2008R0762 — ET — 10.01.2014 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 762/2008, 9. juuli 2008, liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise ja nõukogu määruse (EÜ) nr 788/96 kehtetuks tunnistamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 218, 13.8.2008, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 762/2008,

9. juuli 2008,

liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise ja nõukogu määruse (EÜ) nr 788/96 kehtetuks tunnistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 1 ) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 788/96 (liikmesriikide akvakultuuritoodangu statistika esitamise kohta) ( 2 ) nõutakse, et liikmesriigid esitavad igal aastal andmed oma vesiviljelustoodangu mahu kohta. (2) Seoses vesiviljeluse osakaalu suurenemisega ühenduse kogu kalandustoodangus on vaja rohkem andmeid, et seda sektorit ühtse kalanduspoliitika raames paremini arendada ja juhtida. (3) Seoses haudejaamade ja esmaste kasvukohtade suureneva tähtsusega vesiviljelustegevuses on vaja üksikasjalikke andmeid, et kõnealust sektorit ühtse kalanduspoliitika raames nõuetekohaselt kontrollida ja juhtida. (4) Et jälgida ja hinnata vesiviljelussaaduste turgu, on vaja andmeid nii kõnealuse toodangu mahu kui ka maksumuse kohta. (5) Keskkonnasäästliku tööstuse tagamiseks on vaja andmeid selle majandussektori struktuuri ja rakendatavate tehnoloogiate kohta. (6) Määrus (EÜ) nr 788/96 tuleks kehtetuks tunnistada. (7) Selleks et tagada sujuv üleminek määruse (EÜ) nr 788/96 alusel kohaldatavalt režiimilt, peaks käesolev määrus võimaldama anda kuni kolmeaastase üleminekuperioodi nendele liikmesriikidele, kus käesoleva määruse kohaldamine nende riiklike statistikasüsteemide suhtes vajaks suuremaid kohandusi ja põhjustaks tõenäoliselt olulisi praktilisi probleeme. (8) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühise õigusliku raamistiku kehtestamist vesiviljelust käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (9) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ( 3 ) sätestatakse kalandusstatistika kontrollraamistik. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, kulutasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetele. (10) Statistiliste andmete kogumine ja esitamine on ühtse kalanduspoliitika usaldusväärse juhtimise oluline vahend. (11) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 4 ). (12) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu käesoleva määruse lisade tehnilisi muudatusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. (13) Komisjoni peaks abistama aasta otsusega 72/279/EMÜ ( 5 ) loodud alaline põllumajandusstatistika komitee, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Liikmesriikide kohustused

Liikmesriigid esitavad komisjonile statistilised andmed oma territooriumil (magevees või soolases vees) toimuva igat liiki vesiviljelustegevuse kohta.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ühenduse statistika” – nagu määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 2;

b) „vesiviljelus” – nagu määratletud nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) ( 6 ) artikli 3 punktis d;

c) „väljapüügil põhinev vesiviljelus” – tegevus, kus isendeid kogutakse vabast loodusest ning seejärel kasutatakse neid vesiviljeluses;

d) „toodang” – vesiviljeluse toodang esimese müügitehingu sooritamisel, sealhulgas müügiks pakutav haudejaamade ja esmaste kasvukohtade toodang.

2. Kõik muud käesolevas määruses kasutatavad mõisted on toodud I lisas.

Artikkel 3

Statistika koostamine

1. Liikmesriigid kasutavad vaatlust või muid statistiliselt tõestatud meetodeid, mis katavad vähemalt 90 % kogutoodangu mahust või arvust haudejaamade ja esmaste kasvukohtade puhul, ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist. Kogutoodangu ülejäänud osa võib olla hinnanguline. Kogutoodangust rohkem kui 10 % moodustava osa hindamiseks võib esitada erandi tegemise taotluse artiklis 8 ette nähtud tingimustel.

2. Kui kasutatakse muid allikaid peale vaatluse, tuleb nende allikate statistilise kvaliteedi suhtes teha järelhindamine.

3. Kui liikmesriigi aastane kogutoodang on alla 1 000 tonni, võib ta esitada kokkuvõtvad andmed kogutoodangu kohta hinnanguliselt.

4. Liikmesriigid esitavad toodangu liikide kaupa. Selliste liikide toodangut, mis eraldi võetuna ei ületa 500 tonni ja moodustab kaalult maksimaalselt 5 % liikmesriigi toodangu mahust, võib esitada hinnanguliselt ja kokkuvõetult. Nende liikide haudejaamade ja esmaste kasvukohtade arvuna näidatud toodangu võib esitada hinnanguliselt.

Artikkel 4

Andmed

Andmed esitatakse vaatluskalendriaasta kohta ja need hõlmavad järgmist:

a) vesiviljeluse aastatoodang (maht ja ühiku maksumus);

b) väljapüügil põhineva vesiviljeluse aastane sisendressurss (maht ja ühiku maksumus);

c) haudejaamade ja esmaste kasvukohtade aastatoodang;

d) vesiviljelussektori struktuur.

Artikkel 5

Andmete esitamine

1. Liikmesriigid esitavad II, III ja IV lisas nimetatud andmed komisjonile (Eurostat) kaheteistkümne kuu jooksul pärast vaatluskalendriaasta lõppu. Esimene vaatluskalendriaasta on 2008.

2. V lisas nimetatud andmed vesiviljelussektori struktuuri kohta esitatakse kaheteistkümne kuu jooksul pärast vaatluskalendriaasta lõppu komisjonile (Eurostat); esimesed andmed esitatakse 2008. aasta kohta ning seejärel kolmeaastase intervalliga.

Artikkel 6

Kvaliteedi hindamine

1. Iga liikmesriik esitab komisjonile (Eurostat) iga-aastase aruande esitatud andmete kvaliteedi kohta.

2. Andmete esitamisel esitab iga liikmesriik komisjonile üksikasjaliku metoodikaaruande. Kõnealuses aruandes kirjeldab liikmesriik andmete kogumise ja koostamise viisi. Kõnealune aruanne sisaldab teavet valimi moodustamise meetodite, hindamismeetodite ja vaatlusele lisaks kasutatud muude allikate kohta ning tulemuste kvaliteedi hinnangut. Metoodikaaruande näidis on esitatud VI lisas.

▼M1

3. Komisjon vaatab aruanded läbi ja esitab oma järeldused liikmesriikidele.

▼B

Artikkel 7

Üleminekuperiood

1. Vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele võib liikmesriikidele käesoleva määruse rakendamiseks anda kalendriaasta pikkusi üleminekuperioode (maksimaalselt kuni kolm aastat) alates 1. jaanuarist 2009, kuna käesoleva määruse kohaldamine riiklike statistikasüsteemide suhtes vajab suuremaid kohandusi ning põhjustab tõenäoliselt olulisi praktilisi probleeme.

2. Liikmesriik esitab selleks komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2008 nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.

Artikkel 8

Erandid

▼M1

1. Kui liikmesriigi vesiviljelussektori mõne konkreetse valdkonna statistika kaasaarvamine põhjustaks selle riigi asutustele raskusi, mis ei ole võrreldavad selle valdkonna tähtsusega, võtab komisjon vastu rakendusakti, millega tehakse erand, mille alusel liikmesriik võib kõnealuse sektori statistilised andmed esitatavatest riigi statistilistest andmetest välja jätta. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼B

2. Liikmesriik põhjendab erandi tegemise taotlust, mis tuleb esitada enne andmete esitamise esimest tähtaega, saates komisjonile aruande käesoleva määruse kohaldamisel ilmnenud probleemide kohta.

3. Kui andmete kogumise käigus ilmnenud olukorra muutus tekitab liikmesriigi asutustele ettenägematuid raskusi, võib liikmesriik esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotluse erandi tegemiseks pärast andmete esitamise esimest tähtaega.

▼M1

Artikkel 9

Tehnilised sätted

1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 9a vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva määruse I lisa tehnilise muutmisega, et kohandada mõisteid vastavalt rahvusvaheliste mõistete muutumisele ning seoses II–VI lisa muutmisega.

Delegeeritud õigusaktid võetakse vastu ainult juhul, kui need on vajalikud, et võtta arvesse majanduse ja tehnika arengut, ja need ei muuda nõutava teabe esitamise vabatahtlikkust ning need ei tekita liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.

Komisjon esitab nõuetekohase põhjenduse delegeeritud õigusaktides sätestatud statistiliste meetmete kohta ning kasutab asjakohaselt juhul ekspertide nõuandeid, mis põhinevad kulutasuvuse analüüsil, sealhulgas teavet andmeesitajate koormuse ning statistika tegemise kulude kohta, nagu osutatud määruse (EÜ) nr 223/2009 ( 7 ) artikli 14 lõike 3 punktis c.

2. Komisjon võtab vastu rakendusakti, et kehtestada statistika esitamise vormingud. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M1

Artikkel 9a

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 9 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 10. jaanuaril 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 9 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artikli 9 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväite või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

▼M1

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 ( 8 ) tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

▼B

Artikkel 11

Hindamisaruanne

Hiljemalt 31. detsembriks 2011 ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande, mis käsitleb käesoleva määruse kohaselt koostatud statistikat, eelkõige selle asjakohasust ja kvaliteeti.

Kõnealuses aruandes analüüsitakse ka andmete kogumiseks ja koostamiseks loodud süsteemide kulutasuvust ning esitatakse parimad tavad liikmesriikide töökoormuse vähendamiseks ja andmete kasutatavuse ja kvaliteedi parandamiseks.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

1. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tunnistatakse määrus (EÜ) nr 788/96 käesolevaga kehtetuks.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

3. Erandina käesoleva määruse artikli 13 teisest lõigust jätkab liikmesriik, kellele on käesoleva määruse artikli 7 kohaselt antud üleminekuperiood, määruse (EÜ) nr 788/96 sätete kohaldamist temale antud üleminekuperioodi ajal.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Vesiviljeluse andmete esitamisel kasutatavad mõisted

1. „Magevesi” – vesi, mille soolsus on pidevalt väga väike.

2. „Soolane vesi” – suure soolsusega vesi. See võib olla pidevalt suure soolsusega vesi (nt merevesi) või vesi, kus soolsus on suur, kuid mitte pidevalt (nt riimvesi); soolsus võib perioodiliselt muutuda mage- või merevee juurdevoolu tõttu.

3. „Liigid” – veeorganismide liigid, mille märkimiseks kasutatakse FAO kindlaks määratud rahvusvahelist kolmetähelist koodi (ASFISi liikide loetelu kalandusalase statistika jaoks).

4. „FAO üldpiirkonnad” – geograafilised piirkonnad, mille märkimiseks kasutatakse FAO kindlaks määratud rahvusvahelist kahenumbrilist koodi (CWP kalandusalaste statistikastandardite käsiraamat. Punkt H: „Statistilised püügipiirkonnad”). Käesoleva määrusega hõlmatud FAO üldpiirkonnad on järgmised:



Kood Piirkond 01 Siseveekogud (Aafrika) 05 Siseveekogud (Euroopa) 27 Atlandi ookeani kirdeosa 34 Atlandi ookeani ida- ja keskosa 37 Vahemeri ja Must meri … Muud piirkonnad (täpsustada)

5. „Tiigid” – suhteliselt madalad ja tavaliselt väikesed veekogud ilma voolava veeta või vähese voolava veega, enamasti tähendab mõiste kunstlikult rajatud veekogu, kuid seda võib kasutada ka looduslike veekogude, mägijärvede, umbjärvede ja väikeste järvede puhul.

6. „Haudejaamad ja esmased kasvukohad” – rajatised, kus mereloomi kunstlikult sigitatakse, haudutakse ja varasel eluetapil kasvatatakse. Statistilistel eesmärkidel piiratakse haudejaamade tegevus viljastatud kalamarja tootmisega. Mereloomi kasvatatakse esimestel eluetappidel esmastes kasvukohtades.

7. „Võrkpiirdega alad” – alad vees, mis on ümbritsetud võrguga või muu piirdega ja kus vesi vabalt vahetub; neid alasid iseloomustab see, et nad ulatuvad vee pinnast kuni põhjani ning on tavaliselt suuremahulised.

8. „Võrkpuurid” – avatud või kaetud pinnaga piirdega ehitised, võrgust või muust vett läbilaskvast materjalist tehtud konstruktsioonid, kus vesi vabalt vahetub. Need konstruktsioonid võivad vees ujuda, olla riputatud vee pinnale või kinnitatud veekogu põhja, võimaldades siiski vee vahetumist puuri alumise osa kaudu.

9. „Mahutid ja voolava veega veekogud” – kunstlikud rajatised, mis on rajatud maapinnast madalamale või kõrgemale ja kus vesi kiiresti vahetub või siis vahetatakse neis sageli vett (kuid ei toimu vee taaskasutamist) ning mis kujutavad endast hästi jälgitavat kasvukeskkonda.

10. „Ringleva veega veekogud” – süsteemid, kus vett pärast puhastamist (nt filtreerimist) uuesti kasutatakse.

11. „Jälgitavasse kasvukeskkonda viidud” – teadlikult vabaks lastud edasise vesiviljeluse eesmärgil.

12. „Vabasse loodusesse lastud” – teadlikult vabaks lastud jõgede, järvede või muude veekogude varude täiendamise eesmärgil (v.a vesiviljeluse eesmärgil). Kalad ja muud veeorganismid võivad sel juhul olla püügiobjektidena saadaval.

13. „Maht”: a) kalade, koorikloomade, molluskite ja muude veeloomade puhul toote eluskaal. Molluskite puhul arvestatakse eluskaalu koos ümbritseva kestaga; b) veetaimede puhul toote märgkaal.

14. „Ühiku maksumus” – toodangu koguväärtus (ilma sissenõutava käibemaksuta) jagatuna toodangu kogumahuga (väljendatuna asjaomase riigi omavääringus).









II LISA







Vesiviljelustoodang, v.a haudejaamade ja esmaste kasvukohtade toodang () Riik: Aasta: Kasvatatavad liigid FAO üldpiirkond Magevee keskkonnas Merevee keskkonnas Kokku Kolmetäheline kood Üldnimetus Teaduslik nimi Maht (tonnides) Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) Maht (tonnides) Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) Maht (tonnides) Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) KALA Tiigid Mahutid ja voolava veega veekogud Võrkpiirdega alad Võrkpuurid Ringleva veega veekogud Muud KOORIKLOOMAD Tiigid Mahutid ja voolava veega veekogud Võrkpiirdega alad Muud MOLLUSKID Vee põhjas Mitte põhjas Muud VEETAIMED Muud KALAMARI (tarbimiseks) () Muud MUUD VEEORGANISMID Muud (1) V.a akvaariumi- ja dekoratiivliigid. (2) Käesoleva nimetuse all tarbimiseks mõeldud kalamarja puhul viidatakse vaid otsetarbimiseks mõeldud ekstraheeritud kalamarjale.









III LISA







Välispüügil põhineva vesiviljeluse sisendressurss () Riik: Aasta: Liigid Ühik (määratakse) () Ühiku maksumus (riiklikus vääringus) Kolmetäheline kood Üldnimetus Teaduslik nimi KALA KOORIKLOOMAD MOLLUSKID (1) V.a akvaariumi-, dekoratiiv- ja taimeliigid. (2) Kaal või arv; kui ära on toodud arv, esitatakse ka eluskaalu muundustegur.









IV LISA







Haudejaamade ja esmaste kasvukohtade toodang () Riik: Aasta: Liigid Elutsükli etapp Eeldatav kasutus Kolmetäheline kood Üldnimetus Teaduslik nimi Kalamari ja munad (miljonites) Kalamaimud (miljonites) Jälgitavasse kasvukeskkonda üle viidud (edasi kasvatamiseks) () (miljonites) Vabasse loodusesse lastud () (miljonites) Kalamari Kalamaimud Kalamari Kalamaimud (1) V.a akvaariumi- ja dekoratiivliigid. (2) Vabatahtlik.









V LISA







Andmed vesiviljelussektori struktuuri kohta () () Riik: Aasta: FAO üldpiirkond Magevee keskkonnas Merevee keskkonnas Kokku Rajatise suurus () Rajatise suurus () Rajatise suurus () m3 (1 000) Hektarid m3 (1 000) Hektarid m3 (1 000) Hektarid KALA Tiigid Mahutid ja voolava veega veekogud Võrkpiirdega alad Võrkpuurid Ringleva veega veekogud Muud KOORIKLOOMAD Tiigid Mahutid ja voolava veega veekogud Võrkpiirdega alad Muud MOLLUSKID Vee põhjas () Mitte põhjas () Muud () VEETAIMED Kõik meetodid (1) V.a akvaariumi- ja dekoratiivliigid. (2) Kui molluskeid kasvatatakse võrkudes, võib kasutada pikkusühikut. (3) Silmas tuleks pidada potentsiaalset mahtu. (4) Tumendatud lahtrite osas andmeid ei esitata.









VI LISA

Vesiviljelust käsitleva statistika riiklike süsteemide metoodikaaruande näidis

1. Vesiviljelust käsitleva statistika riikliku süsteemi ülesehitus — Andmete kogumise ja töötlemise eest vastutavad asutused ning nende vastutusalad. — Riiklikud õigusaktid vesiviljelust käsitlevate andmete kogumise kohta. — Üksus, kes vastutab andmete komisjonile esitamise eest.

2. Vesiviljelust käsitlevate andmete kogumise, töötlemise ja koostamise meetod — Näidata igat liiki andmete allikas. — Kirjeldada andmete kogumise meetodeid (nt saadetud küsimustikud, tehtud küsitlused, loendused või valimid, vaatluste sagedus, hindamise meetodid) vesiviljelussektori kõigis valdkondades. — Kirjeldada, kuidas andmeid töödeldi ja koostati ning kui kaua see kestis.

3. Kvaliteediaspektid kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi tegevusjuhisega — Kui mõnede andmete puhul on kasutatud hinnangulist esitlusviisi, kirjeldada kasutatud meetodeid ja hinnata nende meetodite kasutatavuse ja usaldusväärsuse taset. — Nimetada kõik riiklike süsteemide puudused ja viisid, kuidas neid puudusi kõrvaldada, ning esitada vajaduse korral parandusmeetmete ajakava.