Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest
►B NÕUKOGU DIREKTIIV,
30. oktoober 1979,
karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta
(79/923/EMÜ)
(EÜT L 281, 10.11.1979, lk 47)
Muudetud:
Euroopa Liidu Teataja
nr lehekülg kuupäev
►M1 Nõukogu direktiiv 91/692/EMÜ, 23. detsember 1991 L 377 48 31.12.1991
Parandatud:
►C1 Parandus, EÜT L 190, 12.7.2006, lk 99 (79/923/EMÜ)1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —1
▼B
NÕUKOGU DIREKTIIV,
30. oktoober 1979,
karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta
(79/923/EMÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle
artikleid 100 ja 235,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3)
ning arvestades, et:
keskkonna kaitsmisel ja parandamisel on vaja võtta konkreetseid meet-
meid, et kaitsta vett, sealhulgas karpide elukeskkonna vett, reostuse eest;
teatavaid karbipopulatsioone on vaja kaitsta saasteainete merevette heit-
mise mitmesuguste tagajärgede eest;
Euroopa ühenduste 1973. aasta keskkonnaalases tegevusprogrammis (4)
ja 1977. aasta keskkonnaalases tegevusprogrammis (5) on sätestatud, et
kvaliteedieesmärke tuleb seada ühiselt, määrates seejuures kindlaksmitmesugused nõuded, millele keskkond peab vastama, muu hulgas vee
ja samuti karpide elukeskkonna vee näitajate määratluse;
erinevused sätete vahel, mis mitmes liikmesriigis juba kehtivad või mida
välja töötatakse ning mis käsitlevad karpide elukeskkonna vee kvaliteeti,võivad luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi ning seega otseselt mõju-
tada ühisturu toimimist; seepärast tuleks selles valdkonnas kehtivaid
õigusakte ühtlustada, nagu on ette nähtud asutamislepingu artikliga 100;
õigusaktide ühtlustamine tuleb siduda ühenduse meetmetega, mille
eesmärgiks on saavutada ulatuslikemate reeglite abil üks ühenduse
eesmärkidest keskkonnakaitse ja elukvaliteedi parandamise vallas;sellega seoses tuleb ette näha teatavad sätted; kuna konkreetselt selleksvajalikke volitusi asutamislepinguga ette nähtud ei ole, tuleb tuginedaasutamislepingu artiklile 235;
direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleb liikmesriikidel määrata kind-
laks veealad, mille suhtes direktiivi kohaldama hakatakse, ning samutiteatavatele näitajatele vastavad piirväärtused; selliselt kindlaksmääratudveealade vesi tuleks nende väärtustega kooskõlla viia kuue aasta jooksulpärast kindlaksmääramist;
karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kontrollimiseks tuleks
võtta teatav minimaalne arv proove ning teha lisas kirjeldatud näitajatesuhtes mõõtmisi; proovide võtmise sagedust tohib mõõtmistulemustest
tulenevalt vähendada või selle lõpetada;
teatavad loomulikud asjaolud ei olene liikmesriikidest ning seepärast
tuleb ette näha võimalus teha teatavatel juhtudel erandeid käesolevastdirektiivist;
teaduse ja tehnika arengu tõttu võib osutuda vajalikuks kohandada
kiiresti teatavaid lisas sätestatud nõudeid; selleks vajalike meetmetekehtestamise hõlbustamiseks tuleks kehtestada kord, millega luuaksetihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; see koostöö peaks
toimuma nõukogu 18. juuli 1978. aasta direktiiviga 78/659/EMÜ
(kalade elu tagamiseks kaitset ja parandamist vajava magevee kvaliteedikohta) (
6) loodud teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee
raames;1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —2
(1) EÜT C 283, 30.11.1976, lk 3.
(2) EÜT C 133, 6.6.1977, lk 48.
(3) EÜT C 114, 11.5.1977, lk 29.
(4) EÜT C 112, 20.12.1973, lk 3.
(5) EÜT C 139, 13.6.1977, lk 3.
(6) EÜT L 222, 14.8.1978, lk 1.
▼B
karploomasaaduste tarbijatele ei ole võimalik kaitset tagada ainuüksi
käesoleva direktiiviga; seepärast peaks komisjon tegema võimalikultkiiresti selle kohta ettepanekuid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Käesolev direktiiv käsitleb karpide elukeskkonna vee kvaliteeti ning
kehtib nende ranniku- ja riimveealade suhtes, mille liikmesriigid onmääranud kaitset või parandamist vajavateks, et toetada karpide (kahe-
poolmeliste karploomade ja kõhtjalgsete) elu ja kasvu ning seeläbi ka
inimesele otseselt toiduks ettenähtud karploomasaaduste kõrget kvali-teeti.
Artikkel 2
Liikmesriikide määratud veealade suhtes kohaldatavad näitajad on loet-
letud lisas.
Artikkel 3
1. Liikmesriigid määravad määratud veealade vee lisas loetletud
näitajatele väärtused, kui nendele näitajatele on väärtused antud G või Iveerus. Nad arvestavad mõlemas veerus sisalduvaid märkusi.
2. Liikmesriigid ei määra lisa I veerus sisalduvatest leebemaid väär-
tusi ning püüavad järgida G veerus esitatud väärtusi, arvestades samal
ajal artiklis 8 sätestatud põhimõtet.
3. Heitveeheidete suhtes, mille kohta kehtivad näitajad ”halogeenor-
gaanilised ained” ja”metallid”, kohaldatakse liikmesriikide poolt koos-
kõlas nõukogu 4. mai 1976. aasta direktiiviga 76/464/EMÜ (teatavate
ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saastekohta) (
1) kehtestatud heitveenorme samal ajal kvaliteedieesmärkide
saavutamise ning teiste käesolevast direktiivist tulenevate, eelkõigeproovide võtmisega seotud kohustuste täitmisega.
Artikkel 4
1. Liikmesriigid määravad karpide elukeskkonna veega alad kindlaks
esimest korda kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakste-
gemist.
2. Edaspidi võivad liikmesriigid kõnealuseid veealasid juurde
määrata.
3. Liikmesriigid võivad karpide elukeskkonna veega alade nimistu
läbi vaadata eelkõige asjaolude tõttu, mida ei olnud võimalik nimistu
esimese koostamise ajal ette näha, arvestades artiklis 8 sätestatud põhi-
mõtet.
Artikkel 5
Liikmesriigid käivitavad programme reostuse vähendamiseks ja eelkõige
tagamaks, et karpide elukeskkonna vesi vastab kuue aasta möödudessellise veega alade nimistu artikli 4 kohasest koostamisest nii väärtus-tele, mille liikmesriigid määravad kindlaks kooskõlas artikliga 3, kui kalisa G ja I veergudes sisalduvatele märkustele.
Artikkel 6
1. Artikli 5 kohaldamisel loetakse karpide elukeskkonna vesi käeso-
leva direktiivi sätetele vastavaks, kui selle proovid, mida on 12 kuu
jooksul võetud lisas sätestatud minimaalse sagedusega ühest ja samast
proovivõtukohast, vastavad liikmesriikide poolt kooskõlas artikliga 3kindlaksmääratud väärtustele ning lisa G ja I veergudes sisalduvatelemärkustele järgmiselt:1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —3
(1) EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23.
▼B
—100 % proovidest näitajate ”halogeenorgaanilised ained” ja
”metallid” puhul,
—95 % proovidest näitajate ”soolsus” ja”lahustunud hapnik” puhul,
—75 % proovidest muude lisas loetletud näitajate puhul.
Kui kõikide lisas loetletud näitajate, välja arvatud näitajate ”halogeenor-
gaanilised ained” ja”metallid” kohta võetakse proove kooskõlas artikli 7
lõikega 2 harvemini, kui lisas on sätestatud, peavad kõik proovidvastama eespool osutatud väärtustele ja märkustele.
2. Proove, mille näitajad ei vasta liikmesriikide poolt kooskõlas arti-
kliga 3 kindlaksmääratud väärtustele või lisa G ja I veergudes sisalduva-tele märkustele, ei arvestata lõikega 1 ettenähtud protsentide arvutamisel,kui selle kõrvalekaldumise on põhjustanud katastroof.
Artikkel 7
1. Proovide võtmisega lisas sätestatud minimaalse sagedusega tege-
levad liikmesriikide pädevad asutused.
2. Kui pädev asutus tuvastab, et karpide elukeskkonna vee kvaliteet
on oluliselt parem kui kvaliteet, mis saavutataks kooskõlas artikliga 3
kindlaksmääratud väärtuste ning lisa G ja I veergudes sisalduvatemärkuste kohaldamise teel, tohib proovivõtusagedust vähendada. Kui eiole reostust ja ohtu, et kõnealuse vee kvaliteet halveneb, võib asjaomanepädev asutus otsustada, et sellest veest ei ole vaja proove võtta.
3. Kui proovide võtmisel selgub, et mõni kooskõlas artikliga 3 kind-
laksmääratud väärtus on täitmata või lisa G või I veerus sisalduv märkusarvestamata, selgitab pädev asutus välja, kas see on juhuslik või tingitud
mõnest loodusnähtusest või reostusest, ning võtab vastu asjakohased
meetmed.
4. Täpse proovivõtukoha, selle kauguse lähimast saasteainete heiteko-
hast ning proovivõtusügavuse määrab iga liikmesriigi pädev asutus kind-
laks eelkõige kohapeal valitsevate keskkonnatingimuste põhjal.
5. Kõnealuste näitajate väärtuste arvutamiseks kasutatavad analüüsi
võrdlusmeetodid on sätestatud lisas. Muid meetodeid kasutavad laboridtagavad, et nende tulemused on võrdväärsed või võrreldavad lisasmääratletutega.
Artikkel 8
Käesoleva direktiivi järgi võetavate meetmete rakendamine ei tohi mitte
mingil juhul ei otseselt ega kaudselt põhjustada ranniku- ja riimvee reos-
tuse suurenemist.
Artikkel 9
Liikmesriigid võivad alati kehtestada karpide elukeskkonna veele range-
maid väärtusi, kui on sätestatud käesolevas direktiivis. Nad võivadsamuti kehtestada sätteid muude näitajate kohta, kui on ette nähtudkäesoleva direktiiviga.
Artikkel 10
Kui liikmesriik soovib karpide elukeskkonna veega alaks määrata ala,
mis asub naaberliikmesriigi piiri ääres, konsulteerivad mõlemad liikmes-riigid omavahel, et teha kindlaks selle ala käesoleva direktiivi kohalda-
misalasse jäävad osad ning järeldused, mida tuleb teha ühiste kvalitee-
dieesmärkide põhjal; need järeldused teeb kumbki asjaomane liikmesriikpärast formaalseid konsultatsioone naaberliikmesriigiga. Komisjon võibsellest protsessist osa võtta.
Artikkel 11
Liikmesriigid võivad käesolevast direktiivist erakorraliste ilmastiku- või
geograafiliste tingimuste tõttu kõrvale kalduda.1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —4
▼B
Artikkel 12
Muudatused, mida on vaja lisas esitatud tabeli G veerus sisalduvate
näitajate väärtuste ja analüüsimeetodite kohandamiseks teaduse jatehnika arenguga, võtab vastu direktiivi 78/659/EMÜ artikli 13 kohaseltmoodustatud komitee sama direktiivi artiklis 14 sätestatud korras.
Artikkel 13
Käesoleva direktiivi kohaldamisel annavad liikmesriigid komisjonile
teavet:
—kokkuvõtvalt artikli 4 lõigete 1 ja 2 kohaselt kindlaksmääratud veea-
lade kohta,
—nende veealade nimistu muutmise kohta kooskõlas artikli 4 lõikega 3,
—õigusnormide kohta, mis on kehtestatud uute näitajate kindlaksmää-
ramiseks kooskõlas artikliga 9.
Kui liikmesriik kohaldab artikli 11 sätteid, teatab ta sellest kohe komis-
jonile, selgitades oma põhjusi ning teatades kõnealuste sätete täitmise
eeldatava kestuse.
Liikmesriigid annavad põhjendatud taotluse korral üldiselt komisjonile
kogu käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajaliku teabe.
Artikkel 14
▼
M1
Liikmesriigid saadavad iga kolme aasta järel komisjonile käesolevadirektiivi rakendamist käsitleva teabe sektori aruande kujul, mis hõlmabka muid asjaomaseid ühenduse direktiive. Selline aruanne esitatakse kasküsimustiku või vormi alusel, mille komisjon koostab direktiivi 91/692/
EMÜ (
1) artiklis 6 ettenähtud korras. Küsimustik või vorm saadetakse
liikmesriikidele kuus kuud enne aruandes käsitletava ajavahemikualgust. Aruanne saadetakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast selleskäsitletud kolmeaastase ajavahemiku lõppu.
Esimene aruanne hõlmab aastaid 1993–1995 (kaasa arvatud).Komisjon avaldab ühenduse aruande käesoleva direktiivi rakendamise
kohta üheksa kuu jooksul pärast aruannete saamist liikmesriikidelt.
▼
B
Artikkel 15
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud
õigus- ja haldusnormid kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstege-
misest. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga regu-
leeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhilisteõigusnormide teksti.
Artikkel 16
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —5
(1) EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.
LISA
KARPIDE ELUKESKKONNA VEE KVALITEET
Näitaja G I Analüüsi võrdlusmeetodidMinimaalne proovide võtmise ja
mõõtmise sagedus
1. pH
pH ühik7—9 —Elektromeetria
Mõõdetakse proovivõtu kohalKord kvartalis
2. Temperatuur, °C Karpide elukeskkonna vee
temperatuur ei tohi heite
tõttu tõusta rohkem kui 2 °
C võrra mõjutamata vee
temperatuurist—Termomeetria
Mõõdetakse proovivõtu kohalKord kvartalis
3. Värvus (pärast filtreerimist),
mg Pt/l►C1Karpide elukeskkonna vee värvus ei tohi
heite tõttu erineda rohkem kui 100 mg Pt/l võrra
mõjutamata vee värvusest ◄—Filtreerimine läbi 0,45 μm membraanfiltri
Fotomeetriline meetod plaatina-koobalti
skaalalKord kvartalis
4. Heljum, mg/l Karpide elukeskkonna vee heljumisisaldus ei tohi
heite tõttu kasvada rohkem kui 30 % võrra mõju-
tamata vee heljumisisaldusest—Filtreerimine läbi 0,45 μm membraanfiltri,
kuivatamine 105 °C juures ja kaalumine
—Tsentrifuugimine (vähemalt 5 min keskmise
kiirendusega 2 800 kuni 3 200 g), kuivata-
mine 105oC juures ja kaalumineKord kvartalis
5. Soolsus, 12—38 —≤40
—karpide elukeskkonna vee soolsus ei tohi
heite tõttu suureneda rohkem kui 10 % võrra
mõjutamata vee soolsusestKonduktomeetria Kord kuus
6. Lahustunud hapnik , küllas-
tusaste %≥80 % —≥70 % (keskmine)
—kui ühel mõõtmisel saadakse tulemuseks
väärtus alla 70 %, tuleb mõõtmisi korrata
—ühel mõõtmisel tohib tulemuseks tulla väär-
tust alla 60 % üksnes siis, kui sellel pole
kahjulikke tagajärgi karpide kolooniate aren-
gule—Winkleri meetod
—Elektrokeemiline meetodKord kuus, kusjuures vähe-
malt üks proov peab olema
representatiivne madala
hapnikusisalduse suhtes proo-
vivõtupäeval. Kui aga kaht-
lustatakse suuremaid päeva-
seid kõikumisi, tuleb päevas
võtta vähemalt kaks proovi▼B1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —6
Näitaja G I Analüüsi võrdlusmeetodidMinimaalne proovide võtmise ja
mõõtmise sagedus
7. Naftapäritolu süsivesinikud Süsivesinikke ei tohi karpide elukeskkonna vees
olla nii palju, et
—nad moodustavad veepinnal nähtava kile või
ladestuvad karpide koorikule,
—nad kahjustavad karpe.Visuaalne kontroll Kord kvartalis
8. Halogeenorgaanilised ained Iga aine sisaldus karpide
lihas peab olema niivõrd
piiratud, et see toetab koos-
kõlas artikliga 1karpidest
valmistatud toodete kõrget
kvaliteetiIga aine sisaldus karpide lihas ja elukeskkonna
vees ei tohi saavutada ega ületada taset, millest
alates see avaldab karpidele ja vastsetele kahju-
likku mõjuGaasikromatograafia pärast sobiva solvendiga
ekstraheerimist ja puhastamineKord poolaastas
9. Metallid
Hõbe (Ag)
Arseen (As)
Kaadmium (Cd)Kroom (Cr)Vask (Cu)
Elavhõbe (Hg)
Nikkel (Ni)Plii (Pb)
Tsink (Zn)
mg/lIga aine sisaldus karpide
lihas peab olema niivõrd
piiratud, et see toetab koos-
kõlas artikliga 1karpidest
valmistatud toodete kõrget
kvaliteetiIga aine sisaldus karpide lihas ja elukeskkonna
vees ei tohi ületada taset, millest alates see
avaldab karpidele ja nende vastsetele kahjulikku
mõju.
Arvestada tuleb nende metallide koostoimeidAatomabsorptsioon-spektromeetria, vajaduse
korral koos eelneva kontsentreerimise ja/või
ekstraheerimisegaKord poolaastas
10. Fekaalsete coli-laadsete
bakterite arv 100 ml vees≤300 karploomade lihas ja
poolmetevahelises vede-
likus (
1)Lahjendusmeetod koos käärimisega vedelsööt-
metel vähemalt kolmes katseklaasis kolme
lahjendusega. Positiivsete katseklaaside ümber-
külv kinnitussöötmele. Kõige tõenäosema arvu
loendamine. Inkubatsioonitemperatuur 44 °C ± 0,
5 °C.Kord kvartalis▼B1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —7
Näitaja G I Analüüsi võrdlusmeetodidMinimaalne proovide võtmise ja
mõõtmise sagedus
11. Karpide maitseomadusi
mõjutavad ainedSisaldus väiksem sellisest, mis rikub karpide
maitseomadusiMaitsmiskontroll nende ainete olemasolu kaht-
luse korral
12. Saksitoksiin (vaguviburiliste
eritis)
Lühendid: G = soovituslik väärtus
I = kohustuslik väärtus
(1) Kuni ei ole vastu võetud direktiivi karploomasaaduste tarbijate kaitsmise kohta, on oluline, et seda väärtust järgitaks veealadel, kus elavad inimesele otseselt toiduks mõeldud karploomad.▼B1979L0923 —ET—23.12.1991 —001.004 —8