2010D0320 — ET — 29.04.2011 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 8. juuni 2010, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (2010/320/EL) (EÜT L 145, 11.6.2010, p.6)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuni 2010,

mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

(2010/320/EL)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136, võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. (2) ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda. (3) Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks ( 1 ). Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010. (4) Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9. (5) Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal ¼ % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. Praegu prognoositakse 2010. aastaks SKP reaalkasvu järsku langust, millele järgneb 2011. aastal täiendav langus. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) ja on oht, et seda korrigeeritakse veelgi ülespoole (vahemikus 0,3–0,5 % SKPst) pärast seda, kui Eurostat on lõpule viinud koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise ( 2 ). Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. Esialgne hinnang, mille komisjon koostas 2010. aasta märtsis, näitas, et Kreeka rakendas 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks kavandatud fiskaalmeetmeid nõuetekohaselt. Majandusstsenaariumi järsk muutus tähendab aga, et need kavad ei kehti enam. Tulenevalt otsesest ohust valitsemissektori krediidivõimele on aasta jooksul vaja võtta veel karmimaid meetmeid. Võttes arvesse praegu prognoositavat majanduslangust, on eelarvepuudujäägi vähendamise algselt kavandatud kava elluviimine ebarealistlik. Võib väita, et Kreekas on aset leidnud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seepärast on ELi toimimise lepingu artikli 136 ja artikli 126 lõike 9 raames läbivaadatud soovituste esitamine õigustatud. (6) Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, tundub, et nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuses sätestatud tähtaega, mille jooksul Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama, tuleb pikendada kahe aasta võrra, st aastani 2014. (7) Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 115,1 % SKPst. See on üks suurimaid võla suhte näitajaid ELis ja ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Peale selle on oht, et seda näitajat korrigeeritakse käimasoleva statistilise uurimise tulemusel veelgi ülespoole (5–7 protsendipunkti võrra). Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2014. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga märkimisväärselt suurendanud eelarvevälised vahendid. See on vähendanud turgude usaldust Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lähendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele. (8) Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt antakse abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine on jätkuv sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesoleva otsuse nõuded. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

1. Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2014. aastaks.

2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 18 508 miljonit eurot (8,0 % SKPst) 2010. aastal, 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal, 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal, 11 399 miljonit eurot (4,9 % SKPst) 2013. aastal ja 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009–2014.

3. Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava kohaselt ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010. aastal 34 058 miljonit eurot, 2011. aastal 17 365 miljonit eurot, 2012. aastal 15 016 miljonit eurot, 2013. aastal 11 599 miljonit eurot ja 2014. aastal 7 885 miljonit eurot. ►M2 2010. aasta novembris avaldatud SKP prognooside alusel ei ületa võla suhe SKPsse vastavalt 143 % aastal 2010, 153 % aastal 2011, 157 % aastal 2012, 158 % aastal 2013 ja 156 % aastal 2014. ◄

Artikkel 2

1. Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta juuni lõppu:

a) õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt;

b) õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul;

c) ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot;

d) enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot;

e) kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal);

f) riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal);

g) pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal);

h) käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal);

i) kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal);

j) õigusakt, millega rakendatakse teenustedirektiiv ( 3 );

k) õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid;

l) luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist;

m) õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist;

n) avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga;

o) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada;

p) iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust;

q) pankade järelevalve tugevdamine kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressteste.

2. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta septembri lõpuks:

▼M1

a) näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga;

▼M1 —————

▼B

c) raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt;

d) avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes;

e) õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli;

▼M1

f) algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;

▼B

g) avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta;

h) valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, ( 4 ) (EÜ) nr 264/2000, ( 5 ) (EÜ) nr 1221/2002, ( 6 ) (EÜ) nr 501/2004, ( 7 ) (EÜ) nr 1222/2004, ( 8 ) (EÜ) nr 1161/2005, ( 9 ) (EÜ) nr 223/2009 ( 10 ) ja (EÜ) nr 479/2009 ( 11 );

i) korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta);

▼M1

j) luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister;

k) tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks;

l) õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust;

m) Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük;

n) õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv;

o) töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist;

p) vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga;

q) vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest.

▼B

3. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta detsembri lõpuks:

▼M1

a) artikli 2 puntis a osutatud meetmete lõplik vastuvõtmine;

▼M2

b) rakendatakse õigusakte, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Selle raames tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 5 protsendile valitsusasutuste assigneeringute kogusummast (v.a palgad, pensionid ja intressimaksed), luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo;

▼M1 —————

▼B

f) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt;

▼M2 —————

▼M1 —————

▼B

i) õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust;

j) muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, ostuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks;

▼M2

k) parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada aastatel 2011–2013 tulu vähemalt 7 miljardit eurot, sealhulgas 2011. aastal vähemalt 1 miljard eurot; varade (kinnisvara ja finantsvara) müügist saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks;

▼B

l) meetmeid, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud;

▼M2

m) dekreet, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega;

▼M1

n) pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusaktides, mis hõlmavad peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE);

▼M2

o) e-retseptide ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud teabe kasutamine ravimiettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata ravimitele tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5 euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja tervisekeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; ning tervisepoliitika ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, mille ülesanne on koostada 2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervisesüsteemi üldiseks reformiks, et parandada tervisesüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust;

▼M2 —————

▼M2

q) tegevuskulude täiendav vähendamine vähemalt 5 protsenti, mis annab kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot;

r) tehtavate ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste kuhjumist;

s) peretoetuste vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt 150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid);

t) sõjavarustuse ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta tegeliku tasemega;

u) sotsiaalkindlustusfondide poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uutest hankemenetlustest; haiglate poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot;

v) muudatused avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot;

w) kütteõli ja diislikütuse maksu määra võrdsustamine alates 15. oktoobrist 2011, et võidelda pettuse vastu; see annab 2011. aastal lisatulu vähemalt 400 miljonit eurot, arvestamata erimeetmeid vähekindlustatud elanikkonna kaitsmiseks;

x) vähendatud käibemaksumäärade tõstmine 5,5-lt protsendilt 6,5-le protsendile ning 11-lt protsendilt 13-le protsendile, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot; ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11-lt protsendilt 6,5-le protsendile, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot, arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb ravimite madalamast käibemaksumäärast;

y) kütuse salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot);

z) kohtumenetluse lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot);

aa) tegevuskava rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200 miljonit eurot);

bb) maksutrahvide sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot);

cc) maksuvaidluste ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300 miljonit eurot);

dd) tulu varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350 miljonit eurot);

ee) tulu kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot);

ff) Ateena transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide tõstmist. Nõutud meetmed rakendatakse 2011. aasta märtsiks;

gg) õigusakt, millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse;

hh) õigusaktid tööturuasutuse tugevdamiseks ja kehtestamaks, et: ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud on ülimuslikud sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute suhtes ilma liigsete piiranguteta; ettevõtte tasandil sõlmitud kollektiivlepingud ei ole piiratud ettevõtte suurust reguleerivate tingimustega; kaotatakse sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata isikutele; pikendatakse katseaega uuel töökohal; kaotatakse ajalised piirangud ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel; kaotatakse tähtajaliste töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused; kaotatakse säte, mille kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu; ning võimaldatakse paindlikumat tööaja kasutust, sh osalise tööajaga vahetustega tööd.

▼B

4. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta märtsi lõpuks:

▼M2 —————

▼M1

b) avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee;

▼M3

c) likvideeritakse 2010. aastal kogunenud maksevõlgnevused ja vähendatakse eelmistel aastatel kogunenud maksevõlgnevusi;

d) keskpika perioodi eelarvestrateegia, milles on kindlaks määratud meetmed eelarve alaliseks konsolideerimiseks vähemalt 8 % SKPst (millest osa on juba 2010. aasta mais kindlaks määratud), ning ettenägematute kulude reserv, millega tagatakse eelarve-eesmärkide saavutamine aastani 2014 ja vähendatakse jätkusuutlikult võla suhet SKPsse. Kõnealune strateegia avaldatakse üldsusega konsulteerimiseks enne märtsi lõppu. Keskpika perioodi strateegia hõlmab eelkõige järgmist: konservatiivne makromajanduslik prognoos; riigi ja muude valitsemissektori üksuste tulude ja kulude baasprognoos; alaliste fiskaalmeetmete kirjeldus, nende ajakava ja kvantitatiivne suurus; iga ministeeriumi iga-aastane kulude ülemmäär ja muude valitsemissektori üksuste eelarve eesmärgid kuni 2014. aasta lõpuni; prognoosid selle kohta, missugune on valitsemissektori võetavate meetmete mõju eelarvele, arvestades puudujäägi- ja võlaeesmärki; pikaajaline võlaprognoos, mille puhul on võetud aluseks konservatiivne makromajanduslik prognoos, püsiv esmane ülejääk alates 2014. aastast; ja erastamiskavad. Keskpika perioodi strateegias keskendutakse jätkuvatele tervishoiu- ja pensionireformile ning konkreetsetele sektoripõhistele kavadele. Sellised sektoripõhised kavad (kavandid on kättesaadavad märtsi lõpuks) hõlmavad eelkõige järgmist: maksupoliitika reformid; riigi omanduses olevad äriühingud; eelarvevälised vahendid (avaliku sektori juriidilised isikud ja broneeritud kontod); avaliku sektori palgafond ja avalik haldus; sotsiaalkulutused; riiklikud investeeringud ja kaitsekulutused. Kõikide kõnealuste sektporipõhiste kavade elluviimist juhivad ministeeriumidevahelised töörühmad;

e) maksudest kõrvalehoidmise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse näitajaid, mida maksuamet peab järgima; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike väärkäitumise, korruptsiooni ja kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisega tegeleva viie töörühma igakuiste aruannete, sealhulgas edunäitajate avaldamine;

f) üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem; valmistatakse ette keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2013 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, ning täpsustatakse kavasid, millega jaotatakse kvalifitseeritud personal ümber prioriteetsetesse valdkondadesse ja igakuiste andmete avaldamine mitmete valitsemissektori osakondade töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel);

g) rakendatakse tervishoiusüsteemi ulatuslik reform, millega alustati 2010. aastal, et hoida tervishoiukulutused tasemel 6 % SKPst või allpool seda; meetmed, millega võrreldes 2010. aastaga saavutatakse ravimite pealt kokkuhoid vähemalt 2 miljardit eurot, sellest 1 miljard eurot 2011. aastal; parandatakse haiglate raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist: kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, teistele liikmesriikidele ja erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 % geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, kehtestades kõikidele haiglatele kohustuse hankida ravimeid toimeaine alusel;

h) õigusakt, mille eesmärgiks on võidelda riigiettevõtete põhjendamatute kulude ja halva juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot ning mis näeb ette, et avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil põhitöötasu vähemalt 10 protsenti, lisatasusid piiratakse 10 protsendile põhitöötasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12 makset aastas), linnatransporditariife tõstetakse vähemalt 30 protsenti; tõstetakse muid tariife; meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute tegevuskulusid 15–25 protsenti; õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA) ümberkorraldamiseks;

▼M2

i) uus õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist piirkondlike lennujaamade puhul;

j) hariduspoliitika sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-, kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine;

▼M3

k) sellise õigusakti vastuvõtmine, millega asutatakse tegevuskavaga kooskõlas olev ühtne riigihankeasutus ja e-riigihanke IT-platvormi väljatöötamine ja vahe-eesmärkide kehtestamine kooskõlas tegevuskavaga, sealhulgas: e-riigihankesüsteemi katseversiooni testimine, kõnealuse süsteemi kõikide funktsioonide kättesaadavaks tegemine kõikide lepingute jaoks ning selle süsteemi kasutamise järkjärguline kohustuslikuks muutmine tarnete, teenuste ja töövõtulepingute puhul;

▼M3

l) õigusakt, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides ja suuremates valitsemissektori üksustes, et tagada usaldusväärne finantskontroll; peaarvepidajate ametisse nimetamine ja kogu valitsemissektorit (v.a väiksemad üksused) hõlmavate kohustuste- ja tegevusregistrite väljatöötamise kiirendamine.

▼B

5. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta juuni lõpuks:

a) avalikus sektoris kehtestatakse tõhus ja ühtne palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi;

▼M2

b) hinnatakse keskvalitsuse toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise esimese etapi (sealhulgas praktiliste poliitikasoovituste) tulemusi ning viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide läbivaatamine;

▼B

c) tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tagatakse, et kõik töökohad oleksid täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide arvulised eesmärgid;

▼M1

d) õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul ►M2 2009-2060 ◄ , kui lõike 3 punkti n ja lõike 4 punkti b kohased pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra;

e) vaadatakse läbi riiklike täiendavate/lisapensioniskeemide toimimine, et stabiliseerida kulud ja tagada eelarve neutraalsus kõnealuste skeemide suhtes;

f) vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööjõust; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. juulist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes;

g) riigihankesüsteeni reformi rakendamine vastavalt tegevuskavale;

▼M2

h) geneeriliste ravimite kasutamise täiendav soodustamine, muutes toimeainel põhinevad e-retseptid kohustuslikuks;

▼M3

i) riigile kuuluvate varade andmiku avaldamine, sealhulgas teave osaluse kohta väärtpaberibörsil noteeritud või noteerimata äriühingutes, majanduslikult tasuva kinnisvara ja maaomandi kohta ning kõnealuste varade hinnanguline väärtus; kinnisvara peasekretariaadi loomine, et paremini koordineerida ja kiirendada erastamist ning tõhustada varahaldusprogrammi. Kõnealuse andmiku põhjal vaadatakse läbi erastamiskavad ja kiirendatakse nende rakendamist.

▼B

6. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta septembri lõpuks:

▼M2

a) 2012. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 2,2 % SKPst. Eelarve sisaldab järgmisi meetmeid (või erandolukorras meetmeid, mis annavad võrreldava säästu): käibemaksubaasi täiendav laiendamine, kehtestades vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste suhtes tavapärase maksumäära (et saada täiendavalt vähemalt 300 miljonit eurot); avaliku sektori tööhõive vähendamine lisaks eeskirjale, mille kohaselt võib avalikus sektoris 5 pensionilejääja asemele võtta 1 töötaja (et säästa vähemalt 600 miljonit eurot); mittealkohoolsete jookide aktsiisi kehtestamine (kokku vähemalt 300 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine varade väärtuste ajakohastamise abil (et saada lisatulu vähemalt 200 miljonit eurot); keskvalitsusest madalamate tasandite ümberkorraldamine (sääst on vähemalt 500 miljonit eurot); pensionide nominaalne külmutamine; teatavate elukutsete esindajate hinnangulise maksustamise tõhustamine (et saada vähemalt 100 miljonit eurot); avalik-õiguslikele ettevõtjatele tehtavate ülekannete vähendamine (vähemalt 800 miljoni euro võrra) pärast nende ümberkorraldamist; töötushüvitiste miinimumgarantiide kehtestamine (et säästa 500 miljonit eurot); hasartmängude maksustamisest saadava tulu täiendav suurendamine (vähemalt 225 miljonit saadakse lubade müügist ja 400 miljonit litsentsitasudena);

▼B

b) vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul;

c) impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine;

d) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi;

e) parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga);

▼M3

f) andmiku koostamine riigile kuuluva kaubeldava kinnisvara kohta (avaldatakse juuniks 2011); keskpika perioodi riigivaraloovutamiskava koostamine; aastateks 2011–2013 kavandatud erastamistulude läbivaatamine ja kõnealuse kava pikendamine 2015. aasta lõpuni.

▼B

7. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta detsembri lõpuks:

a) lõike 6 punktis a osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu;

b) ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine);

▼M2 —————

▼M2

d) juhtumipõhine haigla kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast eelarvestamise eesmärgil;

e) õigusaktid, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi;

f) ühtne riigihankeasutus alustab oma tegevust vahenditega, mida on vaja tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks.

▼M3

8. Kreeka võtab järgmised meetmed 2012. aasta märtsi lõpuks:

a) teisese/täiendava pensioniskeemi reformimine, milleks ühendatakse fondid ja hakatakse hüvitiste suurust arvutama uue tingliku kindlaksmääratud maksetega kogumispensionisüsteemi alusel; nominaalsete täiendavate pensionitoetuste külmutamine ja asendusmäärade vähendamine puudujäägiga fondides omandatud õiguste puhul vastavalt riikliku aktuaarasutuse koostatud kindlustusmatemaatilisele uuringule. Kui kindlustusmatemaatiline uuring ei ole valmis, vähendatakse asendusmäärasid alates 1. jaanuarist 2012, et vältida puudujääki.

▼B

Artikkel 3

Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostööd ja edastab põhjendatud taotluse korral komisjonile viivitamata andmed või dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas käesolevat otsust täidetakse.

Artikkel 4

1. Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile kord kvartalis aruande, milles on esitatud poliitilised meetmed, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.

2. Lõikes 1 osutatud aruanded peaksid sisaldama järgmist üksikasjalikku teavet:

a) konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju;

b) konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele;

c) riigieelarve igakuine täitmine;

d) aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta;

e) võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine;

f) teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta;

▼M1

g) maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev on möödunud;

▼B

h) avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord.

3. Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid, et anda hinnang selle kohta, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Seoses kõnealuste hinnangutega võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja võtta käesoleva otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.