Söödalisandi identifitseerimisnumber Loa hoidja nimi Söödalisand Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod Loomaliik või -kategooria Vanuse ülempiir Miinimumsisaldus Maksimumsisaldus Muud sätted Loa kehtivusaja lõpp

Elemendi (Cu) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

3b401 — Vask(II)diatsetaatmonohüdraat Söödalisandi koostis Vask(II)diatsetaatmonohüdraat pulbrina, mille vasesisaldus on vähemalt 31 % Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: Cu(CH3COO)2 · H2O CASi nr: 6046-93–1 Analüüsimeetodid (1) Vask(II)diatsetaatmonohüdraadi määramiseks söödalisandis: — Euroopa farmakopöa monograafiad 2146 ja 20301 Söödalisandi kristallograafiliseks kirjeldamiseks: — röntgendifraktsioon Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu üldsisalduse määramine söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009 (2), IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Kõik loomaliigid — — Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 3. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028

3b402 — Vask(II)dihüdroksükarbonaat monohüdraat Söödalisandi koostis Vask(II)dihüdroksükarbonaat monohüdraat pulbrina, mille vasesisaldus on vähemalt 52 % Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: CuCO3 · Cu(OH)2 · H2O CASi nr: 100742-53–8 Analüüsimeetodid (1) Karbonaadi määramiseks söödalisandis: — Euroopa farmakopöa monograafia 20301 Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria, ICP-AES (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu kogusisalduse määramiseks söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009, IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Kõik loomaliigid — — Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 3. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028

3b403 — Vask(II)kloriiddihüdraat Söödalisandi koostis Vask(II)kloriiddihüdraat pulbrina, mille vasesisaldus on vähemalt 36 % Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: CuCl2 · 2H2O CASi nr: 10125-13–0 Analüüsimeetodid (1) Kloriidi määramiseks söödalisandis: — Euroopa farmakopöa monograafia 20301 Söödalisandi kristallograafiliseks kirjeldamiseks: — röntgendifraktsioon Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu kogusisalduse määramiseks söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009, IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria, ICP-AES (EN 15510 või CEN/TS 15621) Kõik loomaliigid — — Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 3. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028

3b404 — Vask(II)oksiid Söödalisandi koostis Vask(II)oksiid pulbrina, mille vasesisaldus on vähemalt 77 % Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: CuO CASi nr: 1317-38–0 Analüüsimeetodid (1) Söödalisandi kristallograafiliseks kirjeldamiseks: — röntgendifraktsioon Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu kogusisalduse määramiseks söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009, IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Kõik loomaliigid — — Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 3. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028

3b405 — Vask(II)sulfaatpentahüdraat Söödalisandi koostis Vask(II)sulfaatpentahüdraat pulbrina, mille vasesisaldus on vähemalt 24 % Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: CuSO4 · 5H2O CASi nr: 7758-99–8 Analüüsimeetodid (1) Vask(II)sulfaatpentahüdraadi määramiseks söödalisandis: — Euroopa farmakopöa monograafiad 0894 ja 20301 Söödalisandi kristallograafiliseks kirjeldamiseks: — röntgendifraktsioon Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu kogusisalduse määramiseks söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009, IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Kõik loomaliigid — — Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Vask(II)sulfaatpentahüdraati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. 2. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 3. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 4. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028

3b406 — Aminohapete vask(II)kelaadi hüdraat Söödalisandi koostis Vask (II) ja aminohapete kompleksühendid, milles vask ja sojavalgust saadud aminohapped on kelaaditud koordinatiivsete kovalentsete sidemete abil, pulbrilise valmistisena, mille vasesisaldus on vähemalt 10 % Kõik loomaliigid — — Veised, kes ei ole veel mäletsema hakanud: 15 (kokku) Muud veised: 30 (kokku) Lambad: 15 (kokku) Kitsed: 35 (kokku) Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku); — põrsad alates viiendast võõrutamisjärgsest nädalast kuni kaheksa nädala möödumiseni võõrutamisest: 100 (kokku) Koorikloomad: 50 (kokku) Muud loomad: 25 (kokku) 1. Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Etiketil esitatakse järgmine tekst: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: „Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: „Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 3. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad asjakohased korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide sisaldusega. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid. 13. august 2028

Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: Cu(x)1–3·nH2O, kus x on hüdrolüüsitud sojavalgust saadud mis tahes aminohappe anioon. Kuni 10 % molekulidest on molekulmassiga üle 1 500 Da.

Analüüsimeetodid (1) Aminohappesisalduse määramine söödalisandis: — ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) Vase üldsisalduse määramine söödalisandis: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või — aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869) Vase üldsisalduse määramine eelsegus: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või — aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869) või — induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053) Vase üldsisalduse määramine söödamaterjalis ja segasöödas: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või — aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 IV lisa C osa või ISO 6869) või — induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053)

3b406i — Aminohapete vask(II)kelaadi hüdraat Söödalisandi koostis Vask (II) ja aminohapete kompleksühendid, milles vask ja aminohapped on kelaaditud koordinatiivsete kovalentsete sidemete abil, pulbrilise valmistisena, milles vase sisaldus on 10–11 % ja vabade aminohapete sisaldus on vähemalt 18 % Kõik loomaliigid — — Veised, kes ei ole veel mäletsema hakanud: 15 (kokku) Muud veised: 30 (kokku) Lambad: 15 (kokku) Kitsed: 35 (kokku) Põrsad: piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku); põrsad alates viiendast võõrutamisjärgsest nädalast kuni kaheksa nädala möödumiseni võõrutamisest: 100 (kokku) Koorikloomad: 50 (kokku) Muud loomad: 25 (kokku) 1. Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Etiketil esitatakse järgmine tekst: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: „Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: „Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 3. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad asjakohased korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide sisaldusega. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silma- ja hingamiskaitsevahendeid. 4. Loomsete valkude hüdrolüüsi teel toodetud söödalisandite puhul märgitakse söödalisandi ja eelsegude etiketil valkude loomne allikas (linnuliik). 13. august 2028

Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: Cu(x)1–3·nH2O, kus x on valguallikana kasutatud sulgedest või taimedest pärit hüdrolüüsitud valkudest saadud mis tahes aminohape. Kuni 10 % molekulidest on molekulmassiga üle 1 500 Da.

Analüüsimeetodid (1) Aminohappesisalduse määramine söödalisandis: — ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 III lisa F osa ja EN ISO 17180) Vase üldsisalduse määramine söödalisandis: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või — aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869) Vase üldsisalduse määramine eelsegus: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või — aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (ISO 6869) või — induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053) Vase üldsisalduse määramine söödamaterjalis ja segasöödas: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või EN 15621) või — aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 IV lisa C osa või ISO 6869) või — induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053)

3b407 — Valguhüdrolüsaatide vask(II)kelaat Söödalisandi koostis Valguhüdrolüsaatide vask(II)kelaat pulbrina, mille vasesisaldus on vähemalt 10 % ja mille puhul vähemalt 50 % vasest on kelaaditud. Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: Cu(x)1 – 3 · nH2O, x = hüdrolüüsitud sojavalgust saadud mis tahes aminohappe anioon. Analüüsimeetodid (1) Valguhüdrolüsaatide sisalduse määramine söödalisandis: — ioonvahetuskromatograafia koos ninhüdriinderivaadi moodustamisega pärast kolonnist väljumist ja fotomeetrilise määramisega (määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) Vase kelaatumise kvalitatiivseks kontrollimiseks söödalisandis: — Fourier'-teisendusega infrapunaspektroskoopia (FTIR), seejärel kasutatakse mitme muutujaga regressioonmeetodeid Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu kogusisalduse määramiseks söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009, IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Kõik loomaliigid — — Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 3. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028

3b413 — Glütsiini vask(II)kelaadi hüdraat (tahke) Söödalisandi koostis Glütsiini vask(II)kelaadi hüdraat pulbrina, mille vasesisaldus on vähemalt 15 % ja mille niiskusesisaldus on kuni 13 %. Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: Cu(x)1 – 3 · nH2O, x = glütsiini anioon. Analüüsimeetodid (1) Glütsiinisisalduse määramiseks söödalisandis: — ioonvahetuskromatograafia koos ninhüdriinderivaadi moodustamisega pärast kolonnist väljumist ja fotomeetrilise määramisega (määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu kogusisalduse määramiseks söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009, IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Kõik loomaliigid — — Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 2. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 3. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028

3b414 — Glütsiini vask(II)kelaadi hüdraat (vedel) Söödalisandi koostis Glütsiini vask(II)kelaadi hüdraat vedelikuna, mille rauasisaldus on vähemalt 6 %. Toimeaine kirjeldus Keemiline valem: Cu(x)1 – 3 · nH2O, x = glütsiini anioon. Analüüsimeetodid (1) Glütsiinisisalduse määramiseks söödalisandis: — ioonvahetuskromatograafia koos ninhüdriinderivaadi moodustamisega pärast kolonnist väljumist ja fotomeetrilise määramisega (määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) Cu kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Cu kogusisalduse määramiseks söödamaterjalis ja segasöödas: — aatomiabsorptsioonspektroskoopia, AAS (määrus (EÜ) nr 152/2009, IV lisa C osa) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510 või CEN/TS 15621) Veised: — veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku); — muud veised: 30 (kokku). Lambad: 15 (kokku). Kitsed: 35 (kokku). Põrsad: — piimapõrsad ja võõrutatud põrsad kuni nelja nädala jooksul pärast võõrutamist: 150 (kokku). — põrsad viis kuni kaheksa nädalat pärast võõrutamist: 100 (kokku). Koorikloomad: 50 (kokku). Muud loomad: 25 (kokku). 1. Glütsiini vask(II)kelaadi hüdraati (vedelik) võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. 2. Lisand lisatakse söödale eelseguna. 3. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vältida sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke riske, eelkõige seoses raskmetallide, sealhulgas nikli sisaldusega. Kui kõnealuseid riske ei ole sellise korra ja selliste meetmetega võimalik vähendada lubatava tasemeni, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. 4. Etiketil esitatakse järgmine teave: — lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; — mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg: — „Vasesisaldus selles söödas on selline, et võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ 13. august 2028