märgulamp: — ei ole kohustuslik. ▼B