1996L0048 — ET — 02.06.2007 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 96/48/EÜ,

23. juuli 1996,

üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 129d kolmandat lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, ( 3 ) toimides artiklis 189c sätestatud korras ( 4 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, on eriti soovitatav parandada kiirrongide siseriiklike võrgustike sidusust, koostalitlusvõimet ja juurdepääsu neile võrgustikele; liikmesriikide valitsuste, Euroopa raudteede ja Euroopa raudteetööstuse esindajatest koosnev kõrgetasemeline töörühm, mille komisjon kutsus kokku, et täita nõukogu 4. ja 5. detsembri 1989. aasta resolutsioonis väljendatud palvet, koostas üldplaani Euroopa kiirraudteevõrgustiku kohta; 1990. aasta detsembris saatis komisjon nõukogule teatise kiirraudteevõrgustiku kohta ja kõnealune teatis pälvis nõukogu heakskiidu nõukogu 17. detsembri 1990. aasta resolutsioonis; ( 5 ) asutamislepingu artiklis 129c sätestatakse, et ühendus võtab kõik vajalikud meetmed, eriti tehniliste standardite valdkonnas, et tagada võrgustike koostalitlusvõime; kiirrongide äritegevuslik käitamine nõuab väga head infrastruktuuri ja veeremi omaduste ühilduvust; millest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige Euroopa kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime; vastavalt nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivile 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ( 6 ) peab raudtee-ettevõtetel olema suurem juurdepääs liikmesriikide raudteevõrgustikele, mis omakorda nõuab infrastruktuuri, seadmete ja veeremi koostalitlusvõimet; liikmesriigid vastutavad ohutus-, sanitaar- ja tarbijakaitse eeskirjade järgmise eest, mis kehtivad raudteevõrgustike kohta raudteede projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtu ja töötamise ajal; koos kohalike ametiasutustega vastutavad nad ka maaõiguste, regionaalplaneeringute ja keskkonnakaitse eest; eriti kehtib see kiirraudteevõrgustike kohta; nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõjude hindamise kohta ( 7 ) nõuab kaugraudteeliikluse jaoks ehitatavate liinide mõju hindamist keskkonnale; siseriiklikud määrused ja raudteede sise-eeskirjad ning tehnilised kirjeldused, mida raudteed kohaldavad, sisaldavad olulisi erinevusi; sellised siseriiklikud määrused ja sise-eeskirjad ühendavad menetlusviise, mis on iseloomulikud siseriiklikele tööstustele; need näevad ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi; selline olukord on vastuolus kiirrongide normaalse liikumisega ühenduse territooriumil; aastatega on selline situatsioon loonud tihedaid sidemeid riiklike raudteetööstuste ja riiklike raudteede vahel, mis on kahjustanud avatud konkurssi lepingutele; tõstmaks nende konkurentsivõimet maailma tasemel, vajavad need tööstused avatud, konkurentsivõimelist Euroopa turgu; seepärast on asjakohane määratleda kogu ühenduse kohta olulised nõuded, mida kohaldatakse üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku suhtes; üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik on ulatuslik ja keerukas, praktilistel põhjustel on osutunud vajalikuks jaotada see alasüsteemideks; iga alasüsteemi puhul tuleb määratleda olulised nõuded, kehtestada põhilised parameetrid ja määrata kindlaks tehnilised kirjeldused kogu ühenduse kohta, eriti komponentide ja liideste osas, et vastata olulistele nõuetele; teatavate alasüsteemide (keskkond, kasutajad ja käitustegevus) kohta võivad siiski kehtida tehnilised koostalitlusnõuded, mis on vajalikud infrastruktuuri, energia, juhtimise ja signaalimise ning veeremiga seotud valdkondades; üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõimet käsitlevate sätete kehtestamine ei tohi põhjendamatult takistada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku majanduslikku tasuvust, vaid peab püüdma säilitada kiirrongide ringluse eesmärki ühenduse kõikides osades; üksikutel liikmesriikidel peaks erijuhul olema võimalik mitte kohaldada teatavaid tehnilisi koostalitlusnõudeid tingimusel, et on olemas menetlus, mis tagab, et selline erandi kohaldamine on õigustatud; asutamislepingu artikkel 129c näeb ette, et ühenduse tegevus koostalitlusvõime alal võtaks arvesse projektide majanduslikku elujõulisust; selleks, et järgida asjakohaseid sätteid riigihanke menetluse kohta raudteesektoris ja eriti direktiivi 93/38/EMÜ, ( 8 ) peavad tellijad lisama tehnilised kirjeldused lepinguga seotud üldisesse dokumentatsiooni või lepingudokumentidesse; on vaja koostada Euroopa tehniliste kirjelduste kogum, mis viitaks tehnilistele kirjeldustele; direktiivis 93/38/EMÜ määratletud tähenduse järgi on Euroopa tehniline kirjeldus üldine tehniline kirjeldus, Euroopa tehniline kinnitus või Euroopa standarditele vastav siseriiklik standard; komisjoni korralduse alusel koostavad Euroopa standardiorganid nagu Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) või Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut (ETSI) ühtlustatud Euroopa standardid, mille viited avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas; ühenduse huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis suudaks luua standardeid, mida tegelikult kasutatakse rahvusvahelises kaubanduses, ja mis vastaks ühenduse poliitika nõuetele; Euroopa standardiasutused peavad seepärast jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega; tellijad määratlevad edasised nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks; need kirjeldused ei tohi takistada selliste oluliste nõuete täitmist, mis on ühtlustatud ühenduse tasandil, ja millele üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik peab vastama; komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamist reguleeriv menetlus peab põhinema nõukogu otsusega 93/465/EMÜ ( 9 ) reguleeritud moodulite kasutusel; selleks, et võimalikult palju soodustada asjaomaste tööstuste arengut, on vaja laiendada kvaliteeditagamise süsteemi korda; mõiste “komponent” hõlmab nii materiaalseid kui mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara; tuleks hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutussobivust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega; tellijad sätestatavad lepingu dokumentides omadused, eriti komponentide kohta, viitega Euroopa tehnilisele kirjeldusele, millele tootjad peavad vastama; sellisel juhul on komponentide vastavus seotud peamiselt nende kasutusalaga, et tagada ja kindlustada süsteemi koostalitlusvõime, ja seda mitte üksnes nende vaba liikumisega ühenduse turul; seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada CE-märgistust komponentidele, mille kohta kehtivad käesoleva direktiivi sätted, sest käesolevas direktiivis selleks ettenähtud menetlusega kooskõlas läbiviidud vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamise alusel piisab tootja vastavusdeklaratsioonist; see ei mõjuta tootjate kohustust kinnitada CE-märgistust teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust ühenduse muudele sätetele nende kohta; alasüsteemid, mis moodustavad üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku, peavad läbima vastavustõendamise menetluse; vastavustõendamine peab võimaldama alasüsteemide kasutuselevõtu eest vastutavatel asutustel olla kindel, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel oleks tulemus kooskõlas kehtivate eeskirjade ja tehniliste kasutusnormidega; see peab tagama tootjatele võrdse kohtlemise sõltumata riigist; seepärast on vaja kehtestada moodul, mis määratleb EÜ alasüsteemide vastavustõendamise kohta kehtivad põhimõtted ja tingimused; EÜ vastavustõendamise menetlus põhineb tehnilistel koostalitlusnõuetel; komisjoni korralduse alusel koostab nõuded ühisorgan, mis esindab raudteeinfrastruktuuri ettevõtjaid, raudtee-ettevõtjaid ja raudteetööstust; viide tehnilistele koostalitlusnõuetele on vajalik, et tagada üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime ja tehniliste koostalitlusnõuete kohta kehtivad direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 sätted; teavitatud asutused, mille vastutusel on vastavushindamise või selle komponentide kasutuse kohta kehtiva menetluse kontrollimine koos alasüsteemide hindamismenetlusega, peavad, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral, oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama; direktiiviga 91/440/EMÜ nõutakse eraldi raamatupidamisarvestust transporditeenustele ja raudteeinfrastruktuuri majandamisele; sellisel juhul peaksid eriteenused, mida osutavad raudteeinfrastruktuuri ettevõtjad, kes on määratletud teavitatud asutustena, olema korraldatud vastavalt kriteeriumitele, mida tuleb kohaldada seda tüüpi asutusele; teised eriasutused võivad olla teavitatud, kui nad vastavad samadele kriteeriumitele; koostalitlusvõime üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku piires hõlmab kogu ühendust; liikmesriigid üksikult ei saa võtta vajalikke meetmeid, et saavutada koostalitlusvõimet; seepärast on vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vaja neid meetmeid võtta ühenduse tasandil, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







I PEATÜKK

Üldsätted

▼M2

Artikkel 1

1. Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada vajalikud tingimused, et saavutada I lisas kirjeldatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime ühenduse piirides.

Kõnealused tingimused käsitlevad käesoleva võrgustiku selliste osade projekteerimist, ehitust, kasutuselevõttu, ümberehitamist, uuendamist, kasutamist ja hooldust, mis on kasutusele võetud pärast 30. aprilli 2004, samuti võrgustiku kasutava personali kvalifikatsiooni ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimusi.

2. Püüdlused kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peavad viima tehnilise ühtlustamise optimaalse taseme määratlemiseni, ning tegema võimalikuks:

a) rahvusvahelise raudteetranspordi hõlbustamise, täiustamise ja arendamise ühenduse territooriumil ja kolmandate riikidega;

b) aidata kaasa üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku ehitamiseks, kasutamiseks, uuendamiseks ja ümberehitamiseks vajalike seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele tekkimisele;

c) aidata kaasa üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõimele.

▼B

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik – I lisas kirjeldatud struktuur, mis koosneb liine ja maarajatisi hõlmavatest raudteeinfrastruktuuridest, üleeuroopalisest transpordivõrgustikust, mis on ehitatud või ümber ehitatud suurtel kiirustel liikumiseks, ja veeremist, mis on konstrueeritud nendel infrastruktuuridel liikumiseks;

b) koostalitlusvõime – kiirrongidele ohutu ja katkematu liikumise võimaldamine üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku poolt, millega saavutatakse määratletud toimivustase. Koostalitlusvõime põhineb kõikidel regulatiivsetel, tehnilistel ja kasutustingimustele, mida peab olulistele nõuetele vastamiseks täitma;

c) alasüsteemid – nagu II lisas kirjeldatud, üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik alajaotatud struktuurilisteks või funktsionaalseteks süsteemideks, mille kohta tuleb sätestada olulised nõuded;

d) koostalitlusvõime komponendid – seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida alasüsteemi, millest üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub;

e) olulised nõuded – kõik III lisas sätestatud tingimused, millele üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik, alasüsteemid ja koostalitlusvõime komponendid peavad vastama;

f) Euroopa tehniline kirjeldus – ühine tehniline kirjeldus, Euroopa tehniline kinnitus või Euroopa standarditele vastav siseriiklik standard nagu on määratletud direktiivi 93/38/EMÜ artikli 1 punktides 8–12;

g) tehnilised koostalitlusnõuded – iga alasüsteemi nõuded oluliste nõuete täitmiseks, mis loovad vajalikud vastastikused funktsionaalsed suhted üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku alasüsteemide vahel ja tagavad kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime;

▼M2 —————

▼B

i) teavitatud asutused – asutused, mis vastutavad koostalitlusvõime komponentide kasutussobivuse või vastavuse hindamise eest või alasüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluse hindamise eest;

▼M2

j) põhiparameeter – on mis tahes regulatiivne, tehniline või kasutustingimus, mis on koostalitlusvõime suhtes oluline ja mille üle tuleb otsustada vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale enne tehniliste koostalitlusnõuete täieliku projekti edasiarendamist;

k) erijuhtum – on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku mis tahes osa, mille suhtes tuleb topograafiliste, geograafiliste, linnakeskkonnast tulenevate või olemasoleva võrgustiku ühilduvust mõjutavate piirangute tõttu kohaldada ajutisi või püsivaid tehniliste koostalitlusnõuete erisätteid. Eelkõige võib erijuhtum hõlmata ülejäänud ühendusest eraldatud raudteeliine ja võrgustikke, kabariitväravat, rööpmevahet või rööpmete vahelist kaugust;

l) ümberehitamine – on alamsüsteemi või selle osa põhjalik muutmine, mis suurendab alamsüsteemi kogujõudlust;

m) hooldusega seotud asendamine – on ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade asendamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osadega;

n) uuendamine – on alamsüsteemi või selle osa põhjalik asendamine, mis ei muuda alamsüsteemi kogujõudlust;

o) olemasolev raudteevõrgustik – on raudtee infrastruktuuridest struktuur, mis koosneb olemasoleva raudteesüsteemi liinidest ja maarajatistest koos selles infrastruktuuris kasutatava mis tahes kategooriate ja päritoluga veeremiga;

p) kasutusele võtmine – tähendab kõiki toiminguid alamsüsteemi viimiseks ettenähtud kasutusolukorda.

▼B

Artikkel 3

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse sätete suhtes, mis käsitlevad üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku kõigi alasüsteemide parameetrite, koostalitlusvõime komponentide, liideste ja menetluse, samuti tingimuste üldist ühilduvust, mis on nõutav kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks.

2. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse muude sätete kohaldamist. Koostalitlusvõime komponentide puhul võib käesoleva direktiivi oluliste nõuete järgimine siiski tingida üksikute Euroopa tehniliste kirjelduste kasutamist, mis on selleks otstarbeks koostatud.

Artikkel 4

1. Üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik, alasüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid peavad vastama asjakohastele olulistele nõuetele.

2. Direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 lõikes 4 viidatud edasised tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude ühenduse piires kasutuses olevate standardite täiendamiseks, ei tohi olla vastuolus oluliste nõuetega.







II PEATÜKK

Tehnilised koostalitlusnõuded

Artikkel 5

▼M2

1. Igat alamsüsteemi käsitletakse eraldi tehniliste koostalitlusnõuetega. Vajaduse korral võib alamsüsteemi käsitleda mitmete tehniliste koostalitlusnõuetega ning ühed koostalitlusnõuded võivad käsitleda mitut alamsüsteemi. Tehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja/või läbivaatamise otsuse ning selle tehnilise ja geograafilise ulatuse valiku tegemiseks on nõutav artikli 6 lõikele 1 vastav mandaat.

▼B

2. Alasüsteemid peavad vastama tehnilistele koostalitlusnõuetele; vastavust tuleb püsivalt säilitada, kuni alasüsteemid on kasutuses.

▼M2

3. Artiklis 1 viidatud eesmärkide saavutamiseks vajalikus ulatuses peavad kõik tehnilised koostalitlusnõuded:

a) näitama selle ettenähtud reguleerimisala (I lisas viidatud võrgustiku või veeremi osa, II lisas viidatud alamsüsteem või selle osa);

b) määratlema põhilised nõuded igale asjaomasele alamsüsteemile ja selle liidestele muude alamsüsteemidega;

c) kehtestama talitluslikud ja tehnilised kirjeldused alamsüsteemile ja selle liidestele muude alamsüsteemidega. Vajaduse korral võivad kõnealused tehnilised kirjeldused alamsüsteemist olenevalt erineda, näiteks vastavalt I lisas esitatud liinide ja/või veeremite kategooriatele;

d) määratlema reguleeritavad koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mis peavad vastama Euroopa tehnilistele kirjeldustele, kaasa arvatud Euroopa standardid, mis on vajalikud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks;

e) sätestama iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitlusvõime komponentide vastavus- või kasutussobivuse hindamisel, samuti alamsüsteemide EÜ vastavustõendamisel. Kõnealused menetlused põhinevad otsuses 93/465/EMÜ määratletud moodulitel.

f) määratlema tehniliste koostalitlusnõuete rakendamise strateegia. Eelkõige on vaja määrata etapid, mis tuleb läbida järkjärguliseks üleminekuks käesolevast olukorrast vastavuse saavutamiseni tehniliste koostalitlusnõuetega.

g) määratlema asjaomaste töötajate ametialased kvalifikatsioonid ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimused alamsüsteemi kasutamiseks ja hooldamiseks vajalikel töödel, samuti tehniliste koostalitlusnõuete rakendamisel.

▼B

4. Tehnilised koostalitlusnõuded ei takista liikmesriikide otsuseid uute või ümberehitatud infrastruktuuride kasutuse kohta muus rongiliikluses.

5. Kõikide tehniliste koostalitlusnõuete järgimine võimaldab luua ühilduva üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku, mis ei ole vastuolus iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustikuga.

▼M2

6. Kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib tehnilistes koostalitlusnõuetes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele. Sellisel juhul tuleks kõnealuseid Euroopa standardeid või tehnilisi kirjeldusi (või nende asjakohaseid osi) käsitleda asjaomaste tehniliste koostalitlusnõuete lisadena ning need muutuvad tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisel kohustuslikuks. Euroopa standardite ja tehniliste kirjelduste puudumisel või nende koostamise ajal võib viidata muudele selgelt identifitseeritud normatiivdokumentidele, mis peaksid kõnealusel juhul olema lihtsalt kättesaadavad ja üldkasutatavad.

▼M2

Artikkel 6

1. Tehniliste koostalitlusnõuete projekt ja nende järgnevad muudatused koostatakse komisjoni mandaadi alusel vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud korrale. Tehnilised koostalitlusnõuded ja nende muudatused koostatakse ameti vastutusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2004/881/EÜ Euroopa Raudteede Ameti asutamise kohta (ameti määrus) ( 10 ) artiklitele 3 ja 12 ning koostöös nendes artiklites nimetatud töörühmadega.

Tehnilised koostalitlusnõuded võetakse vastu ja vaadatakse läbi vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Komisjon avaldab tehnilised koostalitlusnõuded Euroopa Liidu Teatajas.

2. Amet vastutab tehniliste koostalitlusnõuete ettevalmistamise, läbivaatamise ja uuendamise eest ning ettepanekute tegemise eest artiklis 21 viidatud komiteele tehnoloogia arengu või sotsiaalse nõudluse arvestamiseks.

3. Iga tehniliste koostalitlusnõuete projekt koostatakse kahes etapis.

Kõigepealt selgitab amet välja tehniliste koostalitlusnõuete põhiparameetrid ja nende liidesed muude alamsüsteemidega, ning kõik vajalikud erijuhtumid. Nimetatud parameetrite ja liideste kohta tuleks esitada kõige elujõulisemad alternatiivsed lahendused koos tehniliste ja majanduslike põhjendustega. Otsus tehakse vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale, vajaduse korral viidatakse erijuhtudele.

Seejärel koostab amet kõnealuste põhiparameetrite alusel tehniliste koostalitlusnõuete projekti. Asjakohasuse korral arvestab amet tehnika arengut, tehtud tööd standardimise valdkonnas, olemasolevaid töörühmi ning tunnustatud teadustööd. Tehnilistele koostalitlusnõuetele projektile lisatakse nende rakendamisest tulenevate kulude ja tulude üldhinnang, milles näidatakse tõenäolist mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele.

4. Kõikide tehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel (kaasa arvatud põhiparameetrid) arvestatakse kõikide käsitletavate tehniliste lahenduste hinnangulisi kulusid ja tulusid koos nendevaheliste liidestega, et kehtestada ja rakendada kõige elujõulisemad lahendused. Liikmesriigid osalevad hindamisel esitades vajalikud andmed.

5. Artiklis 21 viidatud komiteed tuleb regulaarselt teavitada tehniliste koostalitlusnõuete ettevalmistustööst. Kõnealuse töö ajal võib komitee formuleerida tehnilise koostalitlusenõuete koostamise ja kulude-tulede analüüsi kohaseid juhiseid või soovitusi. Komitee võib liikmesriigi taotluse korral nõuda alternatiivsete lahenduste uurimist ja nende kohase kulude ja tulude hinnangu esitamist tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisatavas aruandes.

6. Tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmisel kehtestatakse nende jõustumise kuupäev vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Kui tehnilise ühilduvusega seotud põhjustel tuleb üheaegselt võtta kasutusele erinevad alamsüsteemid, on vastavate koostalitlusnõuete jõustumise kuupäevad samad.

7. Tehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse kasutajate arvamusega omaduste osas, mis mõjutavad otseselt alamsüsteemide kasutamise tingimusi. Sel eesmärgil konsulteerib amet tehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja läbivaatamise ajal kasutajaid esindavate ühenduste ja asutustega. Tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisatakse kõnealuste konsultatsioonide tulemuste aruanne.

Konsulteeritavate ühenduste ja asutuste nimekirja koostab artiklis 21 viidatud komitee enne mandaadi vastuvõtmist tehniliste koostalitlusnõuete läbivaatamiseks, ning seda võib liikmesriigi või komisjoni taotlusel uuesti läbi vaadata ja uuendada.

8. Tehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse sotsiaalpartnerite arvamusega artikli 5 lõike 3 punktis g viidatud tingimuste osas.

Sel eesmärgil konsulteeritakse sotsiaalpartneritega enne tehniliste koostalitlusnõuete projekti esitamist vastuvõtmiseks või läbivaatamiseks artiklis 21 viidatud komiteele.

Sotsiaalpartneritega konsulteeritakse komisjoni otsusega 98/500/EÜ ( 11 ) asutatud valdkonna dialoogikomitee kontekstis. Sotsiaalpartnerid võivad oma arvamuse esitada kolme kuu jooksul.

Artikkel 7

Liikmesriik ei pea kohaldama tehnilisi koostalitlusnõudeid, sealhulgas veeremit käsitlevaid nõudeid, järgmistel juhtudel ja asjaolude korral.

a) uue raudteeliini, olemasoleva liini ümberehitamise või mis tahes artikli 1 lõikes 1 viidatud elemendi korral, mis on käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete avaldamise hetkel edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga;

b) olemasoleva raudteeliini uuendamise või ümberehitamise projekti korral, kui käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele vastav kabariitvärav, rööpmevahe, rööbasteede vaheline kaugus või pinge ei sobi kokku olemasolevate liinidega;

c) uue raudteeliini või olemasoleva liini uuendamise või ümberehitamise korral asjaomase liikmesriigi territooriumil, mille raudteevõrgustik ei ole ühenduses ülejäänud ühenduse raudteevõrgustikuga või on sellest merega eraldatud;

d) olemasoleva liini uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine ohustab projekti majanduslikku elujõulisust ja/või raudteevõrgustiku ühilduvust liikmesriikides;

e) kui õnnetuse või loodusõnnetuse järel ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustel majanduslikel või tehnilistel põhjustel võimalik asjaomaseid tehnilisi koostalitlusnõudeid osaliselt või täielikult kohaldada.

Kõikidel juhtudel teatab asjaomane liikmesriik oma kavandatavast erandist komisjonile ja edastab komisjonile dokumentatsiooni, mis sätestab tehnilised koostalitlusnõuded või nende osad, mida liikmesriik ei soovi kohaldada, samuti vastavad tehnilised kirjeldused, mida ta soovib kohaldada. Komisjon analüüsib liikmesriigi kavandatavaid meetmeid. Punktidele b ja d vastavatel juhtudel teeb komisjon otsuse vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Vajadusel koostatakse soovitus kohaldatavate tehniliste kirjelduste kohta. Sellest olenemata ei hõlma komisjoni otsus punktile b vastava juhtumi korral kabariitväravat ja rööpmevahet.

▼B







III PEATÜKK

Koostalitlusvõime komponendid

Artikkel 8

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et koostalitlusvõime komponente:

— viiakse turule üksnes siis, kui nad võimaldavad koostalitlusvõime saavutamist üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku piires ning samal ajal vastavad olulistele nõuetele;

— kasutatakse nende kasutusalal ning hooldatakse ja paigaldatakse neile kohaselt.

Käesolevad sätted ei välista nende komponentide turuleviimist teistel eesmärkidel ega nende kasutamist tavaraudteeliinidel.

Artikkel 9

Käesoleva direktiivi põhjal ei või liikmesriigid oma territooriumil keelata, piirata või takistada koostalitlusvõime komponentide turuleviimist üleeuroopalises kiirraudteevõrgustikus kasutamiseks, kui nad järgivad käesolevat direktiivi.

▼M2

Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda kontrollimist, mis on EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

▼B

Artikkel 10

1. Liikmesriigid käsitavad käesoleva direktiivi olulistele nõuetele vastavatena selliseid koostalitlusvõime komponente, mis tuginevad EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonile, mille komponendid on nimetatud IV lisas.

▼M2

2. Kõikide koostalitlusvõime komponentidele tuleb teostada asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud vastavus- ja kasutussobivuse hindamine, ning nendega peab olema kaasas sellekohane sertifikaat.

3. Liikmesriigid käsitlevad koostalitlusvõime komponenti oluliste nõuetega vastavuses olevat, kui see vastab asjaomaste tehniliste koostalitlusnõuetega sätestatud tingimustele, või nimetatud tingimustele vastavatena koostatud Euroopa tehniliste kirjeldustele.

▼M2 —————

▼M2

Artikkel 11

Kui liikmesriigile või komisjonile näib, et käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks otseselt või kaudselt kasutatud Euroopa tehnilised kirjeldused ei vasta olulistele nõuetele, siis võidakse otsustada asjaomased kirjeldused osaliselt või täielikult kõrvaldada neid sisaldavatest trükistest või muuta neid vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale pärast konsulteerimist komiteega, mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998 aasta direktiivi 98/34/EÜ alusel, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. ( 12 )

▼B

Artikkel 12

1. Kui liikmesriik kinnitab, et EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooniga hõlmatud ja turule viidud koostalitlusvõime komponent võib tõenäoliselt, kui seda kasutatakse kavatsusekohaselt, mitte vastata olulistele nõuetele, siis võtab liikmesriik kõiki vajalikke meetmeid, et piirata selle kasutusala, keelata selle kasutust või kõrvaldada see turult. Liikmesriik teatab võetud meetmetest viivitamatult komisjonile ja esitab oma otsuse põhjused, eelkõige sedastades, kas nõuetest kõrvalekaldumist põhjustas:

— oluliste nõuete täitmata jätmine;

— Euroopa tehniliste kirjelduste ebaõige kohaldamine, kui tuginetakse nende kohaldamisele;

— Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkus.

2. Komisjon konsulteerib asjaomaste pooltega niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab pärast konsultatsiooni, et meede on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamatult küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele. Kui komisjon leiab pärast konsultatsiooni, et meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamatult küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja tootjale või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajale. Kui lõikes 1 viidatud otsus on põhjendatud Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkusega, siis kohaldatakse artiklis 11 määratletud menetlust.

3. Kui EÜ vastavusdeklaratsiooni aluseks olev koostalitlusvõime komponent ei vasta nõuetele, siis võtab liikmesriik asjakohaseid meetmeid deklaratsiooni koostaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse selle menetluse kulgemisest ja tulemustest.

Artikkel 13

1. Selleks, et koostada koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooni, peab selle tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja kohaldama komponendile viitavates tehnilistes koostalitlusnõuetes kehtestatud sätteid.

2. Kui tehnilised koostalitlusnõuded näevad ette, siis teostab koostalitlusvõime komponendi vastavuse või kasutussobivuse hindamist teavitatud asutus, kellele tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja on esitanud taotluse.

3. Kui koostalitlusvõime komponentide kohta kehtivad teised, muid asjaolusid hõlmavad ühenduse direktiivid, siis sellisel juhul sätestab EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioon, et koostalitlusvõime komponendid vastavad ka muude käesolevate direktiivide nõuetele.

4. Kui ei tootja ega tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja ei ole täitnud lõigete 1, 2 ja 3 kohustusi, siis kehtivad need kohustused mis tahes isikule, kes viib koostalitlusvõime komponendi turule. Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad samad kohustused mis tahes isikule, kes paneb kokku erineva päritoluga koostalitlusvõime komponente või nende osi, või kes toodab koostalitlusvõime komponente enda kasutuse jaoks.

5. Ilma et see piiraks artikli 12 sätete kohaldamist:

a) igal üksikjuhul, kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavustõendamise deklaratsioon on koostatud ebaõigelt, nõutakse, et tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja tagaks koostalitlusvõime komponendi vastavuse taastamise ja rikkumise lõppemise kõnealuse liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel;

b) kui mittevastavus püsib, võtab liikmesriik kõiki asjakohaseid meetmeid, et piirata või keelata koostalitlusvõime komponendi turuleviimist, või tagada toote turult kõrvaldamine vastavalt artiklis 12 sätestatud korrale.







IV PEATÜKK

Alasüsteemid

▼M2

Artikkel 14

1. Iga liikmesriik lubab võtta kasutusele selliseid üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku struktuurilisi alamsüsteeme, mis asuvad või mida kasutatakse selle riigi territooriumil.

Sel eesmärgil võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste alamsüsteemide kasutusele võtmine üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis ei ohusta nende vastavust olulistele nõuetele alamsüsteemide integreerimisel üleeuroopalisse kiirraudteevõrgustikku.

Eelkõige kontrollib iga liikmesriik alamsüsteemide ühilduvust võrgustikuga, millesse need integreeritakse.

2. Iga liikmesriik kontrollib alamsüsteeme nende kasutusele võtmisel ja seejärel regulaarselt, et neid kasutataks ja hooldataks kooskõlas neid käsitlevate oluliste nõuetega. Sel eesmärgil kasutatakse vastavates ehitust ja talitlust käsitlevates tehnilistes koostalitlusnõuetes sätestatud hindamise ja tõendamise menetlusi.

3. Uuendamise või ümberehitamise korral saadab raudtee infrastruktuuri haldaja või raudtee ettevõte asjaomasele liikmesriigile projekti kirjeldava dokumentatsiooni. Liikmesriik vaatab selle läbi ning otsustab kohaldatavates tehnilistes koostalitlusnõuetes osutatud rakendusstrateegiat arvesse võttes, kas tööde ulatus nõuab uut volitust käesoleva direktiivi tähenduses.

Volitus on nõutav alati, kui kavandatavad tööd võivad oluliselt mõjutada asjaomase alamsüsteemi ohutustaset.

4. Kui liikmesriik annab loa veeremi kasutuselevõtuks, vastutab ta tähtnumbrilise identifitseerimiskoodi omistamise tagamise eest igale sõidukile. Kõnealune kood tuleb märkida igale sõidukile ning registreerida riiklikus raudteeveeremi registris, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a) register vastab lõikes 5 määratletud ühistele kirjeldustele;

b) registrit haldab ja uuendab kõikidest raudtee ettevõtetest sõltumatu asutus;

c) registrile on juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudtee ohutuse direktiiv) ( 13 ) artiklites 16 ja 21 määratud ohutusega tegelevatel ametiasutustel ja uurimisorganitel, ning sellele tuleks õiguspärase taotluse alusel anda juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta ( 14 ) artiklis 30 määratud regulatiivorganitele, ning raudtee ettevõtetele ja infrastruktuuri haldajatele.

Veeremi esmakordsel kasutuselevõtmisel kolmandas riigis, võib liikmesriik aktsepteerida muu koodisüsteemi alusel selgelt identifitseeritud sõidukeid. Kui liikmesriik on lubanud võtta kõnealuseid sõidukeid kasutusele oma territooriumil, peab olema registrist võimalik saada vastavaid lõike 5 punktides c, d ja e sätestatud andmeid.

5. Registri ühised tehnilised kirjeldused võetakse ameti poolt ettevalmistatud projekti alusel vastu artikli 21 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt. Tehniliste kirjelduste projektis määratakse kindlaks: registreeritavad andmed, andmete esitusviis, talitluslik ja tehniline arhitektuur, kasutusviis ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirjad. Register sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a) viited EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile ja väljaandnud asutusele;

b) viited artiklis 22a nimetatud veeremiregistrile;

c) sõiduki omaniku või rendilevõtja identifitseerimisandmed;

d) piirangud sõiduki kasutamisele;

e) sõiduki hoolduskavaga seotud ohutuse suhtes kriitilised andmed.

▼B

Artikkel 15

Ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist, ei või liikmesriigid käesoleva direktiivi põhjal oma territooriumil keelata, piirata või takistada olulisi nõudeid täitvate, üleeuroopalist kiirraudteevõrgustikku moodustavate struktuuriliste alasüsteemide ehitamist, kasutuselevõttu ja töötamist.

▼M2

Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda kontrollimist, mis on EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

▼B

Artikkel 16

1. Liikmesriigid arvestavad koostalitlusvõimeliste ja neid käsitlevatele olulistele nõuetele vastavatena selliseid üleeuroopalist kiirraudteevõrgustikku moodustavaid struktuurilisi alasüsteeme, mida hõlmab EÜ vastavustõendamise deklaratsioon.

2. Üleeuroopalist kiirraudteevõrgustikku moodustavate struktuuriliste alasüsteemide koostalitlusvõime vastavustõendamine kooskõlas oluliste nõuetega kehtestatakse viitega tehnilistele koostalitlusnõuetele, kui need on olemas.

▼M2

3. Tehniliste koostalitlusnõuete puudumise korral, kaasa arvatud artikli 7 kohaselt teavitatud erandid, saadavad liikmesriigid teistele liikmesriikidele ja komisjonile iga alamsüsteemi kohta oluliste nõuete rakendamiseks kasutuses olevate tehniliste eeskirjade nimekirja. Sellest teavitatakse 30. aprilliks 2005 ning seejärel iga kord pärast tehniliste eeskirjade nimekirja muutmist. Sellisel juhul määrab liikmesriik asutused, kes vastutavad kõnealuste tehniliste eeskirjade vastavustõendamise teostamise eest, millele on viidatud artiklis 18.

▼B

Artikkel 17

Juhul, kui ilmneb, et tehnilised koostalitlusnõuded ei vasta täielikult olulistele nõuetele, siis võib liikmesriigi palvel või komisjoni algatusel konsulteerida artiklis 21 viidatud komiteega.

▼M2

Kõnealusel juhul vaadatakse tehnilised koostalitlusnõuded läbi vastavalt artikli 6 lõikele 2. Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik tehnilistes koostalitlusnõuetes otseselt käsitleda, määratletakse need selgelt tehniliste koostalitlusnõuete lisas. Kõnealuste aspektide suhtes kohaldatakse artikli 16 lõiget 3.

▼B

Artikkel 18

1. Selleks, et koostada EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, laseb tellija või tema ametlik esindaja tema poolt sel eesmärgil valitud teavitatud asutusel hinnata EÜ kontrollimise menetlust.

2. Alasüsteemi EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse tegevus algab projekteerimisetapil ja hõlmab kogu tootmisperioodi kuni tüübikinnituse etapini enne alasüsteemi kasutuselevõtmist.

▼M2

Need hõlmavad ka asjaomase alamsüsteemi liideste vastavuse tõendamist võrgustiku suhtes, millesse alamsüsteem integreeritakse, tuginedes asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes ja artiklis 22a määratletud registrites sisalduvale teabele.

▼B

3. Teavitatud asutus vastutab tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis peab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluma. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama kõiki alasüsteemiga seotud vajalikke dokumente ning tarviduse korral veel kõiki dokumente, mis tõendavad koostalitlusvõime komponentide vastavust. Samuti peab see sisaldama kõiki kasutustingimusi ja piiranguid ning juhendeid remondi, pideva või korralise järelevalve, seadistamise ja hoolduse kohta.

Artikkel 19

1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud struktuuriline alasüsteem koos tehnilise dokumentatsiooniga ei järgi täielikult käesolevat direktiivi, ja eriti ei vasta olulistele nõuetele, siis võib liikmesriik taotleda lisakontrollide teostamist.

2. Taotluse teinud liikmesriik teatab taotletud lisakontrollidest viivitamatult komisjonile ja sätestab lisakontrolle õigustavad põhjused. Komisjon algatab viivitamatult artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlust.







V PEATÜKK

Teavitatud asutused

Artikkel 20

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 13 viidatud vastavuse või kasutussobivuse hindamise menetluse eest vastutavatest asutustest ja artiklis 18 viidatud kontrollmenetlusest, ning toovad välja iga asutuse vastutusala.

Komisjon annab neile tunnusnumbrid. Komisjon avaldab asutuste nimekirja, nende tunnusnumbrid ja neile antud ülesanded Euroopa Ühenduste Teatajas ning tagab, et nimekirja ajakohastatakse.

2. Liikmesriigid kohaldavad teavitatavate asutuste hindamisel VII lisas sätestatud kriteeriume. Asutusi, mis vastavad asjakohastes Euroopa standardites loetletud hindamiskriteeriumitele, käsitatakse nimetatud kriteeriumitele vastanutena.

3. Liikmesriik taandab kinnituse asutuselt, mis enam ei vasta VII lisas viidatud kriteeriumitele. Ta teatab sellest viivitamatult komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Kui liikmesriik või komisjon arvab, et asutus, mida on teavitanud teine liikmesriik, ei vasta enam olulistele kriteeriumitele, siis suunatakse küsimus artiklis 21 sätestatud komiteele, mis esitab oma arvamuse kolme kuu jooksul; pidades silmas komitee arvamust teatab komisjon asjaomasele liikmesriigile kõikidest muudatustest, mis on vajalikud, et teavitatud asutus saaks säilitada temale määratud staatust.

▼M2

5. Komisjon moodustab teavitatud asutuste koordineerimisrühma (edaspidi koordineerimisrühm), mis käsitleb kõiki artiklis 13 viidatud vastavus- ja kasutussobivuse hindamise menetluste ning artiklis 18 viidatud vastavustõendamise menetluse, või asjakohaste tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisega seotud küsimusi. Liikmesriikide “esindajad võivas osaleda koordineerimisrühma töö vaatlejatena.”

Komisjon ja vaatlejad teavitavad artiklis 21 viidatud komiteed koordineerimisrühma raames tehtud tööst. Vajaduse korral teeb komisjon ettepaneku küsimuste lahendamiseks vajalike meetmete võtmiseks.

Vajaduse korral rakendatakse vastavalt artiklile 21 teavitatud asutuste tegevuse koordineerimist.

▼B







VI PEATÜKK

Komitee

▼M2

Artikkel 21

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamismenetlust kehtestava nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ ( 15 ) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

4. Kui see osutub vajalikuks, võib komitee asutada töörühmi, mis abistavad teda ülesannete täitmisel, eriti teavitatud asutuste koordineerimisel.

▼M2

Artikkel 21a

1. Komitee võib käsitleda kõiki üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõimega seotud küsimusi, kaasa arvatud nimetatud võrgustiku ja kolmandate riikide raudteevõrgustiku vahelise koostalitlusvõimega seotud küsimused.

2. Komitee võib käsitleda kõiki käesoleva direktiivi rakendamisega seotud küsimusi. Vajaduse korral võtab komisjon artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras vastu rakendussoovitused.

Artikkel 21b

1. Komisjon võib oma algatusel või liikmesriigi taotlusel otsustada artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras mandaadi andmise täiendavate tehniliste koostalitlusnõuete koostamiseks, kui need on seotud II lisas nimetatud alamsüsteemiga.

2. Vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale võtab komitee komisjoni ettepaneku alusel vastu tööprogrammi, mis vastab käesoleva direktiivi ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ( 16 ) eesmärkidele.

Artikkel 21c

Lisasid II kuni VI võib muuta vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale.

▼B







VII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 22

Vastavalt käesolevale direktiivile tehtud mis tahes otsus koostalitlusvõime komponentide kasutussobivuse või vastavuse hindamise ning üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku alasüsteemide kontrollimise kohta, ja vastavalt artiklitele 11, 12, 17 ja 19 tehtud mis tahes otsus sätestavad üksikasjalikult põhjused, mis on otsuse aluseks. Sellest teatatakse asjaomasele poolele niipea kui võimalik, osutades asjaomastes liikmesriikides kehtivate seaduste alusel kättesaadavatele õiguskaitsevahenditele ja selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadele.

▼M2

Artikkel 22a

1. Liikmesriigid tagavad infrastruktuuriregistri ja veeremiregistri iga-aastase avaldamise ja uuendamise. Kõnealused registrid sisaldavad andmeid iga alamsüsteemi või selle osa põhiliste omaduste kohta, näiteks põhiparameetrid, ja nende vastavuse kohta kohaldatavate tehniliste koostalitlusnõuetega sätestatud omadustele. Sel eesmärgil määratlevad kõik tehnilised koostalitlusnõuded täpselt teabe, mis peab sisalduma infrastruktuuri või veeremi registrites.

2. Kõnealuste registrite koopia saadetakse asjaomastele liikmesriikidele ja ametile, ning tehakse konsulteerimiseks kättesaadavaks huvitatud osapooltele, hõlmates vähemalt sektori kutsealased tegutsejad.

▼B

Artikkel 23

1. Liikmesriigid muudavad ja võtavad vastu õigus- ja haldusnormid, et lubada käesolevale direktiivile vastavate koostalitlusvõime komponentide kasutamist ja alasüsteemide kasutuselevõttu ning töötamist hiljemalt 30 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamatult komisjonile.

2. Kui liikmesriigid lõikes 1 viidatud sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra sätestavad liikmesriigid.

Artikkel 24

Iga kahe aasta järel annab komisjon Euroopa parlamendile ja nõukogule aru üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks tehtud edusammudest.

Artikkel 25

Käesolev direktiiv jõustub 21. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 26

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M2









I LISA

ÜLEEUROOPALINE KIIRRAUDTEEVÕRGUSTIK

1. INFRASTRUKTUUR

Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku infrastruktuur on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgustiku arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta ( 17 ) määratletud üleeuroopalise transpordivõrgustiku liinide infrastruktuur või kõnealuse otsuse artiklile 21 vastava läbivaatamise tulemusel tehtud muudatuses nimetatud infrastruktuur.

Kiirraudteeliinid hõlmavad:

— spetsiaalselt ehitatud kiirraudteed, mille tehniline varustatus võimaldab üldjuhul 250 km/h või suuremat liikluskiirust,

— spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, mille varustus võimaldab liikluskiirust umbes 200 km/h,

— spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eritunnused ja kus kiirus tuleb kohandada igal üksikjuhul.

Infrastruktuur hõlmab liikluskorraldust, veeremi jälgimist ja navigeerimissüsteeme: andmetöötluse ja sidevahendite tehnilised paigaldised võrgustiku reisijate- ja kaubaveoteenuste jaoks, et tagada võrgustiku turvaline ja ühtlane töötamine ning tõhus liikluskorraldus.

2. VEEREM

Käesolevas direktiivis viidatud veerem hõlmab ronge, mis on ette nähtud kasutamiseks:

— spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatud rööbasteedel kiirusel vähemalt 250 km/h, ning võimaldades sobivate tingimuste korral kasutamist ka üle 300 km/h,

— või kiirusel umbes 200 km/h esimese taande liinidel, kui need on ühilduvad kõnealuste liinide jõudlustasemega.

3. ÜLEEUROOPALISE KIIRRAUDTEEVÕRGUSTIKU ÜHILDUVUS

Raudteeteenuste kvaliteet Euroopas sõltub muu hulgas infrastruktuuri omaduste (kõige laiemas tähenduses, nt kõikide asjaomaste alamsüsteemide püsiosad) ja veeremi omaduste (sealhulgas kõikide asjaomaste alamsüsteemide rongisisesed komponendid) väga heast ühilduvusest.









II LISA

ALAMSÜSTEEMID

1. ALAMSÜSTEEMIDE LOEND

Käesoleva direktiivi kohaldamisel võib üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku jaotada järgmisteks alamsüsteemideks:

a) struktuursed valdkonnad: — infrastruktuur, — energia, — juhtimise ja signaalimine, — liiklustalitlus ja liikluskorraldus, — veerem,

b) talitluslikud valdkonnad: — hooldus, — telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks.

2. HÕLMATAVAD VALDKONNAD

Iga alamsüsteemi jaoks esitatakse ametile tehniliste koostalitlusnõuete koostamiseks antavas mandaadis koostalitlusvõime kohaste aspektide loend.

Kõnealused mandaadid kehtestatakse artikli 6 lõike 1 sätete alusel vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale.

Vajaduse korral täpsustab amet vastavalt artikli 5 lõike 3 punktile c mandaatides määratletud koostalitlusvõimega seotud aspektide nimekirja.

▼B









III LISA

OLULISED NÕUDED

1. Üldnõuded

1.1. Ohutus

1.1.1. Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisega seotud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.

1.1.2. Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalse lubatud kiirusega.

1.1.3. Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on määratletud nende kasutusaja jooksul. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega.

1.1.4. Maarajatiste ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist ja levikut ning tule ja suitsu tagajärgi.

1.1.5. Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema konstrueeritud viisil, mis ei kahjusta kasutajate turvalisust, kui seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta ülespandud juhistele.

1.2. Töökindlus ja käideldavus

Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.

1.3. Tervishoid

1.3.1. Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.

1.3.2. Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada nii, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, seda eriti tulekahju korral.

1.4. Keskkonnakaitse

1.4.1. Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku rajamise ja töötamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta võrgustiku projekteerimisetapil kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.

1.4.2. Materjalid, mida kasutatakse rongides ja infrastruktuurides, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.

1.4.3. Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete ja avalike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida.

1.5. Tehniline ühilduvus

Infrastruktuuride ja maarajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalisel kiirraudteevõrgustikul kasutatavate rongide tehniliste omadustega.

Kui nendest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatud lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad ühilduvuse tulevikus.

2. Iga alasüsteemi nõuded

2.1. Infrastruktuurid

2.1.1. Ohutus

Tuleb võtta vajalikke meetmeid, et ära hoida juurdepääs või soovimatu sissetung seadmetele, mis paiknevad kiirraudteeliinidel.

Tuleb võtta meetmeid, et piirata inimesi ähvardavaid ohtusid, eriti raudteejaamades, kust rongid suure kiirusega läbi sõidavad.

Infrastruktuurid, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis piirab inimeste terviseriske (stabiilsus, tulekahju, juurdepääs, evakueerimine, perroonid jne).

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

2.2. Energia

2.2.1. Ohutus

Toitesüsteemide töötamine ei tohi kahjustada kiirrongide või inimeste (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud) ohutust.

2.2.2. Keskkonnakaitse

Toitesüsteemide töötamine ei tohi häirida keskkonda üle kindlaks määratud piiride.

2.2.3. Tehniline ühilduvus

Kogu üleeuroopalises kiirraudteevõrgustikus kasutatavad toitesüsteemid peavad:

— võimaldama rongidel saavutada määratletud tööparameetreid;

— ühilduma rongidele paigaldatud seadmete kogumiga.

2.3. Juhtimine ja signaalimine

2.3.1. Ohutus

Üleeuroopalisel kiirraudteevõrgustikul kasutatavad juhtimis- ja signaalimisseadmed ning menetlused peavad võimaldama rongidel liikuda ohutuse tasemel, mis vastab võrgustikule seatud eesmärkidele.

2.3.2. Tehniline ühilduvus

Kõiki uusi kiirrongide infrastruktuure ja kiirveeremeid, mis on toodetud või arendatud pärast ühilduva juhtimise ja signaalimise alasüsteemi vastuvõtmist, tuleb kohandada võrgustikes kasutamiseks.

Vedurijuhiruumidesse paigaldatud juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad võimaldama normaalset töötamist määratletud tingimustel kogu üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku piires.

2.4. Veerem

2.4.1. Ohutus

Veeremite ja nende ühenduste ehitus peab olema projekteeritud viisil, mis kaitseb reisijate ja vedurijuhi ruume kokkupõrke või rööbastelt mahajooksmise korral.

Elektriseadmestik ei tohi kahjustada ohutust ning juhtimis- ja signaalimisseadmete toimimist.

Pidurdusmehhanismid ja avaldatav surve peavad ühilduma rööbaste, masinaehituse ja signaalimissüsteemidega.

Tuleb võtta meetmeid, mis hoiaksid ära juurdepääsu pinge all olevatele komponentidele, et mitte ohustada inimeste turvalisust.

Ohu korral peavad seadised võimaldama reisijatel teatada vedurijuhile ja kaasasolevale personalile, et reisijaga ühendust võetaks.

Juurdepääsu-ustel peab olema avamis- ja sulgemissüsteem, mis tagab reisijate turvalisuse.

Tuleb tagada tähistatud avariiväljapääsude olemasolu.

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem rongides on rangelt nõutav.

Rongid peavad olema varustatud valjuhääldisidega, mille kaudu rongi personalil ja juhtimiskeskusel on võimalik inimestega suhelda.

2.4.2. Töökindlus ja käideldavus

Olulise tähtsusega seadmete ehitus ning liikumis-, veo- ja pidurdusseadmed, samuti juhtimissüsteem peavad halvenenud olukorras võimaldama rongil töötamist jätkata kasutusse jäänud seadmete varal ilma ohtlike tagajärgedeta.

2.4.3. Tehniline ühilduvus

Elektriseadmestik peab ühilduma juhtimise ja signaalimise seadmete tööga.

Vooluvõtuseadiste omadused peavad võimaldama rongidel liikuda üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku toitesüsteemis.

Veeremi omadused peavad võimaldama sellel liikuda mis tahes liinil, millel veerem peaks töötama.

▼M2

2.4.4. Juhtseadised

Rongid peavad olema varustatud salvestusseadmega. Kõnealuse seadmega kogutud andmed ja nende töötlemine peab olema ühtlustatud.

▼B

2.5. Hooldus

2.5.1 Tervishoid

Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ohustada inimeste tervist.

2.5.2. Keskkonnakaitse

Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud saaste taset.

2.5.3. Tehniline ühilduvus

Kiirrongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute teostamist kõikidel rongidel, mille jaoks need on projekteeritud.

2.6. Keskkond

2.6.1. Tervishoid

Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku käitustegevus peab jääma seadusega kindlaksmääratud müra ja saaste piiridesse.

2.6.2. Keskkonnakaitse

Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku käitamine nõuetekohasel tasemel ei tohi põhjustada maapinna vibratsiooni ulatuses, mis on vastuvõetamatu vahetult infrastruktuuri läheduses asuvale keskkonnale ja elutegevusele ning normaalsele hooldustasemele.

2.7. Käitustegevus

2.7.1. Ohutus

Võrgustiku käituseeskirjade ning vedurijuhtide ja rongi personali kvalifikatsiooni reguleeritus peab tagama ohutu rahvusvahelise käitamise.

Käitustegevuse ja hoolduse intervallid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.

2.7.2. Töökindlus ja käideldavus

Töötamise ja hoolduse perioodid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning hoolduskeskustes sisseseatud asjaomaste raudtee-ettevõtjate kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama võrgustiku töökindluse ja käideldavuse kõrge taseme.

2.7.3. Tehniline ühilduvus

Võrgustike kasutuseeskirjade, vedurijuhtide kvalifikatsiooni, rongi personali ja transporti haldavate ettevõtjate reguleeritus peab tagama üleeuroopalises kiirraudteevõrgustikus tõhusa käitustegevuse.









IV LISA

KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

EÜ

— vastavus-

— kasutussobivuse

deklaratsioon

1. Koostalitlusvõime komponendid

EÜ deklaratsioon kehtib koostalitlusvõime komponentide kohta, mis on seotud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõimega, nagu on viidatud artiklis 3. Need koostalitlusvõime komponendid võivad olla:

1.1. mitmesuguse kasutusega komponendid Need komponendid ei ole raudteevõrgustikule spetsiifilised ning neid võib sellistena kasutada ka muudes valdkondades;

1.2. mitmesuguse kasutusega komponendid, millel on eriomadusi Need mitmesuguse kasutusega komponendid ei ole raudteevõrgustikule spetsiifilised, ent peavad saavutama erilisi tööparameetreid, kui neid kasutatakse raudteega seotud eesmärkidel;

1.3. erikomponendid Need komponendid on raudtee valdkonnale spetsiifilised.

2. Kohaldamisala

EÜ deklaratsioon hõlmab:

— kas ühe või mitme teavitatud asutuse hinnangut koostalitlusvõime komponendi vastavuse kohta tehnilistele kirjeldustele, millele komponent peab vastama;

— või ühe või enama teavitatud asutuse hinnangut/otsustust koostalitlusvõime komponendi kasutussobivuse kohta selle raudteeümbruse piires (eriti liideste kaasamise puhul) seoses tehniliste kirjeldustega, eriti funktsionaalsust puudutavatega, mida tuleb kontrollida.

Hindamismenetlus, mida teavitatud asutused rakendavad projekteerimise ja tootmise etappides, koostatakse direktiivis 93/465/EMÜ määratletud moodulite alusel vastavalt tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud tingimustele.

3. EÜ deklaratsiooni sisu

EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud eeskirjadega samas keeles ja selles peab sisalduma alljärgnev:

— viited direktiivile;

— tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress, volitatud esindaja puhul ka tootja või konstruktori ärinimi);

— koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mudel, tüüp jne);

— vastavuse ja kasutussobivuse deklareerimise menetluse kirjeldus (artikkel 13);

— kõik olulised nõuded, millele koostalitlusvõime komponent vastab, eelkõige komponendi kasutustingimused;

— vastavuse või kasutussobivuse tõendamise menetlusega seotud teavitatud asutuse (asutuste) nimi ja aadress ning hindamistõendi kuupäev, ja kui see on asjakohane, siis ka tõendi kehtivusaeg ja -tingimused;

— kui see on asjakohane, siis viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

— allakirjutaja ametitõend, kes on saanud allkirjaõiguse tootjalt või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajalt.









V LISA

ALASÜSTEEMID

EÜ VASTAVUSTÕENDAMISE DEKLARATSIOON

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja selles peab sisalduma alljärgnev:

— viited direktiivile;

— tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress, volitatud esindaja puhul ka tellija ärinimi);

— alasüsteemi lühike kirjeldus;

— selle teavitatud asutuse nimi ja aadress, mis teostas artiklis 18 viidatud EÜ inspekteerimist;

— viited dokumentidele, mis sisalduvad tehnilises dokumentatsioonis;

— kõik asjakohased ajutised või lõplikud sätted, mida alasüsteemid peavad järgima ning, kui see on asjakohane, igasugused kasutuspiirangud või -tingimused;

— ajutise EÜ deklaratsiooni puhul selle kehtivusaeg;

— allakirjutaja ametitõend.

▼M3









VI LISA

ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMISE MENETLUS

1. SISSEJUHATUS

EÜ vastavustõendamine on menetlus, mille käigus teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab, et allsüsteem:

— vastab käesolevale direktiivile,

— vastab teistele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele ja selle võib kasutusele võtta.

2. ETAPID

Allsüsteemi kontrollitakse igal alljärgneval etapil:

— üldine projekt,

— toodang: allsüsteemi struktuur, sealhulgas nt tsiviilehitustööd, valmistamine, komponentide koostamine, üldine seadistamine,

— allsüsteemi lõplik katsetamine.

Projekteerimise etapil (k.a tüübikatsetused) ja tootmisetapil võib peatööettevõtja (või valmistaja) või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja esimese sammuna taotleda hindamist.

Sel juhul annab peatööettevõtja (või valmistaja) valitud teavitatud asutus selle hindamise/nende hindamiste põhjal välja vastavustõendamis(t)e vaheteatise. Selle põhjal koostatakse omakorda vahepealne EÜ vastavusdeklaratsioon iga asjakohase etapi kohta.

3. TÕEND

EÜ vastavustõendamise eest vastutav teavitatud asutus koostab vastavustunnistuse, mis on mõeldud tellijale või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajale, kes omakorda koostab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on mõeldud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise eest vastutav teavitatud asutus annab hinnangu allsüsteemi tehnilisele lahendusele ja tootmisele.

Teavitatud asutus võtab arvesse vahepealseid vastavustõendamise teatisi (kui need on olemas) ning teeb EÜ vastavustunnistuse väljaandmiseks järgmist:

— kontrollib, kas allsüsteem — — on hõlmatud asjakohaste peatööettevõtjale (või valmistajale) saadetud projekteerimist ja tootmist käsitlevate vastavustõendamise vaheteatistega, juhul kui viimane on neid teavitatud asutuselt kõnealuse kahe etapi kohta soovinud, — või vastab kõigile peatööettevõtjale (või valmistajale) saadetud projekteerimise vastavustõendamise vaheteatisega hõlmatud aspektidele, juhul kui viimane on teavitatud asutuselt soovinud vaheteatist ainult projekteerimisetapi kohta,

— kontrollib, et koostalitluse tehniline kirjeldus oleks täpselt täidetud ning hindab projekteerimise ja tootmise elemente, mis ei ole hõlmatud peatööettevõtjale (või valmistajale) saadetud projekteerimise ja/või tootmise vastavustõendamise vaheteatisega.

4. TEHNILINE DOKUMENTATSIOON

Vastavustõendamise deklaratsioonile lisatav tehniline dokumentatsioon peab koosnema järgmistest dokumentidest:

— infrastruktuuri jaoks: ehitusprojekt, heakskiit kaeve- ja armeerimistöödeks, katse- ja kontrolliaruanded betooni kohta jne,

— teiste allsüsteemide jaoks: üldised ja detailsed ehitusega kooskõlas olevad joonised, elektri- ja hüdraulikaskeemid, juhtimisahela skeemid, andmetöötlus- ja automaatikasüsteemide kirjeldus, kasutus- ja hooldusjuhendid jne,

— allsüsteemi inkorporeeritud koostalitlusvõime komponentide nimekiri nagu on viidatud artiklis 3,

— koopiad EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis on vastavalt direktiivi artiklile 13 ette nähtud eespool nimetatud komponentide jaoks; kui see on asjakohane, lisatakse neile vastavad arvutused ning protokollide koopiad katsetuste ja hindamiste kohta, mida teostasid teavitatud asutused üldiste tehniliste kirjelduste alusel,

— olemasolu korral vastavustõendamise vaheteatis(ed) ning sel juhul ka vahepealne/vahepealsed EÜ deklaratsioon(id) allsüsteemi vastavuse kohta, mis kuuluvad EÜ vastavustunnistuse juurde, sh teavitatud asutuse läbiviidud vastavustõendamise kehtivuse tulemus,

— EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse poolt väljastatud ja kaasallkirjastatud tunnistus, millele lisatakse vastavad arvutused ja milles kinnitatakse, et projekt vastab käesolevale direktiivile, ning nimetatakse tööde teostamise ajal fikseeritud piiravad tingimused, mida pole tühistatud; samuti peaks tõendile lisama inspekteerimis- ja auditeerimisaruanded, mis on koostatud sama asutuse poolt seoses tema tööga, nagu on määratletud punktides 5.3 ja 5.4.

5. JÄRELEVALVE

5.1. EÜ järelevalve eesmärk on tagada tehnilisest dokumentatsioonist tulenevate kohustuste täitmine allsüsteemi tootmise jooksul.

5.2. Tootmise kontrollimise eest vastutaval teavitatud asutusel peab olema pidev juurdepääs ehitusplatsidele, tootmistsehhidele ja ladustamisaladele ning vajaduse korral eeltöötlemis- ja katsetamisrajatistele ning üldse kõikidele tööpaikadele, mida asutus peab oma ülesande täitmisel vajalikuks kontrollida. Tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab teavitatud asutusele saatma või laskma saata kõik selleks otstarbeks vajalikud dokumendid, eelkõige allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilise dokumentatsiooni.

5.3. Rakendamise kontrollimise eest vastutav teavitatud asutus peab regulaarselt läbi viima auditeid, et kinnitada vastavust käesolevale direktiivile. Ta peab rakendamise eest vastutavatele isikutele esitama auditeerimisaruande. Asutuselt võib nõuda kohalolekut teatavatel ehitamise etappidel.

5.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus ehitusplatse ja tootmistsehhe ette teatamata külastada. Selliste külaskäikude ajal võib teavitatud asutus läbi viia täieliku või osalise auditi. Ta peab rakendamise eest vastutavatele isikutele esitama inspekteerimisaruande ja vajaduse korral auditeerimisaruande.

6. ESITAMINE

Lõikes 4 viidatud täielik dokumentatsioon tuleb esitada tellijale või tema ühenduses registreeritud volitatud agendile täiendamaks vastavustunnistust, mille on väljastanud allsüsteemi töökorras oleku kontrollimise eest vastutav teavitatud asutus. Dokumentatsioon peab olema lisatud EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile, mille tellija saadab asjaomase liikmesriigi järelevalveasutusele.

Tellija peab säilitama dokumentatsiooni koopiat kogu allsüsteemi kasutusaja jooksul. Vastava taotluse korral tuleb see saata kõikidele teistele liikmesriikidele.

7. AVALDAMINE

Iga teavitatud asutus peab regulaarselt avaldama asjakohast teavet:

— laekunud EÜ vastavustõendamise taotluste kohta,

— vastavustõendamise vaheteatiste väljaandmise või nende väljaandmisest keeldumise kohta,

— vastavustõendamise sertifikaatide väljaandmise või nende väljaandmisest keeldumise kohta.

8. KEEL

EÜ vastavustõendamise menetlusega seotud dokumentatsioon ja kirjavahetus peavad olema kirjutatud selle liikmesriigi riigikeeles, kus tellija või tema volitatud esindaja ühenduses on registreeritud, või keeles, mille tellija on heaks kiitnud.

▼B









VII LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD ASUTUSTE TEAVITAMISEL ARVESSE VÕTMA

1. Asutus, selle direktor ja kontrollimist teostav personal ei või olla otseste või volitatud esindajatena seotud koostalitlusvõime komponentide või alasüsteemide projekteerimise, tootmise, ehitamise, turustamise, hoolduse või kasutusega. See ei välista võimalust vahetada tehnilist teavet tootja või konstruktori ja asutuse vahel.

2. Asutus ja inspekteerimise eest vastutav personal peavad kontrolle läbi viima suurima erialase asjatundlikkuse ja tehnilise pädevusega ning olema vabad igasugustest, eelkõige rahalistest surveavaldustest ja ahvatlustest, mis võivad mõjutada nende otsust või inspekteerimise tulemust, eriti kui need tulevad isikutelt või isikurühmadelt, keda mõjutavad kontrollide tulemused. ▼M2 Eelkõige peab kontrollimise eest vastutav asutus ja personal olema talitluslikult sõltumatu asutustest, mis on määratud välja andma kasutuselevõtmise lubasid käesoleva direktiivi, litsentse nõukogu 19. juuni 1995 aasta direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ( 18 ) ja sertifikaate direktiivi 2004/49/EÜ raames, ning õnnetuste uurimise eest vastutavatest asutustest. ▼B

3. Kõnealune asutus peab palkama personali ja evima vahendeid, mis on vajalikud, et täita kontrollide läbiviimisega seotud tehnilisi ja administratiivseid ülesandeid. Samuti peaks asutusel olema võimalik kasutada seadmeid, mis on vajalikud erandlike kontrollide jaoks.

4. Kontrollimise eest vastutaval personalil peab olema: — hea tehniline ja erialane ettevalmistus; — piisavad teadmised nõuetest kontrollide kohta, mida nad teostavad, ja piisavad kogemused selliste kontrollide teostamiseks; — oskus koostada tõendeid, protokolle ja aruandeid, mis moodustavad läbiviidud kontrollide ametliku protokolli.

5. Kontrollide eest vastutava personali sõltumatus peab olema tagatud. Ühtegi ametnikku ei tohi tasustada läbiviidud kontrollide arvu või tulemuse alusel.

6. Asutus peab endale võtma tsiviilvastutuskindlustuse juhul, kui riik ei reguleeri kõnealust vastutust siseriikliku seadusega, või kui liikmesriik ise ei vii kontrolle otseselt läbi.

7. Asutuse personali suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõuet teabe osas, mida nad omandavad ülesannete täitmise käigus (välja arvatud pädevad haldusasutused selles riigis, kus nad tegutsevad) käesoleva direktiivi või direktiivi rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt.