02018R1240 — ET — 19.09.2018 — 000.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1240,

12. september 2018,

millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. ►C1 Käesoleva määrusega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kellelt ei nõuta välispiiride ületamiseks viisat („viisanõue“), et oleks võimalik hinnata, kas nende kolmandate riikide kodanike viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu, ebaseadusliku sisserände ohtu või suurt epideemiaohtu. Sel eesmärgil nähakse ette reisiluba ning reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise tingimused ja kord. ◄

2. Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriikide määratud ametiasutused ja Europol teha otsinguid ETIASe kesksüsteemis säilitatavates andmetes terroriaktide või muude nende pädevusalasse kuuluvate raskete kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eesmärgil.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste kolmandate riikide kodanike suhtes:

a) nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 ( 1 ) II lisas loetletud kolmandate riikide kodanikud, kes on viisanõudest vabastatud kuni 90-päevaseks kavandatud viibimiseks liikmesriikide territooriumil mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul;

b) isikud, kes on määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõike 2 kohaselt viisanõudest vabastatud kuni 90-päevaseks kavandatud viibimiseks liikmesriikide territooriumil mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul;

c) kolmandate riikide kodanikud, kes on viisanõudest vabastatud ja kes vastavad järgmistele tingimustele:

i) nad on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või kolmandate riikide kodanikud, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

ii) neil ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohast elamisluba.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste isikute suhtes:

a) pagulased, kodakondsuseta isikud või muud isikud, kellel ei ole ühegi riigi kodakondsust, kes elavad mõnes liikmesriigis ja kellel on selle liikmesriigi välja antud reisidokument;

b) liidu kodaniku kolmandate riikide kodanikest pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ ja kellel on nimetatud direktiivi kohane elamisloakaart;

c) kolmandate riikide kodanikud, kes on sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning kellel on direktiivi 2004/38/EÜ kohane elamisloakaart või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohane elamisluba;

d) määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 16 osutatud elamisloa omanikud;

e) ühtse viisa omanikud;

f) riikliku pikaajalise viisa omanikud;

g) Andorra, Monaco ja San Marino kodanikud ning Vatikani Linnriigi või Püha Tooli väljaantud passi kasutajad;

h) kolmandate riikide kodanikud, kellele liikmesriigid on väljaantud kohaliku piiriliikluse loa vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1931/2006, ( 2 ) juhul kui nad kasutavad oma õigusi kohaliku piiriliikluse korra alusel;

i) määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõike 1 punktides a–f osutatud isikud või isikute kategooriad;

j) kolmandate riikide kodanikud, kellel on diplomaatiline või teenistuspass ning kes on viisanõudest vabastatud vastavalt liidu ja kolmanda riigi vahel sõlmitud rahvusvahelisele lepingule;

k) isikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõike 3 alusel;

l) kolmandate riikide kodanikud, kes kasutavad oma liikumisõigust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/66/EL ( 3 ) või (EL) 2016/801 ( 4 ).

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „välispiirid“ – määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõikes 2 määratletud välispiirid;

2) „õiguskaitse“ – terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamine, avastamine või uurimine;

3) „teise astme kontroll“ – määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 13 määratletud teise astme kontroll;

4) „piirivalveasutus“ – piirivalveametnik, kellele on liikmesriigi õiguse kohaselt tehtud ülesandeks teostada kontrolle piiril, nagu on määratletud määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 11;

5) „reisiluba“ – käesoleva määruse kohaselt tehtud otsus, mis on nõutav selleks, et käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud kolmandate riikide kodanikud vastaksid määruse (EL) 2016/399 artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud sisenemise nõuetele ning milles tõdetakse, a) et ei ole tehtud kindlaks faktilisi tõendeid ega faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suurt epideemiaohtu; b) et ei ole tehtud kindlaks faktilisi tõendeid ega faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suurt epideemiaohtu, kuigi kahtlused, et reisiloa andmisest keeldumine on piisavalt põhjendatud, jäävad püsima kooskõlas artikli 36 lõikega 2; c) kui on tehtud kindlaks faktilised tõendid, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suurt epideemiaohtu, et reisiloa territoriaalset kehtivust on kooskõlas artikliga 44 piiratud, või d) kui on tehtud kindlaks faktilised tõendid, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu, et reisija kohta on SISi sisestatud hoiatusteade diskreetse kontrolli või erikontrolli eesmärgil või tema kohta on SISi sisestatud hoiatusteade, et teda otsitakse taga Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmise eesmärgil või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, toetades SISi eesmärke, nagu on osutatud artikli 4 punktis e;

6) „julgeolekuoht“ – mis tahes liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut või rahvusvahelisi suhteid ähvardav oht;

7) „ebaseadusliku sisserände oht“ – oht, mis on seotud kolmanda riigi kodanikuga, kes ei vasta riiki sisenemise ja seal viibimise tingimustele, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/399 artiklis 6;

8) „suur epideemiaoht“ – Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) rahvusvahelistes tervise-eeskirjades või Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) poolt määratletud epideemiaohuga haigused ja muud nakkushaigused või nakkuslikud parasitaarhaigused, kui nende kohta kehtivad liikmesriikide kodanike suhtes kohaldatavad kaitsesätted;

9) „taotleja“ – artiklis 2 osutatud kolmanda riigi kodanik, kes on esitanud taotluse reisiloa saamiseks;

10) „reisidokument“ – pass või sellega samaväärne dokument, mis lubab selle kasutajal ületada välispiire ning kuhu võib kanda viisa;

11) „lühiajaline viibimine“ – viibimine liikmesriikide territooriumil määruse (EL) 2016/399 artikli 6 lõike 1 tähenduses;

12) „viibimisaja ületaja“ – kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise kestusega seotud tingimusi;

13) „mobiilseadmetele mõeldud rakendus“ – tarkvararakendus, mida kasutatakse mobiilseadmetes, nagu nutitelefonid ja tahvelarvutid;

14) „päringutabamus“ – vastavus, mis saadakse võrreldes ETIASe kesksüsteemi taotlustoimikus salvestatud isikuandmeid artiklis 33 nimetatud konkreetsete ohunäitajatega või isikuandmetega, mis on salvestatud kirjesse, faili või hoiatusteatesse, mis on registreeritud ETIASe kesksüsteemis, muus ELi infosüsteemis või artikli 20 lõikes 2 nimetatud andmebaasis (ELi infosüsteemid), Europoli andmetes või Interpoli andmebaasis, kus ETIASe kesksüsteem päringut teeb;

15) „terroriakt“ – õigusrikkumine, mis vastab ühele direktiivis (EL) 2017/541 osutatud õigusrikkumisele või on sellega samaväärne;

16) „raske kuritegu“ – õigusrikkumine, mis vastab ühele raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusrikkumistele või on sellega samaväärne, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat;

17) „Europoli andmed“ – Europoli poolt määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktis a osutatud eesmärgil töödeldud isikuandmed;

18) „elektrooniliselt allkirjastatud“ – nõusoleku kinnitamine vastava lahtri märgistamisega taotluse vormis või nõusolekutaotluses;

19) „alaealine“ – alla 18-aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik;

20) „konsulaat“ – liikmesriigi 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonis määratletud diplomaatiline või konsulaaresindus;

21) „määratud asutus“ – asutus, kelle liikmesriik on määranud vastavalt artiklile 50 vastutama terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eest;

22) „immigratsiooniasutus“ – pädev asutus, kes vastutab liikmesriigi õiguse alusel ühe või mitme järgneva tegevuse eest: a) liikmesriikide territooriumil kontrollimine, kas liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimused on täidetud; b) tingimuste analüüsimine ja otsuste tegemine seoses kolmandate riikide kodanike elamisega liikmesriikide territooriumil juhul, kui kõnealune asutus ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL ( 5 ) artikli 2 punktis f määratletud „menetlev ametiasutus“, ning asjakohasel juhul nõu andmine kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 377/2004 ( 6 ); c) kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine kolmandasse riiki, mis on päritolu- või transiidiriik.

2. Määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui isikuandmeid töötlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning eu-LISA.

3. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 4 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 4 punktides a–e sätestatud eesmärkidel.

4. Direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 3 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 4 punktis f sätestatud eesmärkidel.

Artikkel 4

ETIASe eesmärgid

Toetades liikmesriikide pädevaid asutusi, ETIAS:

a) aitab parandada julgeolekut, hinnates põhjalikult taotlejatega seotud julgeolekuohtu enne nende saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti, et selgitada välja, kas on faktilisi tõendeid või faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu;

b) aitab tõkestada ebaseaduslikku sisserännet, hinnates taotlejatega seotud ebaseadusliku sisserände ohtu enne nende saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti;

c) aitab kaitsta rahvatervist, hinnates enne taotleja saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti, kas ta kujutab endast suurt epideemiaohtu artikli 3 lõike 1 punkti 8 tähenduses;

d) tõhustab kontrolle piiril;

e) toetab SISi eesmärke, mis on seotud riiki sisenemise ja riigis viibimise keelu saanud kolmandate riikide kodanike, üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute, kadunud isikute, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute ning diskreetse või erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta sisestatud hoiatusteadetega;

f) aitab ennetada, avastada ja uurida terroriakte või muid raskeid kuritegusid.

Artikkel 5

ETIASe üldine ülesehitus

ETIASe koosseisu kuulub:

a) ETIASe infosüsteem, millele on osutatud artiklis 6;

b) ETIASe kesküksus, millele on osutatud artiklis 7;

c) ETIASe riiklikud üksused, millele on osutatud artiklis 8.

Artikkel 6

ETIASe infosüsteemi loomine ja tehniline ülesehitus

1. ETIASe infosüsteemi töötab välja ja selle tehnilise juhtimise tagab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet („eu-LISA“).

2. ETIASe infosüsteem koosneb järgmisest:

a) ETIASe kesksüsteem, sealhulgas artiklis 34 osutatud ETIASe jälgimisnimekiri;

b) iga liikmesriigi ühtne riiklik liides, mis põhineb ühtsel tehnilisel kirjeldusel ja on kõikidel liikmesriikidel ühesugune, võimaldades ETIASe kesksüsteemil turvaliselt ühenduda liikmesriikide piiritaristute ja artikli 50 lõikes 2 osutatud kesksete juurdepääsupunktidega;

c) ETIASe kesksüsteemi ja ühtsete riiklike liideste vaheline sidetaristu, mis on turvaline ja krüptitud;

d) ETIASe kesksüsteemi ja artiklis 11 osutatud infosüsteemide vaheline turvaline sidetaristu;

e) avalik veebisait ja mobiilseadmetele mõeldud rakendus;

f) e-posti teenus;

g) turvalise konto teenus, mille kaudu taotlejad saavad vajaduse korral esitada täiendavat teavet või dokumente, mida on nõutud;

h) taotlejatele mõeldud kontrollivahend;

i) vahend, mis võimaldab taotlejatel anda või võtta tagasi oma nõusoleku taotlustoimiku säilitamise tähtaja pikendamiseks;

j) vahend, mis võimaldab Europolil ja liikmesriikidel hinnata uute andmete ETIASe jälgimisnimekirja kandmise potentsiaalset mõju sellele, kui suurt hulka taotlusi tuleb menetleda mitteautomaatselt;

k) vedajate võrguvärav;

l) turvaline veebiteenus, mille kaudu saab ETIASe kesksüsteem pidada sidet avaliku veebisaidiga, mobiilseadmetele mõeldud rakendusega, e-posti teenusega, turvalise konto teenusega, vedajate võrguväravaga, taotlejatele mõeldud kontrollivahendiga, taotlejatele mõeldud nõusoleku andmise vahendiga, maksevahendaja ja Interpoli andmebaasidega;

m) tarkvara, mida ETIASe kesküksus ja ETIASe riiklikud üksused kasutavad taotluste menetlemiseks ning selleks, et juhtida artiklis 28 osutatud konsulteerimist teiste ETIASe riiklike üksustega ja artiklis 29 osutatud konsulteerimist Europoliga;

n) keskne teabehoidla aruannete ja statistika koostamise jaoks.

3. ETIASe kesksüsteem, ühtsed riiklikud liidesed, veebiteenus, vedajate võrguvärav ja sidetaristu jagavad ja korduskasutavad tehniliste võimaluste piires vastavalt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ühtsete riiklike liideste, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi veebiteenuse ning määruses (EL) 2017/2226 osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi sidetaristu riist- ja tarkvara komponente.

4. Komisjonile võtab artiklis 89 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõike 2 punktis g osutatud turvalise konto teenuse nõuded.

Artikkel 7

ETIASe kesküksuse loomine

1. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis luuakse ETIASe kesküksus.

2. ETIASe kesküksus töötab ööpäev läbi seitse päeva nädalas ning selle ülesanded on järgmised:

a) juhul kui taotluse automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse kontrollida kooskõlas artikliga 22, kas taotleja isikuandmed vastavad selle isiku isikuandmetele, kellega seoses on see päringutabamus ETIASe kesksüsteemis saadud, sealhulgas artiklis 34 osutatud ETIASe jälgimisnimekirjas, igas ELi infosüsteemis, kus andmeid otsiti, Europoli andmetes, igas artiklis 12 osutatud Interpoli andmebaasis, või artiklis 33 osutatud konkreetsetele ohunäitajatele, ning kui isikuandmete vastavus on saanud kinnituse või kui kahtlused jäävad püsima, alustada taotluse menetlemist mitteautomaatselt, nagu on osutatud artiklis 26;

b) tagada enda poolt taotlustoimikutesse kantavate andmete ajakohasus kooskõlas artiklite 55 ja 64 asjakohaste sätetega;

c) määratleda pärast konsulteerimist ETIASe taustakontrollinõukoguga artiklis 33 osutatud konkreetsed ohunäitajad ning need kehtestada, neid eelhinnata, rakendada, järelhinnata, läbi vaadata ja tühistada;

d) tagada, et artikli 22 kohaselt tehtud kontrollid ja vastavad tulemused registreeritakse taotlustoimikutes;

e) teostada korrapäraselt taotluste menetlemise ja artikli 33 rakendamise auditeid, sealhulgas hinnates korrapäraselt nende mõju põhiõigustele, eriti eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele;

f) vajaduse korral märkida liikmesriik, kes vastutab taotluste mitteautomaatse menetlemise eest, nagu on osutatud artikli 25 lõikes 2;

g) kui esineb tehnilisi probleeme või ettenägematuid asjaolusid, hõlbustada vajaduse korral liikmesriikide vahelist konsulteerimist, nagu on osutatud artiklis 28, ning vastutava liikmesriigi ja Europoli vahelist konsulteerimist, nagu on osutatud artiklis 29;

h) teavitada vedajaid ETIASe infosüsteemi rikkest, nagu on osutatud artikli 46 lõikes 1;

i) teavitada liikmesriikide ETIASEe riiklikke üksusi ETIASe infosüsteemi rikkest, nagu on osutatud artikli 48 lõikes 1;

j) menetleda Europoli taotlusi teha otsing ETIASe kesksüsteemi andmetes, nagu on osutatud artiklis 53;

k) anda üldsusele kogu asjakohane teave reisiloa taotlemise kohta, nagu on osutatud artiklis 71;

l) teha komisjoniga teavituskampaania alast koostööd, nagu on osutatud artiklis 72;

m) anda kirjalikult abi reisijatele, kellel on raskusi taotlusvormi täitmisega ja kes on palunud abi standardse kontaktvormi esitamise teel; teha veebis kättesaadavaks loetelu sageli esitatavatest küsimustest ja vastustest;

n) tagada järelmeetmete võtmine ja esitada komisjonile regulaarselt aruandeid vahendusettevõtete teatatud kuritarvituste kohta, nagu on osutatud artikli 15 lõikes 5.

3. ETIASe kesküksus avaldab igal aastal tegevusaruande. Aruanne sisaldab:

a) statistikat järgmise kohta:

i) ETIASe kesksüsteemist automaatselt väljaantud reisilubade arv;

ii) ETIASe kesküksuses kontrollitud taotluste arv;

iii) liikmesriigi poolt mitteautomaatselt menetletud taotluste arv;

iv) kolmanda riigi poolt tagasilükatud taotluste arv ja tagasilükkamise põhjused;

v) mil määral on kinni peetud artikli 22 lõikes 6 ning artiklites 27, 30 ja 32 osutatud tähtaegadest;

b) üldist teavet ETIASe kesküksuse toimimise kohta, tema käesolevas artiklis sätestatud tegevuse kohta ning teavet praeguste suundumuste ja probleemide kohta, mis võivad tema ülesannete täitmist mõjutada.

Tegevuse aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile järgmise aasta 31. märtsiks.

Artikkel 8

ETIASe riiklikud üksused

1. Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse ETIASe riiklikuks üksuseks.

2. ETIASe riiklikul üksusel on järgmised ülesanded:

a) vaadata läbi reisiloataotlused ja teha nende kohta otsus, kui taotluse automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse ning ETIASe kesküksus on alustanud taotluse menetlemist mitteautomaatselt;

b) tagada, et punkti a kohaselt täidetud ülesanded ja vastavad tulemused registreeritakse taotlustoimikutes;

c) tagada nende poolt taotlustoimikutesse kantavate andmete ajakohasus kooskõlas artiklite 55 ja 64 asjakohaste sätetega;

d) otsustada anda välja piiratud territoriaalse kehtivusega reisiluba, nagu on osutatud artiklis 44;

e) tagada koordineerimine teiste ETIASe riiklike üksuste ja Europoliga artiklites 28 ja 29 osutatud konsulteerimistaotluste küsimustes;

f) teavitada taotlejaid artikli 37 lõike 3 kohaselt sellest, millist menetlust tuleb vaidlustamise korral kasutada;

g) reisiluba tühistada või tunnistada see kehtetuks, nagu on osutatud artiklites 40 ja 41.

3. Liikmesriigid annavad ETIASe riiklikele üksustele piisavalt vahendeid, et nad saaksid täita oma ülesandeid järgides käesolevas määruses sätestatud tähtaegu.

Artikkel 9

ETIASe taustakontrollinõukogu

1. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis luuakse nõuandev ETIASe taustakontrollinõukogu. Sellesse kuulub üks esindaja igast ETIASe riiklikust üksusest, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametist ning Europolist.

2. ETIASe taustakontrollinõukoguga konsulteerivad:

a) ETIASe kesküksus artiklis 33 osutatud konkreetsete ohunäitajate määratlemise, kehtestamise, eelhindamise, rakendamise, järelhindamise, läbivaatamise ja kustutamise küsimuses;

b) liikmesriigid artiklis 34 osutatud ETIASe jälgimisnimekirja rakendamise küsimuses

c) Europol artiklis 34 osutatud ETIASe jälgimisnimekirja rakendamise küsimuses.

3. ETIASe taustakontrollinõukogu esitab lõikes 2 osutatud eesmärgil arvamusi, suuniseid, soovitusi ja hea tava näiteid. Soovituste esitamisel võtab ETIASe taustakontrollinõukogu arvesse ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu tehtud soovitusi.

4. ETIASe taustakontrollinõukogu koguneb vajaduse korral, kuid mitte harvemini kui kaks korda aastas. Tema koosolekud korraldab ja nende kulud katab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet.

5. ETIASe taustakontrollinõukogu võib konsulteerida ETIASe põhiõiguste suuniste nõukoguga konkreetsetes põhiõigustega, eriti eraelu puutumatuse, isikuandmete kaitse ja diskrimineerimiskeeluga seotud küsimustes.

6. ETIASe taustakontrollinõukogu võtab oma kodukorra vastu esimesel koosolekul oma liikmete lihthäälteenamusega.

Artikkel 10

ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu

1. Käesolevaga luuakse sõltumatu ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu, kes täidab nõuande- ja hindamisülesannet. Ilma et see piiraks nende vastavaid pädevusi ja sõltumatust, kuuluvad sellesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti põhiõiguste ametnik, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti põhiõiguste nõuandefoorumi esindaja, Euroopa Andmekaitseinspektori esindaja, määrusega (EL) 2016/679 loodud Euroopa Andmekaitsenõukogu esindaja ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti esindaja.

2. ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu viib regulaarselt läbi hindamisi ja esitab ETIASe taustakontrollinõukogule soovitusi selle kohta, milline mõju on taotluste menetlemisel ja artikli 33 rakendamisel põhiõigustele, eriti eraelu puutumatusele, isikuandmete kaitsele ja diskrimineerimiskeelule.

Samuti toetab ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu ETIASe taustakontrollinõukogu tema ülesannete täitmisel, kui viimane konsulteerib temaga konkreetsetes põhiõigustega, eriti eraelu puutumatuse, isikuandmete kaitse ja diskrimineerimiskeeluga seotud küsimustes.

ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogul on juurdepääs artikli 7 lõike 2 punktis e osutatud audititele.

3. ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu koguneb vajaduse korral, kuid mitte harvemini kui kaks korda aastas. Tema koosolekud korraldab ja nende kulud katab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet. Tema koosolekud toimuvad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ruumides. Sekretariaaditeenuse tema koosolekutel tagab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet. ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu võtab oma kodukorra vastu esimesel koosolekul oma liikmete lihthäälteenamusega.

4. ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu üht esindajat kutsutakse osalema ETIASe taustakontrollinõukogu koosolekutel nõuandvas rollis. ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu liikmetel on juurdepääs ETIASe taustakontrollinõukogu teabele ja dokumentidele.

5. ETIASe põhiõiguste suuniste nõukogu koostab aastaaruande. Aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 11

Koostalitlusvõime muude ELi infosüsteemidega

1. Artiklis 20 osutatud kontrollimise võimaldamiseks tagatakse ETIASe infosüsteemi koostalitlusvõime muude infosüsteemide ja Europoli andmetega.

2. ELi infosüsteemide loomist käsitlevate õigusaktide muutmiseks, mis on vajalik, et näha ette nende koostalitlusvõime ETIASega, samuti vastavate sätete lisamiseks käesolevasse määrusesse kasutatakse eraldi õigusakti.

Artikkel 12

Päringute tegemine Interpoli andmebaasides

ETIASe kesksüsteem teeb päringu Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasis (SLTD) ja Interpoli hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasis (TDAWN). Päringud ja kontroll tehakse viisil, et Interpoli hoiatusteate omanikule mingit teavet ei anta.

Artikkel 13

Juurdepääs ETIASes säilitatavatele andmetele

1. Juurdepääs ETIASe infosüsteemile on ainult ETIASe kesküksuse ja ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel.

2. Piirivalveasutustel on juurdepääs ETIASe kesksüsteemile vastavalt artiklile 47 ainult otsingute tegemiseks ETIASe kesksüsteemis, et saada teavet välispiiripunktis asuva reisija reisiloa oleku kohta, ning juurdepääs artikli 47 lõike 2 punktides a, c ja d osutatud andmetele. Lisaks teavitatakse piirivalveasutusi automaatselt märgetest, millele on osutatud artikli 36 lõigetes 2 ja 3, ning samuti märgete tegemise põhjustest.

Kui märkes soovitatakse erandkorras teha piiril teise astme kontroll või kui teise astme kontrolli eesmärgil on vaja teha täiendavaid kontrolle, saavad piirivalveasutused juurdepääsu ETIASe kesksüsteemile, et saada artikli 39 lõike 1 punktis e või artikli 44 lõike 6 punktis f osutatud lisateavet.

3. Vedajatel on juurdepääs ETIASe infosüsteemile vastavalt artiklile 45 ainult päringute saatmiseks ETIASe infosüsteemile, et saada teavet reisija reisloa oleku kohta.

4. Immigratsiooniasutustel on kooskõlas artikliga 49 juurdepääs ETIASe kesksüsteemile üksnes selleks, et saada teavet liikmesriigi territooriumil viibiva reisija reisiloa oleku kohta, ning juurdepääs nimetatud artiklis osutatud teatavatele andmetele.

Immigratsiooniasutustel on kooskõlas artikli 65 lõikega 3 juurdepääs ETIASe kesksüsteemile üksnes nimetatud artiklis osutatud andmete saamiseks.

5. Iga liikmesriik määrab käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 4 osutatud pädevad riiklikud asutused ning edastab nende asutuste loetelu viivitamata eu-LISA-le kooskõlas artikli 87 lõikega 2. Selles loetelus täpsustatakse, millisel eesmärgil on iga asutuse nõuetekohaselt volitatud töötajatel juurdepääs ETIASe infosüsteemis säilitatavatele andmetele kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 1, 2 ja 4.

Artikkel 14

Diskrimineerimiskeeld ja põhiõigused

Kes kasutajatest ka ETIASe infosüsteemis isikuandmeid ei töötleks, ei tohi see kaasa tuua kolmandate riikide kodanike diskrimineerimist soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse pärast. Sellisel töötlemisel tuleb täiel määral austada inimväärikust ja isikupuutumatust ning põhiõigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Erilist tähelepanu tuleb pöörata lastele, eakatele ja puudega inimestele. Esmajärjekorras tuleb arvesse võtta lapse huve.







II PEATÜKK

TAOTLUS

Artikkel 15

Taotluste esitamise praktiline kord

1. Taotlejad esitavad taotluse selleks ette nähtud avalikul veebisaidil oleva veebipõhise taotlusvormi või mobiilseadmetele mõeldud rakenduse abil piisava ajavaruga enne kavandatud reisi või, kui nad on juba liikmesriigi territooriumil, enne nende reisiloa kehtivuse lõppemist.

2. Reisiloa omanikud võivad esitada taotluse uue reisiloa saamiseks kuni 120 päeva enne reisiloa kehtivuse lõppemist.

120 päeva enne reisiloa kehtivuse lõppemist teavitab ETIASe kesksüsteem reisiloa omanikku automaatselt e-posti teel:

a) reisiloa kehtivuse lõppkuupäevast;

b) võimalusest esitada taotlus uue reisiloa saamiseks;

c) kohustusest omada kehtivat reisiluba kogu lühiajalise liikmesriikide territooriumil viibimise kestel.

3. Kõik taotleja reisiloa taotlust puudutavad teated saadetakse taotlejale artikli 17 lõike 2 punktis g osutatud e-posti aadressil, mille taotleja on taotlusvormile märkinud.

4. Taotluse võib esitada taotleja ise või isik või vahendusettevõte, keda taotleja on volitanud seda enda nimel tegema.

5. Komisjon loob rakendusaktiga vormi, mida kasutatakse käesoleva artikli lõikes 4 osutatud vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamiseks. See vorm tehakse kättesaadavaks selleks ette nähtud avalikul veebisaidil või mobiilseadmetele mõeldud rakenduse abil, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1. Selline täidetud vorm saadetakse ETIASe kesküksusele, kes tagab asjakohaste meetmete võtmise, sealhulgas esitab komisjonile regulaarselt aruandeid. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 16

Avalik veebisait ja mobiilseadmetele mõeldud rakendus

1. Kolmandate riikide kodanikel, kelle suhtes kehtib reisiloa nõue, peab olema võimalik taotleda reisiluba, esitada kooskõlas artikliga 17 taotlusvormis nõutud andmed ja reisiloa eest tasuda avaliku veebilehe ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu.

2. Taotlusvorm tehakse laialdaselt, hõlpsalt ja tasuta kättesaadavaks avalikul veebisaidil ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu. Erilist tähelepanu pööratakse avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kättesaadavusele puuetega inimestele.

3. Avalik veebisait ja mobiilseadmetele mõeldud rakendus tehakse kättesaadavaks kõikides liikmesriikide ametlikes keeltes.

4. Kui määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud riikide ametlikud keeled ei ole lõikes 3 osutatud keeled, teeb eu-LISA avalikul veebisaidil ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu vähemalt ühes osutatud riikide ametlikus keeles kättesaadavaks teabelehed selgitava teabega ETIASe, taotlemise korra, avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kasutamise kohta ning samuti üksikasjaliku juhendi taotlemiseks. Kui mõnel asjaomasel riigil on rohkem kui üks ametlik keel, on sellised teabelehed vajalikud üksnes juhul, kui ükski neist keeltest ei ole lõikes 3 osutatud keeled.

5. Sellest, millist keelt võib kasutada taotlusvormi täitmisel, teavitatakse taotlejaid avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu.

6. Taotlejad saavad avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu kasutada kasutajakontoteenust, mille kaudu nad saavad esitada täiendavat teavet või dokumente, kui seda nõutakse.

7. Avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu teavitatakse taotlejaid nende õigusest esitada käesoleva määruse alusel kaebus reisiloa andmisest keeldumise, reisiloa tühistamise või kehtetuks tunnistamise korral. Sel eesmärgil antakse teavet kohaldatava liikmesriigi õiguse, pädeva asutuse, kaebuse esitamise viisi ja kaebuse esitamise tähtaja kohta ning teavet abi kohta, mida liikmesriigi andmekaitseasutus võib pakkuda.

8. Taotlejal peab olema võimalik avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu teatada, et kavandatava viibimise eesmärk on seotud humanitaarkaalutluste või rahvusvaheliste kohustustega.

9. Avalik veebisait sisaldab artiklis 71 osutatud teavet.

10. Komisjon kehtestab rakendusaktidega üksikasjalikud reeglid avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse käitamise tingimuste kohta ning üksikasjalikud reeglid avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse suhtes kohaldatavate andmekaitse- ja andmeturbe-reeglite kohta. Need üksikasjalikud reeglid põhinevad infoturbe riski haldamisel ning lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõtetel. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 17

Taotlusvorm ja taotleja isikuandmed

1. Taotleja esitab täidetud taotlusvormi, sealhulgas deklaratsiooni esitatud andmete ehtsuse, täielikkuse, õigsuse ja usaldusväärsuse ning esitatud väidete tõelevastavuse ja usaldusväärsuse kohta. Samuti kinnitab taotleja, et ta saab aru määruse (EL) 2016/399 artiklis 6 osutatud riiki sisenemise tingimustest ning sellest, et temalt võidakse igal riiki sisenemisel nõuda asjakohaseid lisadokumente. Alaealised esitavad taotlusvormi, mille on elektrooniliselt allkirjastanud alaliselt või ajutiselt vanema või seadusliku eestkostja kohustusi täitev isik.

2. Taotleja esitab taotlusvormil järgmised isikuandmed:

a) perekonnanimi, eesnimi (eesnimed), sünnijärgne perekonnanimi; sünniaeg, sünnikoht ja sünniriik, sugu, praegune kodakondsus, taotleja vanemate eesnimed;

b) muud nimed (varjunimi või -nimed, kunstnikunimi või -nimed, tavaliselt kasutatav nimi või -nimed), kui need on olemas;

c) muu(d) kodakondsus(ed), kui need on olemas;

d) reisidokumendi liik, number ja väljaandjariik;

e) reisidokumendi väljaandmise kuupäev ja kehtivusaja lõppkuupäev;

f) taotleja kodune aadress või selle puudumisel elukohalinn ja -riik;

g) e-posti aadress ja võimaluse korral telefoninumbrid;

h) haridustase (alg-, kesk-, kõrgharidus või hariduse puudumine);

i) praegune töökoht (ametikohtade rühm); kui taotlust menetletakse artiklis 26 sätestatud korra kohaselt mitteautomaatselt, võib vastutav liikmesriik artikli 27 kohaselt paluda asjaomasel taotlejal esitada täiendav teave täpse ametinimetuse ja tööandja kohta või üliõpilaste puhul nende õppeasutuse nimi;

j) liikmesriik, kus kavatsetakse esimesena viibida, ning teise variandina kavandatava viibimiskoha aadress;

k) alaealiste puhul vanema õigusi teostava isiku või taotleja seadusliku eestkostja perekonnanimi, eesnimi või eesnimed, kodune aadress, e-posti aadress ja võimaluse korral telefoninumber;

l) kui taotleja väidab, et ta on artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud pereliige, siis:

i) tema staatus pereliikmena;

ii) selle perekonnaliikme perekonnanimi, eesnimi (eesnimed), sünnikuupäev, sünnikoht, sünniriik, praegune kodakondsus, kodune aadress, e-posti aadress ja võimaluse korral telefoninumber, kellega taotlejal on pereside;

iii) pereside selle pereliikmega vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 lõikele 2;

m) kui taotluse täidab muu isik kui taotleja, siis selle isiku perekonnanimi, eesnimi (eesnimed), ärinimi, organisatsiooni nimi (kui see on asjakohane), e-posti aadress, postiaadress ja võimaluse korral kõnealuse isiku telefoninumber; seos taotlejaga ja tema kui esindaja allkirjastatud deklaratsioon.

3. Taotleja valib praeguse töökoha (ametikohtade rühma) eelnevalt kindlaks määratud variantide loetelust. Komisjon näeb artikli 89 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga ette sellise eelnevalt kindlaks määratud variantide loetelu.

4. Lisaks vastab taotleja järgmistele küsimustele:

a) kas teda on viimase kümne aasta jooksul karistatud mõne lisas loetletud kuriteo eest ja terroriaktide korral viimase 20 aasta jooksul, ja kui siis millal ja mis riigis;

b) kas ja mis põhjusel ta on viimase kümne aasta jooksul viibinud mõnes konkreetses sõja- või konfliktipiirkonnas;

c) kas tema suhtes on tehtud otsuseid, mille kohaselt ta peab lahkuma liikmesriigi või määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud mis tahes kolmanda riigi territooriumilt, ja kas tema suhtes on tehtud viimase kümne aasta jooksul tagasisaatmisotsuseid.

5. Komisjon täpsustab artikli 89 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga käesoleva artikli lõikes 4 osutatud küsimuste sisu ja vormi, mis võimaldab taotlejatel anda selgeid ja täpseid vastuseid.

6. Kui taotleja vastab mõnele lõikes 4 osutatud küsimusele jaatavalt, peab ta vastama taotlusvormil esitatud täiendavatele etteantud küsimustele, valides vastuse eelnevalt kindlaks määratud vastusevariantide loetelust. Komisjon määrab artikli 89 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga kindlaks nende täiendavate küsimuste ja etteantud vastusevariantide sisu ja vormi.

7. Taotleja sisestab lõigetes 2 ja 4 osutatud andmed ladina tähestiku tähtedega.

8. Kui taotlusvorm esitatakse, kogub ETIASe infosüsteem IP-aadresse, millelt taotlus esitatakse.

9. Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks taotlusvormi sisestatavate käesoleva artikli lõigetes 2 ja 4 osutatud isikuandmete vormingu nõuded ning parameetrid ja kontrolli, mida tuleb rakendada, et tagada taotluse täielikkus ja nende andmete sidusus. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 18

Reisiloa tasu

1. Taotleja maksab iga taotluse esitamisel reisiloa eest tasu seitse eurot.

2. Reisiloa tasu ei võeta taotlejatelt, kes on taotluse esitamise ajal alla 18-aastased või üle 70-aastased.

3. Reisiloa tasu makstakse eurodes.

4. Komisjon kehtestab artikli 89 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktiga reisiloa tasu maksmise viisid ja korra ning tasu suuruse muutmise. Tasu suuruse muutmisel võetakse arvesse artiklis 85 osutatud kulude suurenemist.







III PEATÜKK

TAOTLUSTOIMIKU LOOMINE JA TAOTLUSE LÄBIVAATAMINE ETIASe KESKSÜSTEEMIS

Artikkel 19

Taotluse vastuvõetavus ja taotlustoimiku loomine

1. ETIASe infosüsteem kontrollib pärast taotluse esitamist automaatselt, kas:

a) kõik taotlusvormi väljad on täidetud ja sisaldavad kõiki artikli 17 lõigetes 2 ja 4 osutatud elemente;

b) kas reisiloa tasu on makstud.

2. Kui lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud, peetakse taotlust vastuvõetavaks. Sellisel juhul loob ETIASe kesksüsteem kohe automaatselt taotlustoimiku ja annab sellele taotluse numbri.

3. Taotlustoimiku loomisel salvestab ja säilitab ETIASe kesksüsteem järgmised andmed:

a) taotluse number;

b) reisiloa olekuteave, millest ilmneb, et reisiloa taotlus on esitatud;

c) artikli 17 lõikes 2 ning asjakohasel juhul artikli 17 lõigetes 4 ja 6 osutatud isikuandmed, sealhulgas reisidokumendi välja andnud riigi kolmetäheline kood;

d) artikli 17 lõikes 8 osutatud andmed;

e) taotlusvormi esitamise kuupäev ja kellaaeg, teave reisiloa tasu äramaksmise kohta ja maksetehingu kordumatu viitenumber.

4. Taotlustoimiku loomise käigus võrdleb ETIASe kesksüsteem artikli 17 lõike 2 punktis a osutatud andmeid ETIASe kesksüsteemis olevas taotlustoimikus sisalduvate isikuandmetega, et selgitada välja, kas ETIASe kesksüsteemis on juba mõni sama taotleja taotlustoimik. Varasemate taotlustoimikute leidmisel lingib ETIASe kesksüsteem need sama taotleja uue taotlustoimikuga.

5. Taotlustoimiku loomisel saab taotleja e-posti teel koheselt teate, milles selgitatakse, et tema taotluse menetlemise ajal võidakse temalt küsida täiendavat teavet või täiendavaid dokumente või kutsuda ta erandkorras vestlusele. See teade peab sisaldama järgmist:

a) teave taotluse oleku kohta, milles kinnitatakse, et reisiloa taotlus on esitatud, ning

b) taotluse number.

Teade võimaldab taotlejal kasutada artikli 6 lõike 2 punktis h sätestatud kontrollivahendit.

Artikkel 20

Automaatne menetlemine

1. ETIASe kesksüsteemis menetletakse taotlustoimikuid automaatselt päringutabamus(t)e leidmiseks. ETIASe kesksüsteem analüüsib iga taotlustoimikut eraldi.

2. ETIASe kesksüsteem võrdleb artikli 17 lõike 2 punktides a, b, c, d, f, g, j, k ja m ning artikli 17 lõikes 8 osutatud andmeid ETIASe kesksüsteemis, SISis, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, Eurodacis, Europoli andmetes ning Interpoli SLTD ja TDAWN andmebaasides olevates kirjetes, toimikutes ja hoiatusteadetes sisalduvate andmetega.

ETIASe kesksüsteem kontrollib eelkõige:

a) kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele SISis kadunuks, varastatuks, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks tunnistatud reisidokumendile;

b) kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele SLTDs kadunuks või varastatuks tunnistatud või kehtetuks tunnistatud reisidokumendile;

c) kas SISis on taotleja kohta sisestatud hoiatusteade, et tema suhtes kehtib riiki sisenemise ja riigis viibimise keeld;

d) kas SISis on taotleja kohta hoiatusteade, et teda otsitakse taga Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmise eesmärgil või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks;

e) kas taotleja ja tema reisidokument vastavad ETIASe kesksüsteemis olevale reisiloale, mis on tagasi lükatud, kehtetuks tunnistatud või tühistatud;

f) kas taotluses esitatud andmed reisidokumendi kohta vastavad mõnele teisele ETIASe kesksüsteemis olevale reisiloataotlusele, milles sisalduvad erinevad artikli 17 lõike 2 punktis a osutatud isikuandmed;

g) kas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tehtud otsingu tulemusel selgub, et taotleja on sel ajal või varem viibimisaega ületanud;

h) kas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis on märge, et taotleja on saanud sisenemiskeelu;

i) kas VISis on taotleja suhtes tehtud otsus lühiajalise viisa andmisest keeldumise või sellise viisa tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta;

j) kas taotluses esitatud andmed vastavad Europoli andmetes salvestatud andmetele;

k) kas taotleja on registreeritud Eurodacis;

l) kas taotlemisel kasutatav reisidokument vastab mõnele sellisele reisidokumendile, mis on registreeritud TDAWN-andmebaasis olevas toimikus;

m) kas alaealise taotleja puhul on tema vanema õigusi teostava isiku või seadusliku eestkostja kohta on SISis hoiatusteade, et:

i) teda otsitakse taga Euroopa vahistamismääruse alusel üleandmise või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks;

ii) tema kohta on SISi sisestatud riiki sisenemise ja riigis viibimise keeld.

3. ETIASe kesksüsteem kontrollib, kas taotleja on vastanud jaatavalt mõnele artikli 17 lõikes 4 loetletud küsimusele ning ega taotleja ei ole esitanud koduse aadressi asemel ainult elukohalinna ja -riigi nime, nagu on osutatud artikli 17 lõike 2 punktis f.

4. ETIASe kesksüsteem võrdleb artikli 17 lõike 2 punktides a, b, c, d, f, g, j, k ja m ning artikli 17 lõikes 8 nimetatud andmeid artiklis 34 osutatud ETIASe jälgimisnimekirja andmetega.

5. ETIASe kesksüsteem võrdleb artikli 17 lõike 2 punktides a, c, f, h ja i nimetatud andmeid artiklis 33 osutatud konkreetsete ohunäitajatega.

6. Kui lõigete 2–5 kohaselt saadakse päringutabamus, lisab ETIASe kesksüsteem taotlustoimikusse viite sellele tabamusele.

7. Kui taotlustoimikus salvestatud andmed vastavad andmetele, mis lõigete 2 ja 4 kohaselt andsid päringutabamuse, teeb ETIASe kesksüsteem vajaduse korral kindlaks liikmesriigi (liikmesriigid), kes sisestas(id) või esitas(id) päringutabamuse andnud andmed, ning märgib selle taotlustoimikusse.

8. Pärast iga lõike 2 punkti j ja lõike 4 kohase päringutabamuse saamist ning kui ükski liikmesriik ei ole nimetatud päringutabamuse andnud andmeid esitanud, teeb ETIASe kesksüsteem kindlaks, kas andmed sisestas Europol ning märgib selle taotlustoimikusse.

Artikkel 21

Automaatse menetlemise tulemused

1. Kui artikli 20 lõigetes 2–5 sätestatud automaatsel menetlemisel ei saada päringutabamusi, annab ETIASe kesksüsteem automaatselt reisiloa kooskõlas artikliga 36 ning teatab sellest taotlejale kooskõlas artikliga 38.

2. Kui artikli 20 lõigetes 2–5 sätestatud automaatne menetlemine annab ühe või mitu päringutabamust, menetletakse taotlust artiklis 22 sätestatud korra kohaselt.

3. Kui artiklis 22 sätestatud kontrollimisel tehakse kindlaks, et taotlustoimikus salvestatud andmed vastavad andmetele, mis andsid artikli 20 lõigete 2–5 kohase automaatse menetlemise tulemusel päringutabamuse, või kui kahtlused taotleja isikusamasuses jäävad püsima, võib pärast sellist kontrollimist menetleda taotlust artiklis 26 sätestatud korra kohaselt.

4. Kui artikli 20 lõike 3 kohane automaatse menetlemise tulemusel selgub, et taotleja vastas jaatavalt mis tahes artikli 17 lõikes 4 loetletud küsimusele, ning juhul, kui ei ole saadud ühtegi teist päringutabamust, saadetakse taotlus vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele artiklis 26 sätestatud viisil mitteautomaatselt menetlemiseks.

Artikkel 22

Kontrollimine ETIASe kesküksuses

1. Kui artikli 20 lõigete 2–5 kohane automaatne menetlemine annab ühe või mitu päringutabamust, teeb ETIASe kesksüsteem automaatselt otsingu ETIASe kesküksuses.

2. ETIASe kesküksusega konsulteerimise korral antakse talle juurdepääs taotlustoimikule ja sellega lingitud taotlustoimiku(te)le, samuti artikli 20 lõigete 2–5 kohase automaatse menetlemise tulemusel saadud kõigile päringutabamustele ning ETIASe kesksüsteemi poolt artikli 20 lõigete 7 ja 8 kohaselt kindlaks tehtud teabele.

3. ETIASe kesküksus kontrollib, kas taotlustoimikus salvestatud andmed vastavad ühele või mitmele järgmisest:

a) artiklis 33 osutatud konkreetsed ohunäitajad;

b) ETIASe kesksüsteemis, sealhulgas artiklis 34 osutatud ETIASe jälgimisnimekirjas olevad andmed;

c) mõnes otsingute tegemisel kasutatud ELi infosüsteemis olevad andmed;

d) Europoli andmed;

e) Interpoli SLTD või TDAWN andmebaasides olevad andmed.

4. Kui andmete vastavust ei leita ning artikli 20 lõigete 2–5 kohane automaatne menetlemine ei anna muid päringutabamusi, kustutab ETIASe kesküksus taotlustoimikust valetabamuse ja ETIASe kesksüsteem annab automaatselt reisiloa vastavalt artiklile 36.

5. Kui avastatakse andmete vastavus taotleja andmetega või kui kahtlused taotleja isikusamasuses jäävad püsima, menetletakse taotlust mitteautomaatselt artiklis 26 sätestatud korra kohaselt.

6. ETIASe kesküksus menetleb taotlustoimikut mitteautomaatselt 12 tunni jooksul alates taotlustoimiku saamisest.

Artikkel 23

SISi eesmärkide toetamine

1. Artikli 4 punkti e kohaldamiseks võrdleb ETIASe kesksüsteem asjakohaseid artikli 17 lõike 2 punktides a, b ja d osutatud andmeid SISi andmetega, et teha kindlaks, kas taotleja kohta on sisestatud üks järgmistest hoiatusteadetest:

a) hoiatusteade kadunud isikute kohta;

b) hoiatusteade kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute kohta;

c) hoiatusteade diskreetse kontrolli või erikontrolli alla kuluvate isikute kohta.

2. Kui lõikes 1 osutatud võrdlemine annab ühe või mitu päringutabamust, saadab ETIASe kesksüsteem automaatse teate ETIASe kesküksusele. ETIASe kesküksus kontrollib, kas taotleja isikuandmed vastavad neile isikuandmetele, millega seoses on see päringutabamus saadud, ning kui vastavus leiab kinnitust, saadab ETIASe kesksüsteem automaatse teate selle hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroole. SIRENE büroo kontrollib veel, kas taotleja isikuandmed vastavad selle hoiatuses sisalduvatele isikuandmetele, mis päringutabamuse andis, ja võtab asjakohaseid järelmeetmeid.

Samuti saadab ETIASe kesksüsteem automaatse teate selle liikmesriigi SIRENE büroole, kes sisestas hoiatusteate, mis andis SISis päringutabamuse artiklis 20 osutatud automaatse menetlemise käigus, kui pärast kontrollimist ETIASe kesküksuse poolt, nagu on osutatud artiklis 22, alustati selle hoiatusteate tulemusel taotluse menetlemist mitteautomaatselt kooskõlas artikliga 26.

3. Hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroole saadetud teade sisaldab järgmisi andmeid:

a) perekonnanimi (perekonnanimed), eesnimi (eesnimed) ja varjunimi (varjunimed), kui see (need) on olemas;

b) sünnikoht ja -kuupäev;

c) sugu;

d) kodakondsus ja juhul, kui on mitu, kodakonsused;

e) liikmesriik, kus kavatsetakse esimesena viibida, ning võimaluse korral esimese kavandatava viibimiskoha aadress;

f) taotleja kodune aadress või selle puudumisel elukohalinn ja -riik;

g) reisiloa olekuteave, millest ilmneb, kas reisiluba on välja antud, kas selle väljaandmisest on keeldutud või seda menetletakse mitteautomaatselt artikli 26 kohaselt;

h) viide kooskõlas lõigetega 1 ja 2 saadud päringutabamusele, sealhulgas päringutabamuse saamise kuupäev ja kellaaeg.

4. Kui lõike 1 kohaselt saadakse päringutabamus, lisab ETIASe kesksüsteem taotlustoimikusse viite sellele tabamusele.

Artikkel 24

Erinormid selliste liidu kodanike ja muude kolmandate riikide kodanike pereliikmete kohta, kellel on liidu õigusaktide kohaselt vaba liikumise õigus

1. Artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud kolmandate riikide kodanike puhul käsitatakse artikli 3 lõike 1 punktis 5 määratletud reisiloana otsust, mis tehakse kooskõlas käesoleva määrusega ja milles märgitakse, et puuduvad faktilised tõendid või faktilistel tõenditel põhinevad põhjendused, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeoleku- või suurt epideemiaohtu vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ.

2. Kui artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud kolmanda riigi kodanik esitab reisiloa taotluse, kohaldatakse järgmisi erinorme:

a) taotleja ei pea vastama artikli 17 lõike 4 punktis c osutatud küsimusele;

b) artiklis 18 osutatud tasu ei nõuta.

3. Artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud kolmanda riigi kodaniku reisiloataotluse menetlemisel ei kontrolli ETIASe kesküksus, kas:

a) taotleja ületab parajasti viibimisaega või on seda varem ületanud, tehes selleks otsingu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, nagu on osutatud artikli 20 lõike 2 punktis g;

b) taotleja vastab mõnele isikule, kelle andmed juba leiduvad Eurodacis, nagu on osutatud artikli 20 lõike 2 punktis k.

Artikli 33 kohaselt kindlaks määratud ebaseadusliku sisserände ohtudel põhinevaid konkreetseid ohunäitajaid ei kohaldata.

4. Reisiloataotlust ei või tagasi lükata ebaseadusliku sisserände ohu alusel, nagu on osutatud artikli 37 lõike 1 punktis c.

5. Kui artiklis 20 osutatud taotluse automaatne menetlemine on andnud päringutabamuse, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 ( 7 ) artiklis 24 osutatud riiki sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitlevale hoiatusteatele, kontrollib ETIASe riiklik üksus, milline on hoiatusteate SISi sisestamise otsuse alus. Kui see alus on seotud ebaseadusliku sisserände ohuga, ei võeta hoiatusteadet taotluse hindamisel arvesse. ETIASe riiklik üksus lähtub oma tegevuses määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 25 lõikest 2.

6. Kohaldatakse ka järgmisi norme:

a) artikli 38 lõikes 1 sätestatud teates teavitatakse taotlejat sellest, et välispiiri ületamisel peab ta suutma tõendada, et ta on artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud vaba liikumise õigusega kodaniku pereliige; kõnealune teave sisaldab ka meeldetuletust, et vaba liikumise õigusega kodaniku reisiloaga pereliikmel on õigus riiki siseneda vaid juhul kui temaga on kaasas või temaga ühineb liidu kodanik või muu kolmanda riigi kodanik, kellel on vaba liikumise õigus;

b) artikli 37 lõike 3 kohase kaebuse saab esitada vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ;

c) artikli 54 lõikes 1 osutatud taotlustoimiku säilitamise tähtaeg on järgmine:

i) reisiloa kehtivusaeg;

ii) viis aastat pärast seda, kui on tehtud viimane reisiloa andmisest keeldumise või loa tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsus vastavalt artiklitele 37, 40 ja 41. Kui ühe ELi infosüsteemi, Europoli andmete, Interpoli SLTD või TDAWN andmebaaside, ETIASe jälgimisnimekirja või ETIASe taustakontrollireeglite kirjes, toimikus või hoiatusteates sisalduvad andmed, mis olid nimetatud otsuse tegemise aluseks, kustutatakse enne viieaastase ajavahemiku möödumist, kustutatakse taotlustoimik seitsme päeva jooksul alates selles kandes, toimikus või hoiatusteates sisalduvate andmete kustutamist. Selleks kontrollib ETIASe kesksüsteem regulaarselt ja automaatselt, kas tingimused käesolevas punktis osutatud taotlustoimikute säilitamiseks on endiselt täidetud. Kui need ei ole enam täidetud, kustutab ta taotlustoimiku automaatselt.

Selleks et lihtsustada uue taotluse esitamist pärast ETIASe reisiloa kehtivusaja lõppu, võib taotlustoimikut ETIASe kesksüsteemis jätkuvalt säilitada mitte rohkem kui kolm aastat pärast reisiloa kehtivusaja lõppu ja üksnes juhul, kui taotleja annab pärast nõusolekutaotluse saamist selleks vabatahtlikult ja sõnaselgelt oma nõusoleku elektrooniliselt allkirjastatud kinnitusega. Nõusolekutaotlused esitatakse viisil, mis on muudest asjadest küsimustest selgelt eristatav, arusaadavas ja lihtsasti kättesaadavas vormis ning kasutades selget ja lihtsat keelt kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikliga 7.

Nõusolekut nõutakse pärast artikli 15 lõikes 2 sätestatud automaatse teate saamist. Automaatses teates tuletatakse taotlejale meelde andmete säilitamise eesmärki artikli 71 punktis o osutatud teabe põhjal.







IV PEATÜKK

TAOTLUSTE LÄBIVAATAMINE ETIASe RIIKLIKES ÜKSUSTES

Artikkel 25

Vastutav liikmesriik

1. Artikli 26 kohaselt taotluste mitteautomaatse menetlemise eest vastutava liikmesriigi („vastutav liikmesriik“) teeb ETIASe kesksüsteem kindlaks järgmisel viisil.

a) kui tehakse kindlaks, et ainult üks liikmesriik sisestas või edastas andmeid, mis andsid artikli 20 kohaselt päringutabamuse, on kõnealune liikmesriik vastutav liikmesriik;

b) kui tehakse kindlaks, et mitu liikmesriiki sisestas või edastas andmeid, mis andsid artikli 20 kohaselt päringutabamused, on vastutav liikmesriik:

i) liikmesriik, kes sisestas või edastas kõige viimased artikli 20 lõike 2 punktis d osutatud hoiatusteatele vastavad andmed, või

ii) kui nendest andmetest ei vasta ükski artikli 20 lõike 2 punktis d osutatud hoiatusteatele, siis liikmesriik, kes sisestas või edastas kõige viimased artikli 20 lõike 2 punktile c vastavad andmed; või

iii) kui nendest andmetest ei vasta ükski artikli 20 lõike 2 punktis c või d osutatud hoiatusteatele, siis liikmesriik, kes sisestas või edastas kõige viimased andmed artikli 20 lõike 2 punktis a osutatud hoiatusteatesse;

c) kui tehakse kindlaks, et mitu liikmesriiki sisestas või edastas andmeid, mis andsid artikli 20 kohaselt päringutabamused, kuid ükski neist andmetest ei vasta artikli 20 lõike 2 punktis a, c või d osutatud hoiatusteatele, siis on vastutav liikmesriik see liikmesriik, kes sisestas või edastas kõige värskemad andmed.

Esimese lõigu punktide a ja c kohaldamisel ei võeta vastutava liikmesriigi kindlakstegemisel arvesse päringutabamusi, mis saadakse andmete põhjal, mida ei ole sisestanud või edastanud mõni liikmesriik. Kui taotluse mitteautomaatne menetlemine ei põhine mõne liikmesriigi sisestatud või edastatud andmetel, on vastutav liikmesriik see liikmesriik, kus kavatsetakse esimesena viibida.

2. ETIASe kesksüsteem märgib vastutava liikmesriigi taotlustoimikusse. Kui ETIASe kesküsteemil ei ole võimalik vastutavat liikmesriiki lõikes 1 osutatud viisil kindlaks teha, teeb selle kindlaks ETIASe kesküksus.

Artikkel 26

Taotluste mitteautomaatselt menetlemine ETIASe riiklikes üksustes

1. Kui artikli 20 lõigetes 2–5 sätestatud automaatne menetlemine annab ühe või mitu päringutabamust, menetleb vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus taotlust mitteautomaatselt. Nimetatud ETIASe riiklik üksus saab juurdepääsu taotlustoimikule ja mis tahes sellega lingitud taotlustoimikutele, ning artikli 20 lõigete 2–5 kohase automaatse menetlemise tulemusel saadud mis tahes päringutabamustele. ETIASe kesküksus teavitab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikku üksust sellest, kas on kindlaks tehtud, et üks või mitu teist liikmesriiki või Europol sisestasid või edastasid andmeid, mis andsid artikli 20 lõigete 2 või 4 kohaselt päringutabamuse. Kui on kindlaks tehtud, et üks või mitu liikmesriiki sisestasid või edastasid andmeid, mis sellise päringutabamuse andsid, täpsustab ETIASe kesküksus ka seda, milliste liikmesriikidega on tegemist.

2. Pärast taotluse menetlemist mitteautomaatselt, vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus:

a) annab reisiloa või

b) ei anna reisiluba.

3. Kui artikli 20 lõikes 2 sätestatud automaatne menetlemine annab päringutabamuse, siis vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus:

a) ei anna reisiluba, kui päringutabamus vastab ühe või mitmele artikli 20 lõike 2 punktides a ja c osutatud kontrollile;

b) hindab julgeoleku- või ebaseadusliku sisserände ohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda, kui päringutabamus vastab ühele artikli 20 lõike 2 punktides b ja d–m osutatud kontrollile.

4. Kui artikli 20 lõike 3 kohane automaatse menetlemisega on tehtud kindlaks, et taotleja on vastanud jaatavalt ühele artikli 17 lõikes 4 osutatud küsimusele, hindab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus julgeoleku või ebaseadusliku sisserände ohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda.

5. Kui artikli 20 lõike 4 kohane automaatne menetlemine annab päringutabamuse, hindab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus julgeolekuohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda.

6. Kui artikli 20 lõike 5 kohane automaatne menetlemine annab päringutabamuse, hindab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suurt epideemiaohtu ning otsustab, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda. Ühelgi juhul ei tohi vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus teha automaatselt otsust konkreetsetel ohunäitajatel põhineva päringutabamuse alusel. Igal juhul hindab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus eraldi julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände ja suurt epideemiaohtu.

7. ETIASe infosüsteem dokumenteerib kõik andmetöötlustoimingud, mille on käesoleva artikli kohaste hindamiste eesmärgil teostanud vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus või liikmesriikide ETIASe riiklikud üksused, kellega konsulteeritakse kooskõlas artikliga 28. Dokumenteeritud kirjed luuakse ja sisestatakse automaatselt taotlustoimikusse. Nendes on märgitud iga toimingu kuupäev ja kellaaeg, muudes ELi infosüsteemides otsingu tegemiseks kasutatud andmed, saadud päringutabamusega seotud andmed ja ohu hindamise teostanud töötaja.

Ohu hindamise teostanud töötaja märgib taotlustoimikusse julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu hindamise tulemuse ning põhjenduse, miks tehti otsus reisiluba anda või selle andmisest keelduda.

Artikkel 27

Taotlejalt täiendava teabe ja täiendavate dokumentide nõudmine

1. Kui vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus leiab, et taotleja poolt taotlusvormil esitatud teave ei ole piisav selleks, et ta saaks otsustada, kas reisiluba anda või selle andmisest keelduda, võib ta nõuda taotlejalt täiendava teabe või täiendavate dokumentide esitamist. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus nõuab kooskõlas artikliga 28 konsulteeritud liikmesriigi taotlusel täiendava teabe või täiendavate dokumentide esitamist.

2. Täiendavat teavet või täiendavaid dokumente nõutakse artikli 6 lõike 2 punktis f osutatud e-posti teel, saates e-kirja taotlustoimikus olevale kontaktaadressile. Täiendava teabe või täiendavate dokumentide nõudes märgitakse selgelt teave või dokumendid, mille esitamist taotlejalt nõutakse, ning loetletakse keeled, milles seda teavet või dokumente võib esitada. Nende keelte hulka kuulub vähemalt inglise, prantsuse või saksa keel, välja arvatud juhul, kui loetelus on üks selle kolmanda riigi ametlik keel, mille kodanik taotleja enda sõnul on. Täiendavate dokumentide nõudmise korral nõutakse ka originaaldokumentide elektroonilist koopiat. Taotleja esitab täiendava teabe või täiendavad dokumendid artikli 6 lõike 2 punktis g osutatud turvalise konto teenuse kaudu otse vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele kümne päeva jooksul alates nõude kättesaamise kuupäevast. Taotleja esitab sellise teabe või dokumendid ühes taotlusele märgitud keeltest. Taotlejalt ei nõuta ametliku tõlke esitamist. Nõuda võib ainult sellist täiendavat teavet või täiendavaid dokumente, mis on vajalikud ETIASe taotluse hindamiseks.

3. Lõikes 1 osutatud täiendava teabe või täiendavate dokumentide nõudmiseks kasutab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus eelnevalt kindlaks määratud variantide loetelu. Komisjonile võtab artikli 89 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte sellise eelnevalt kindlaks määratud variantide loetelu sisu ja vormi ettenägemiseks.

4. Erandjuhul viimase abinõuna ja pärast täiendava teabe või dokumentide menetlemist, kui taotleja esitatud teabe või dokumentide suhtes püsivad tõsised kahtlused, võib vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus kutsuda taotleja vestlusele tema elukohariigis asuvasse konsulaati, mis on taotleja elukohale kõige lähemal. Erandjuhul ja kui see on taotleja huvides, võib vestlus toimuda konsulaadis, mis asub muus riigis kui taotleja elukohariik.

Kui taotleja elukohale kõige lähemal asuv konsulaat on rohkem kui 500 km kaugusel, pakutakse taotlejale võimalust viia vestlus läbi audio- ja videosidevahendite abil. Kui konsulaat on lähemal kui 500 km, võivad taotleja ja vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus leppida ühiselt kokku kasutada kõnealuseid audio- ja videosidevahendeid. Nimetatud audio- ja videosidevahendite kasutamise korral, viib vestluse läbi vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus või erandjuhul üks selle liikmesriigi konsulaatidest. Nimetatud audio- ja videosidevahend tagavad asjakohase turvalisuse ja konfidentsiaalsuse taseme

Taotlustoimikus registreeritakse põhjus, miks soovitakse vestluse korraldamist.

5. Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks lõikes 4 osutatud audio- ja videosidevahendeid puudutavad nõuded, sealhulgas andmekaitse-, turbe- ja konfidentsiaalsusnõuded, ning võtab vastu sobivate töövahendite testimise ja valimise ning nende kasutamise reeglid.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus saadab taotlejale kutse vestlusele artikli 6 lõike 2 punktis f osutatud e-posti teel, saates e-kirja taotlustoimikusse kantud e-posti aadressil. Kutse vestlusele saadetakse 72 tunni jooksul pärast seda kui taotleja on esitanud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt täiendava teabe või täiendavad dokumendid. Kutse vestlusele sisaldab teavet selle kutse saatnud liikmesriigi kohta, käesoleva artikli lõikes 4 osutatud valikuvõimalusi ja asjakohaseid kontaktandmeid. Taotleja võtab ühendust vastutava liikmesriigi ETIASe riikliku üksuse või konsulaadiga niipea kui võimalik, ent hiljemalt viis päeva pärast vestluse kutse saatmist, et leppida kokku mõlemale poolele sobiv kellaaeg ja kuupäev vestluseks ning see, kas vestlus toimub sidevahendite abil. Vestlus toimub kümne päeva jooksul alates kutse kuupäevast.

ETIASe kesksüsteem registreerib vestluse kutse taotlustoimikusse.

7. Kui taotleja ei ilmu vestlusele kooskõlas käesoleva artikli lõikega 6 pärast vestluskutse saamist, lükatakse tema taotlus artikli 37 lõike 1 punkti g kohaselt tagasi ja vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus teavitab taotlejat sellest viivitamata.

8. Lõikes 4 osutatud vestluse läbiviimise eesmärgil teatab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, milliseid küsimusi peab vestluse läbiviija esitama. Need küsimused on seotud põhjustega, miks vestlust sooviti läbi viia.

Vestlust sooviv vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus viib vestluse läbi enda keeles või tema poolt täiendava teabe või dokumentide esitamiseks valitud keeles, tehes seda audio- ja videosidevahendite abil.

Konsulaadis toimuv vestlus viiakse läbi selle kolmanda riigi ametlikus keeles, kus konsulaat asub, või muus taotleja ja konsulaadi poolt kokku lepitud keeles.

Vestluse läbiviija esitab pärast vestlust arvamuse koos soovituste põhjendustega.

Esitatud küsimused ja arvamus lisatakse vormi, mis salvestatakse taotlustoimikusse vestluse toimumise kuupäeval.

9. Lõike 2 kohaselt täiendava teabe või täiendavate dokumentide esitamisel taotleja poolt registreerib ja salvestab ETIASe kesksüsteem selle teabe või dokumendid taotlustoimikusse. Täiendava teabe või täiendavad dokumendid, mis esitatakse vestluse käigus kooskõlas lõikega 6, lisab taotlustoimikusse vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus.

Taotlustoimikusse salvestatud ja vestlusel kasutatud vormi ning täiendavat teavet või täiendavaid dokumente kasutatakse ainult taotluse hindamise ja selle kohta otsuse tegemise eesmärgil, kaebuse esitamise menetluse haldamisel ning sama taotleja uue taotluse töötlemise eesmärgil.

10. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus jätkab taotluse läbivaatamist kohe, kui taotleja on esitanud täiendava teabe või täiendavad dokumendid või, kui see on kohaldatav, alates vestluse toimumise kuupäevast.

Artikkel 28

Konsulteerimine teiste liikmesriikidega

1. Kui on tehtud kindlaks, et üks või mitu liikmesriiki sisestasid või edastasid andmeid, mis andsid kooskõlas artikli 20 lõikega 7 päringutabamuse pärast artiklis 22 kirjeldatud kontrollimist, teatab ETIASe kesküksus sellest asjaomase liikmesriigi (asjaomaste liikmesriikide) ETIASe riiklikule üksusele, käivitades seeläbi konsulteerimisprotsessi nende ja vastutava liikmesriigi ETIASe riikliku üksuse vahel.

2. Nende liikmesriikide ETIASe riiklikud üksused, kellega konsulteeritakse, saavad konsulteerimise eesmärgil juurdepääsu taotlustoimikule.

3. Selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kellega konsulteeritakse:

a) esitab taotluse kohta põhjendatud positiivse arvamuse või

b) esitab taotluse kohta põhjendatud negatiivse arvamuse.

Selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kellega konsulteeritakse, kannab positiivse või negatiivse arvamuse taotlustoimikusse.

4. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus võib samuti konsulteerida ühe või mitme liikmesriigi ETIASe riiklike üksustega pärast seda, kui taotleja on vastanud täiendava teabe esitamise nõudele. Kui sellist täiendavat teavet nõuti konsulteeritud liikmesriigi nimel vastavalt artikli 27 lõikele 1, konsulteerib vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus konsulteeritud liikmesriigi ETIASe riikliku üksusega pärast seda, kui taotleja on vastanud täiendava teabe esitamise nõudele. Sellistel juhtudel nende liikmesriikide ETIASe riiklikud üksused, kellega konsulteeritakse, saavad juurdepääsu ka asjakohasele täiendavale teabele või täiendavatele dokumentidele, mille taotleja on esitanud vastutava liikmesriigi ETIASe riikliku üksuse nõudmisel ja mis on seotud küsimusega, milles nendega konsulteeritakse. Kui konsulteeritakse mitme liikmesriigiga, tagab koordineerimise vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus.

5. Selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kellega konsulteeritakse, vastab 60 tunni jooksul alates konsulteerimistaotlusest. Kui ettenähtud tähtaja jooksul vastust ei järgne, käsitatakse seda positiivse arvamusena taotluse kohta.

6. Konsulteerimise protsessis edastatakse konsulteerimistaotlus ja vastused artikli 6 lõike 2 punktis m osutatud tarkvara abil ning tehakse kättesaadavaks vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele.

7. Kui vähemalt ühe liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kellega konsulteeritakse, esitab taotluse kohta negatiivse arvamuse, keeldub vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus reisiloa andmisest vastavalt artiklile 37. Käesolev lõige ei piira artikli 44 kohaldamist.

8. Vajaduse korral, kui esineb tehnilisi probleeme või ettenägematuid asjaolusid, teeb ETIASe kesküksus kindlaks vastutava liikmesriigi ja liikmesriigid, kellega tuleb konsulteerida, ning hõlbustab käesolevas artiklis osutatud liikmesriikide vahelist konsulteerimist.

Artikkel 29

Konsulteerimine Europoliga

1. Kui on tehtud kindlaks, et Europol on esitanud andmeid, mis andsid kooskõlas käesoleva määruse artikli 20 lõikega 8 päringutabamuse, teatab ETIASe kesküksus sellest Europolile, käivitades seeläbi konsulteerimisprotsessi Europoli ja vastutava liikmesriigi ETIASe riikliku üksuse vahel. Selline konsulteerimine toimub kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 ja eriti selle IV peatükiga.

2. Kui konsulteeritakse Europoliga, edastab ETIASe kesküksus talle taotlustoimiku asjakohased andmed ning konsulteerimise seisukohalt vajalikud päringutabamused.

3. Ühelgi juhul ei saa Europol juurdepääsu isikuandmetele taotleja artikli 17 lõike 2 punktis h osutatud hariduse kohta.

4. Kui Europoliga konsulteeritakse lõike 1 kohaselt, esitab ta taotluse kohta põhjendatud arvamuse. Europoli arvamus tehakse kättesaadavaks vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele, kes registreerib selle taotlustoimikusse.

5. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus võib samuti konsulteerida Europoliga pärast seda, kui taotleja on vastanud täiendava teabe esitamise nõudele. Sellisel juhul edastab ETIASe riiklik üksus Europolile täiendava teabe või täiendavad dokumendid, mille taotleja on talle esitanud seoses selle reisiloataotlusega, mille teemal Europoliga konsulteeritakse.

6. Europol vastab 60 tunni jooksul alates konsulteerimistaotlusest. Kui Europol ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul, käsitatakse seda positiivse arvamusena taotluse kohta.

7. Konsulteerimise protsessis edastatakse konsulteerimistaotlus ja vastused artikli 6 lõike 2 punktis m osutatud tarkvara abil ning tehakse kättesaadavaks vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele.

8. Kui vaatamata Europoli negatiivsele arvamusele taotluse kohta otsustab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus reisiloa anda, peab ta oma otsust põhjendama ja kandma põhjenduse taotlustoimikusse.

9. Vajaduse korral, kui esineb tehnilisi probleeme või ettenägematuid asjaolusid, teeb ETIASe kesküksus kindlaks vastutava liikmesriigi ning hõlbustab käesolevas artiklis osutatud vastutava liikmesriigi ja Europoli vahelist konsulteerimist.

Artikkel 30

Taotleja teavitamise tähtajad

96 tunni jooksul alates artikli 19 kohaselt vastuvõetava taotluse esitamisest teatatakse taotlejale:

a) kas talle on antud reisiluba või mitte või

b) et tal tuleb esitada täiendavat teavet või täiendavaid dokumente ning et taotleja võidakse kutsuda vestlusele, märkides ära artikli 32 lõike 2 kohase menetlemise maksimaalse kestuse.

Artikkel 31

Kontrollivahend

Komisjon korraldab kontrollivahendi, mis võimaldab taotlejal kontrollida oma taotluse menetlemise seisu ning reisiloa kehtivuse kestust ja olekut (kehtiv, tagasilükatud, tühistatud või kehtetuks tunnistatud). See vahend tehakse kättesaadavaks selleks ette nähtud avalikul veebisaidil või mobiilseadmetele mõeldud rakenduse abil, millele on osutatud artikli 16 lõikes 1.

Komisjon määratleb täpsemalt artikli 89 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga kontrollivahendi.

Artikkel 32

Otsus taotluse kohta

1. Taotluse kohta tehakse otsus 96 tunni jooksul pärast artikli 19 kohaselt vastuvõetava taotluse esitamist.

2. Erandkorras, kui on teatatud täiendava teabe või täiendavate dokumentide nõudmisest ning kui taotleja kutsutakse vestlusele, pikendatakse käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ajavahemikku. Selliste taotluste kohta tehakse otsus hiljemalt 96 tundi pärast seda, kui taotleja on esitanud täiendava teabe või täiendavad dokumendid. Kui taotleja kutsutakse vestlusele, nagu on osutatud artikli 27 lõikes 4, tehakse sellise taotluse kohta otsus hiljemalt 48 tundi pärast vestluse toimumist.

3. Enne käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud tähtaja möödumist tehakse otsus:

a) anda reisiluba vastavalt artiklile 36 või

b) keelduda reisiloa andmisest vastavalt artiklile 37.







V PEATÜKK

ETIASe TAUSTAKONTROLLIREEGLID JA ETIASe JÄLGIMISNIMEKIRI

Artikkel 33

ETIASe taustakontrollireeglid

1. ETIASe taustakontrollireeglid on algoritm, mille abil saab teha määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punktis 4 määratletud profiilianalüüsi, võrreldes kooskõlas käesoleva määruse artikliga 20 ETIASe kesksüsteemi taotlustoimikus salvestatud andmeid konkreetsete ohunäitajatega, mille on koostanud ETIASe kesküksus käesoleva artikli lõike 4 alusel, mis osutavad julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suurele epideemiaohule. ETIASe Kesküksus registreerib ETIASe taustakontrollireeglid ETIASe kesksüsteemis.

2. Komisjon määratleb artikli 89 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga täpsemalt ohud, mis on seotud julgeoleku või ebaseadusliku sisserändega, või suur epideemiaoht, tuginedes järgmisele:

a) riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostatud statistika, millest ilmneb, et teatava reisijaterühma puhul on viibimisaja ületamise ja sisenemiskeeldude määr tavapärasest erinev;

b) ETIASe poolt artikli 84 kohaselt koostatud statistika, millest ilmneb, et teatava reisijaterühma puhul on julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suure epideemiaohu alusel reisiloa andmisest keeldumiste määr tavapärasest erinev;

c) ETIASe poolt artikli 84 kohaselt koostatud statistika ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi koostatud statistika, mis osutab korrelatsioonile ühelt poolt taotlusvormi abil kogutud teabe ning teiselt poolt reisijate viibimisaja ületamise ja sisenemiskeeldude vahel;

d) liikmesriikide poolt konkreetsete julgeolekuohu näitajate kohta esitatud teave, mida kinnitavad faktilised ja tõenditepõhised elemendid, või asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks tehtud ohtude kohta;

e) liikmesriikide esitatud teave, mida kinnitavad faktilised ja tõenditepõhised elemendid, millest ilmneb, et asjaomases liikmesriigis on teatava reisijaterühma puhul viibimisaja ületamise ja sisenemiskeeldude määr tavapärasest erinev;

f) liikmesriikide esitatud teave spetsiifilise suue epideemiaohu kohta ning ECDC esitatud teave epidemioloogilise järelevalve kohta ja ohuanalüüsid ning WHO esitatud teave haiguspuhangute kohta.

3. Komisjon täpsustab rakendusakti abil ohud, nagu on määratletud käesolevas määruses ja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktis, millele tuginevad konkreetsed ohunäitajad, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 4. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Konkreetsed ohud vaadatakse läbi vähemalt iga kuue kuu tagant ja vajaduse korral võtab komisjon kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu uue rakendusakti.

4. Lõike 3 kohaselt kindlaks tehtud konkreetsete ohtude põhjal koostab ETIASe kesküksus konkreetsed ohunäitajad, mis kujutavad endast ühe või mitme järgmise näitaja kombinatsiooni:

a) vanuserühm, sugu, kodakondsus;

b) elukohariik ja -linn;

c) haridustase (alg-, kesk-, kõrgharidus või hariduse puudumine);

d) praegune töökoht (ametikohtade rühm).

5. Konkreetsed ohunäitajad peavad olema otstarbekohased ja proportsionaalsed. Nimetatud ohunäitajad ei tohi mingil juhul põhineda üksnes taotleja sool või vanusel. Samuti ei tohi need mingil juhul põhineda teabel, mis paljastab isiku nahavärvi, rassi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetilised omadused, keele, poliitilised või muud arvamused, usutunnistuse või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude või seksuaalse sättumuse.

6. Konkreetsed ohunäitajad määratleb ning neid kehtestab, eelhindab, rakendab, järelhindab, vaatab läbi ja jätab välja ETIASe kesküksus pärast ETIASe taustakontrollinõukoguga konsulteerimist.

Artikkel 34

ETIASe jälgimisnimekiri

1. ETIASe jälgimisnimekirja kantakse andmed selliste isikute kohta, keda kahtlustatakse terroriakti või muu raske kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kelle puhul on faktilisi tõendeid või alust arvata, tuginedes isiku üldisele analüüsile, et nad panevad toime terroriakti või muu raske kuriteo. ETIASe jälgimisnimekiri on osa ETIASe kesksüsteemist.

2. ETIASe jälgimisnimekiri koostatakse terroriaktide või muude raskete kuritegudega seotud teabe põhjal.

3. Lõikes 2 osutatud teabe kannab ETIASe jälgimisnimekirja Europol, ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, või liikmesriigid. Nii Europol kui iga asjaomane liikmesriik vastutab kõigi andmete eest, mis nad jälgimisnimekirja kannavad. ETIASe jälgimisnimekirjas on kõigi andmete kohta märgitud selle sisestamise kuupäev ja kellaaeg Europoli poolt või liikmesriik, kes need andmed nimekirja kandis.

4. Lõikes 2 osutatud teabe põhjal koostatakse ETIASe jälgimisnimekiri, mille kirjed sisaldavad vähemalt ühte järgmistest andmeühikutest:

a) perekonnanimi;

b) sünnijärgne perekonnanimi;

c) sünnikuupäev;

d) muud nimed (varjunimi või -nimed, kunstnikunimi või -nimed, tavaliselt kasutatav nimi või -nimed);

e) reisidokument (reisidokumendid) (liik, number ja väljaandjariik);

f) kodune aadress;

g) e-posti aadress;

h) telefoninumber;

i) ettevõtte või organisatsiooni nimi, e-posti aadress, postiaadress, telefoninumber;

j) IP-aadress.

Kui järgmised andmeühikud on kättesaadavad, lisatakse need vastavasse kohta, mis koosneb vähemalt ühest eespool loetletud andmeühikutest: eesnimi (või -nimed), sünnikoht ja -riik, sugu ja kodakondsus.

Artikkel 35

ETIASe jälgimisnimekirjaga seotud kohustused ja ülesanded

1. Enne kui Europol või liikmesriik sisestab andmed ETIASe jälgimisnimekirja, peab ta:

a) tegema kindlaks, kas teave on ETIASe jälgimisnimekirja kandmiseks piisav, täpne ja piisavalt tähtis;

b) hindama mitteautomaatselt menetletavate andmete hulga potentsiaalset mõju;

c) kontrollima kas andmed vastavad SISi sisestatud hoiatusteatele.

2. eu-LISA loob lõike 1 punkti be kohase hindamise jaoks erivahendi.

3. Kui lõike 1 punkti c kohase kontrolli abil selgub, et andmed vastavad SISi sisestatud hoiatusteatele, siis neid ETIASe jälgimisnimekirja ei sisestata. Kui tingimused, mis puudutavad andmete kasutamist hoiatusteate sisestamiseks SISi, on täidetud, peetakse prioriteetseks hoiatusteate sisestamist SISi.

4. Liikmesriigid ja Europol vastutavad nende endi poolt ETIASe jälgimisnimekirja sisestatud artikli 34 lõikes 2 osutatud andmete täpsuse ja ajakohastamise eest.

5. Europol vaatab läbi ja kontrollib enda poolt ETIASe jälgimisnimekirja sisestatud andmeelementide jätkuvat täpsust ja ajakohasust regulaarselt vähemalt kord aastas. Liikmesriigid vaatavad samuti läbi ja kontrollivad enda poolt ETIASe jälgimisnimekirja sisestatud andmeelementide täpsust ja ajakohasust regulaarselt ja vähemalt kord aastas. Europol ja liikmesriigid töötavad käesoleva lõike kohaste ülesannete täitmise tagamiseks ühise menetluse ja rakendavad seda.

6. Liikmesriigid ja Europol eemaldavad andmeelemendid pärast läbivaatamist ETIASe jälgimisnimekirjast, kui tõestatakse, et nende sisestamise põhjused ei kehti enam või et andmeelemendid on aegunud või ei ole ajakohased.

7. eu-LISA töötab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud ETIASe jälgimisnimekirja ja hindamisvahendi tehniliselt välja ja haldab seda. Komisjon kehtestab ETIASe jälgimisnimekirja ja kõnealuse hindamisvahendi tehnilised kirjeldused rakendusaktiga. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.







VI PEATÜKK

REISILOA ANDMINE, ANDMISEST KEELDUMINE, TÜHISTAMINE VÕI KEHTETUKS TUNNISTAMINE

Artikkel 36

Reisiloa andmine

1. Kui taotluse III, IV ja V peatükis sätestatud menetluste kohasel läbivaatamisel selgub, et ei ole faktilisi tõendeid või faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeoleku-, ebaseadusliku sisserände või suurt epideemiaohtu, annab ETIASe kesksüsteem või vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus reisiloa.

2. Kahtluse korral, et reisiloa andmisest keeldumine on piisavalt põhjendatud on vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikul üksusel võimalus, sealhulgas pärast vestlust, anda reisiluba välja koos märkega, milles soovitatakse piirivalveasutustel läbi viia teise astme kontroll.

Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus võib sellise märke teha ka konsulteeritud liikmesriigi taotlusel. Kõnealune märge on nähtav ainult piirivalveasutustele.

Märge eemaldatakse automaatselt, kui piirivalveasutused on kontrolli läbi viinud ja sisestanud riiki sisenemise andmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

3. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikul üksusel on võimalus lisada märge, millega teatatakse piirivalveasutustele ja teistele ametiasutustele, kellel on juurdepääs ETIASe kesksüsteemile, et taotluse töötlemise käigus saadud konkreetset päringutabamust analüüsiti ja leiti, et päringutabamus osutus valetabamuseks, või taotluse menetlemisel mitteautomaatselt selgus, et ei olnud põhjust reisiloa andmisest keelduda.

4. Komisjon kehtestab artikli 89 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga piisavad tagatised, nähes ette normid ja menetlused, et hoida ära konfliktid muudesse infosüsteemidesse sisestatud hoiatusteadetega ning määratleda käesoleva määruse kohaste märgete tegemise tingimused, kriteeriumid ja märgete kestus.

5. Reisiluba kehtib kolm aastat või kuni taotlemisel registreeritud reisidokumendi kehtivusaja lõpuni, olenevalt sellest, kumb tähtaeg lõpeb varem, ja kehtib liikmesriikide territooriumil.

6. Reisiluba ei anna automaatset õigust riiki siseneda või seal viibida.

Artikkel 37

Reisiloa andmisest keeldumine

1. Reisiloa andmisest keeldutakse, kui taotleja:

a) kasutas reisidokumenti, mis on SISis kadunuks, varastatuks, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks tunnistatud;

b) kujutab endast julgeolekuohtu;

c) kujutab endast ebaseadusliku sisserände ohtu;

d) kujutab endast suurt epideemiaohtu;

e) on isik, kelle kohta on SISi sisestatud hoiatusteade riiki sisenemise ja seal viibimise keelamiseks;

f) ei esita nõudmise korral täiendavat teavet või dokumente artiklis 27 osutatud tähtajaks;

g) ei ilmu vestlusele, nagu on osutatud artikli 27 lõikes 4.

2. Reisiloa andmisest keeldutakse ka juhul, kui taotluse esitamise ajal on põhjendatult ja tõsiselt alust kahelda taotleja esitatud andmete autentsuses, tema avalduste usaldusväärsuses, tema esitatud täiendavates dokumentides või nende sisu õigsuses.

3. Taotlejal, kellele keelduti reisiluba andmast, on õigus otsus edasi kaevata. Kaebus esitatakse taotluse kohta otsuse teinud liikmesriigis kooskõlas selle liikmesriigi õigusega. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus teavitab taotlejaid kaebuse esitamise menetlusest. Kõnealune teave esitatakse ühes määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas nimetatud riigi, mille kodanik taotleja on, ametlikus keeles.

4. Varasem reisiloa andmisest keeldumine ei põhjusta uue taotluse automaatset tagasilükkamist. Uut taotlust hinnatakse kogu kättesaadava teabe põhjal.

Artikkel 38

Teade reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta

1. Kui reisiluba on väljaantud, saadetakse taotlejale e-posti teel viivitamata teade, mis sisaldab järgmist:

a) sõnaselge kinnitus, et reisiluba on antud, ning reisiloa taotluse number;

b) reisiloa kehtivuse algus- ja lõppkuupäev;

c) sõnaselge kinnitus, et taotleja peab riiki sisenemisel esitama sama reisidokumendi, millele on osutatud taotlusvormis, ning et reisidokumendi mis tahes muutmisel tuleb esitada uus reisiloa taotlus;

d) meeldetuletus määruse (EL) 2016/399 artiklis 6 sätestatud riiki sisenemise tingimuste ja selle kohta, et lühiajaline viibimine on võimalik ainult 90-päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul;

e) meeldetuletus, et üksnes reisiloa omamine ei anna automaatselt õigust riiki siseneda;

f) meeldetuletus, et piirivalveasutused võivad välispiiril nõuda täiendavaid dokumente, et kontrollida riiki sisenemise ja riigis viibimise tingimuste täitmist;

g) meeldetuletus, et riigis viibimise tingimuseks on kehtiva reisiloa olemasolu, mis peab olema täidetud kogu lühiajalise liikmesriikide territooriumil viibimise kestel;

h) link määruse (EL) 2017/2226 artiklis 13 osutatud veebiteenusele, mis võimaldab kolmandate riikide kodanikel igal ajal kontrollida allesjäänud lubatud viibimisaega;

i) vajaduse korral liikmesriigid, kuhu taotlejal on lubatud siseneda;

j) link ETIASe avalikule veebisaidile, kus taotlejaid teavitatakse võimalusest taotleda reisiloa kehtetuks tunnistamist, sellest, et reisiluba võidakse kehtetuks tunnistada, kui selle andmise tingimused ei ole enam täidetud, ning tühistada, kui selgub, et reisiloa andmise tingimused ei olnud selle andmise ajal täidetud;

k) teave määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitest 13–16 ning määruse (EL) 2016/679 artiklitest 15–18 tulenevate õiguste kasutamise korra kohta; Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Andmekaitseinspektori ja selle liikmesriigi, mille kohta taotleja on teatanud, et see on tema esimese kavandatava viibimise asukoht, riikliku järelevalveasutuse kontaktandmed, kui reisiloa on välja andnud ETIASe kesküksus, või vastutava liikmesriigi riikliku järelevalveasutuse kontaktandmed, kui reisiloa on väljaandnud ETIASe riiklik üksus.

2. Reisiloa andmisest keeldumisel saadetakse taotlejale e-posti teel viivitamata teade, mis sisaldab järgmist:

a) sõnaselge kinnitus, et reisiloa andmisest on keeldutud, ja reisiloa taotluse number;

b) viide vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele, kes reisiloa andmisest keeldus, ja selle aadress;

c) reisiloa andmisest keeldumise põhjus(ed), märkides kohaldatava põhjuse artikli 37 lõigetes 1 ja 2 loetletud põhjuste hulgast, mis võimaldab taotlejal kaebuse esitada;

d) teave õiguse kohta esitada kaebus ning selle esitamise tähtaeg; link teabele artikli 16 lõikes 7 osutatud veebisaidil;

e) teave selle kohta, kuidas kasutada määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitest 13–16 ning määruse (EL) 2016/679 artiklitest 15–18 tulenevaid õigusi; Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Andmekaitseinspektori ja vastutava liikmesriigi riikliku järelevalveasutuse andmekaitseametniku kontaktandmed.

3. Komisjon kehtestab rakendusaktiga reisiloa andmisest keeldumise, selle tühistamise või kehtetuks tunnistamise standardvormi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 39

Andmed, mis lisatakse taotlustoimikusse pärast otsuse tegemist reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta

1. Kui on tehtud otsus reisiluba anda, lisab ETIASe kesksüsteem või, kui otsus on tehtud pärast taotluse menetlemist mitteautomaatselt, vastavalt IV peatükile, vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus taotlustoimikusse viivitamata järgmised andmed:

a) olekuteave selle kohta, et reisiluba on antud;

b) viide sellele, kas reisiloa andis ETIASe kesksüsteem või see anti mitteautomaatse menetlemise alusel; viimasel juhul viide otsuse teinud vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele ja selle aadress;

c) reisiloa andmise otsuse tegemise kuupäev;

d) reisiloa algus- ja lõppkuupäev;

e) reisiloale lisatud märked, mis on sätestatud artikli 36 lõigetes 2 ja 3, koos sellise märke (selliste märgete) lisamise põhjustega, artikli 36 lõike 2 puhul teise astme kontrollide jaoks vajalik täiendav teave ning artikli 36 lõike 3 puhul piirivalveasutuste jaoks vajalik täiendav teave.

2. Komisjon määratleb artikli 89 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga täpsemalt täiendava teabe laadi, mida võidakse lisada, selle keele ja vormi ning märgete tegemise põhjused.

3. Kui on tehtud otsus reisiloa andmisest keelduda, lisab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus taotlustoimikusse järgmised andmed:

a) olekuteave selle kohta, et reisiloa andmisest on keeldutud;

b) vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kes reisiloa andmisest keeldus, ja selle aadress;

c) reisiloast keeldumise otsuse tegemise kuupäev;

d) reisiloa andmisest keeldumise põhjused, märkides asjakohase põhjuse artikli 37 lõigetes 1 ja 2 loetletud põhjuste hulgast.

4. Lisaks lõigetes 1 ja 3 osutatud andmetele, kui tehakse otsus reisiluba anda või selle andmisest keelduda, lisab vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus ka oma lõpliku otsuse põhjused, välja arvatud juhul, kui tegemist on keeldumisega, mis põhineb konsulteeritud liikmesriigi negatiivsel arvamusel.

Artikkel 40

Reisiloa tühistamine

1. Reisiluba tühistatakse, kui selgub, et selle andmise ajal ei olnud reisiloa andmise tingimused täidetud. Reisiloa tühistamisel tuginetakse ühele või mitmele reisiloa andmisest keeldumise põhjusele, mis on sätestatud artikli 37 lõigetes 1 ja 2.

2. Kui liikmesriigil on tõendeid, et reisiloa andmise ajal ei olnud reisiloa andmise tingimused täidetud, tühistab selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus reisiloa.

3. Isik, kelle reisiluba tühistatakse, võib tühistamise otsuse edasi kaevata. Kaebus esitatakse tühistamisotsuse teinud liikmesriigis kooskõlas selle liikmesriigi õigusega. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus teavitab taotlejaid kaebuse esitamise menetlusest. Teave esitatakse ühes määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas nimetatud riigi, mille kodanik taotleja on, ametlikus keeles.

4. Ohuhindamise teinud töötaja märgib reisiloa tühistamisotsuse põhjendused taotlustoimikusse.

Artikkel 41

Reisiloa kehtetuks tunnistamine

1. Reisiluba tunnistatakse kehtetuks, kui selgub, et selle andmiseks vajalikud tingimused ei ole enam täidetud. Reisiloa kehtetuks tunnistamisel tuginetakse ühele või mitmele reisiloa andmisest keeldumise põhjusele, mis on sätestatud artikli 37 lõikes 1.

2. Kui liikmesriigil on tõendeid, et reisiloa andmiseks vajalikud tingimused ei ole enam täidetud, tunnistab selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus reisiloa kehtetuks.

3. Kui SISi sisestatakse uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade või teade reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks tunnistamise kohta, teavitab SIS sellest ETIASe kesksüsteemi, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist. ETIASe kesksüsteem kontrollib, kas uus hoiatusteade vastab mõnele kehtivale reisiloale. Vastavuse leidmise korral edastab ETIASe kesksüsteem taotlustoimiku hoiatusteate sisestanud ETIASe riiklikule üksusele. Kui on sisestatud uus riiki sisenemise ja riigis viibimise keeldu käsitlev hoiatusteade, peab ETIASe riiklik üksus reisiloa kehtetuks tunnistama. Kui reisiluba on seotud reisidokumendiga, mis on SISis või SLTDs kuulutatud kadunuks, varastatuks, õigusvastaselt omandatuks või kehtetuks, menetleb ETIASe riiklik üksus taotlustoimikut mitteautomaatselt.

4. ETIASe jälgimisnimekirja lisatavaid uusi andmeid võrreldakse ETIASe kesksüsteemis olevate taotlustoimikute andmetega. ETIASe kesksüsteem kontrollib, kas uued andmed vastavad mõnele kehtivale reisiloale. Vastavuse leidmise korral edastab ETIASe kesksüsteem taotlustoimiku selle liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele, kes uued andmed sisestas, või kui uued andmed sisestas Europol, siis selle liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele, mille taotleja on vastavalt artikli 17 lõike 2 punktile j märkinud liikmesriigiks, kus ta kavatseb esimesena viibida. ETIASe riiklik üksus hindab julgeolekuohtu ja tunnistab reisiloa kehtetuks, kui ta jõuab järeldusele, et selle andmise tingimused ei ole enam täidetud.

5. Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kantakse sisenemiskeelu andmed kehtiva reisiloa omaniku kohta ja see kanne on põhjendatud määruse (EL) 2016/399 V lisa B osas loetletud põhjusel B või I, edastab ETIASe kesksüsteem taotlustoimiku selle liikmesriigi ETIASe riiklikule üksusele, kes sisenemise keelas. ETIASe riiklik üksus hindab seda, kas reisiloa andmise tingimused on endiselt täidetud, ning kui mitte, siis tunnistab reisiloa kehtetuks.

6. Ohuhindamise teinud töötaja märgib reisiloa kehtetuks tunnistamise otsuse põhjendused taotlustoimikusse.

7. Taotleja, kelle reisiluba tunnistatakse kehtetuks, võib kehtetuks tunnistamise otsuse edasi kaevata. Kaebus esitatakse kehtetuks tunnistamise otsuse teinud liikmesriigis kooskõlas selle liikmesriigi õigusega. Vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus teavitab taotlejaid kaebuse esitamise menetlusest. Kõnealune teave esitatakse ühes määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas nimetatud riigi, mille kodanik taotleja on, ametlikus keeles..

8. Reisiloa võib kehtetuks tunnistada ka taotleja taotlusel. Sellisel alusel reisiloa kehtetuks tunnistamise koha ei ole kaebust esitada võimalik. Kui taotleja on kõnealuse taotluse esitamise ajal liikmesriigi territooriumil, jõustub kehtetuks tunnistamine kui taotleja on territooriumilt lahkunud ning hetkel kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis on kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikli 16 lõikega 3 ja artikli 17 lõikega 2 tehtud vastav kirje.

Artikkel 42

Teade reisiloa tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta

Reisiloa tühistamise või kehtetuks tunnistamise korral saadetakse taotlejale viivitamata e-posti teel teade, mis sisaldab järgmist teavet:

a) sõnaselge kinnitus, et reisiluba on tühistatud või kehtetuks tunnistatud, ja reisiloa taotluse number;

b) vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kes reisiloa tühistas või kehtetuks tunnistas, ja selle aadress;

c) reisiloa tühistamise või kehtetuks tunnistamise põhjus(ed), märkides kohaldatava põhjuse artikli 37 lõigetes 1 ja 2 loetletud põhjuste hulgast, mis võimaldab taotlejal kaebuse esitada;

d) teave õiguse kohta esitada kaebus ja selle esitamise tähtaeg; link artikli 16 lõikes 7 osutatud asjakohasele teabele veebisaidil;

e) sõnaselge kinnitus, et riigis viibimise tingimuseks on kehtiva reisiloa olemasolu, mis peab olema täidetud kogu lühiajalise liikmesriikide territooriumil viibimise kestel;

f) teave selle kohta, kuidas kasutada määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitest 13–16 ning määruse (EL) 2016/679 artiklitest 15–18 tulenevaid õigusi; Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Andmekaitseinspektori ja vastutava liikmesriigi riikliku järelevalveasutuse andmekaitseametniku kontaktandmed.

Artikkel 43

Andmed, mis lisatakse taotlustoimikusse pärast reisiloa tühistamis või kehtetuks tunnistamise otsuse tegemist

1. Kui on tehtud otsus reisiluba tühistada või kehtetuks tunnistada, lisab reisiloa tühistanud või kehtetuks tunnistanud vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus taotlustoimikusse viivitamata järgmised andmed:

a) olekuteave selle kohta, et reisiluba on tühistatud või kehtetuks tunnistatud;

b) vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kes reisiloa tühistas või kehtetuks tunnistas, ja selle aadress ning

c) reisiloa tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsuse tegemise kuupäev;

2. Reisiloa tühistanud või kehtetuks tunnistanud vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus märgib taotlustoimikusse ka kas tühistamise või kehtetuks tunnistamise põhjuse(d), mis on kohaldatavad artikli 37 lõigete 1 ja 2 alusel või asjaolu, et reisiluba tunnistati kehtetuks taotleja taotlusel artikli 41 lõike 8 alusel.

Artikkel 44

Piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa andmine humanitaarkaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu

1. Kui taotlus loetakse vastuvõetavaks kooskõlas artikliga 19, võib liikmesriik, kuhu asjaomane kolmanda riigi kodanik kavatseb reisida, anda erandkorras välja piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa, kui kõnealune liikmesriik peab seda vajalikuks humanitaarkaalutlustel kooskõlas oma riigisisese õigusega, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, olenemata asjaolust, et:

a) menetlemine mitteautomaatselt artikli 26 kohaselt ei ole veel lõpule viidud või

b) reisiloa andmisest on keeldutud, see on tühistatud või kehtetuks tunnistatud.

Kõnealused reisiload on üldiselt kehtivad üksnes selle liikmesriigi territooriumil, kes on selle välja andnud. Erandkorras võib see olla kehtiv rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil, tingimusel, et iga asjaomane liikmesriik kiidab selle oma ETIASe riikliku üksuse kaudu heaks. Kui ETIASe riiklik üksus kaalub piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa väljaandmist, mis hõlmab mitut liikmesriiki, konsulteerib vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus nende liikmesriikidega.

Kui piiratud territoriaalse kehtivusega reisiluba on käesoleva lõike punktis a osutatud asjaoludel taotletud või välja antud, ei katkesta see taotluse menetlemist mitteautomaatselt, mis võimaldab anda piiramatu territoriaalse kehtivusega reisiloa.

2. Lõike 1 kohaldamisel võib taotleja, nagu on osutatud avalikul veebisaidil ja mobiiliseadmetele mõeldud rakenduses, võtta ühendust ETIASe kesküksusega, märkides ära oma taotluse numbri, liikmesriigi, kuhu ta kavatseb reisida, ning asjaolu, et tema reisi eesmärk põhineb humanitaarkaalutlustel või on seotud rahvusvaheliste kohustustega. Sellise ühenduse võtmise korral teavitab ETIASe kesküksus selle liikmesriigi ETIASe riiklikku üksust, kuhu kolmanda riigi kodanik kavatseb reisida, ja registreerib teabe taotlustoimikusse.

3. Selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kuhu kolmanda riigi kodanik kavatseb reisida, võib nõuda taotlejalt täiendavat teavet või täiendavaid dokumente ning võib kehtestada sellise täiendava teabe või täiendavate dokumentide esitamiseks tähtaja. Selline nõue saadetakse artikli 6 lõike 2 punktis f osutatud e-posti teel taotlustoimikus olevale e-posti kontaktaadressile ning selles märgitakse loetelu keeltest, milles võib täiendavat teavet või täiendavaid dokumente esitada. Nende keelte hulka kuulub vähemalt inglise, prantsuse või saksa keel, välja arvatud juhul, kui loetelus on üks selle kolmanda riigi ametlik keel, mille kodanik taotleja enda sõnul on. Taotlejalt ei nõuta ametliku tõlke esitamist nendesse keeltesse. Taotleja esitab täiendava teabe või täiendavad dokumendid artikli 6 lõike 2 punktis g osutatud turvalise konto teenuse kaudu otse ETIASe riiklikule üksusele. Täiendava teabe või täiendavate dokumentide esitamisel registreerib ja salvestab ETIASe kesksüsteem selle teabe või dokumendid taotlustoimikusse. Taotlustoimikus registreeritud säilitatud täiendavat teavet või täiendavaid dokumente kasutatakse ainult taotluse hindamise ja selle kohta otsuse tegemise eesmärgil, kaebuse esitamise menetluse haldamise eesmärgil või sama taotleja uue taotluse töötlemise eesmärgil.

4. Piiratud territoriaalse kehtivusega reisiluba on kõige rohkem 90 päeva alates selle loa alusel esmakordse riiki sisenemise kuupäevast.

5. Käesoleva artikli alusel väljaantud reisiloale võidakse teha märge artikli 36 lõike 2 või 3 alusel.

6. Piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa andmisel lisab loa andnud ETIASe riiklik üksus taotlustoimikusse järgmised andmed:

a) olekuteave selle kohta, et piiratud territoriaalse kehtivusega reisiluba on antud;

b) liikmesriik (liikmesriigid), kuhu reisiloa omanikul on õigus reisida, ja reisiloa kehtivusaeg;

c) piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa andnud liikmesriigi ETIASe riiklik üksus ja selle aadress;

d) piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa andmise otsuse tegemise kuupäev;

e) humanitaarkaalutlused, riiklikud huvid või rahvusvahelised kohustused;

f) reisiloale lisatud mis tahes märked, mis on sätestatud artikli 36 lõigetes 2 ja 3, koos sellise märke (selliste märgete) lisamise põhjustega, artikli 36 lõike 2 puhul teise astme kontrollide jaoks vajalik täiendav teave ning artikli 36 lõike 3 puhul piirivalveasutuste jaoks vajalik täiendav teave.

Kui ETIASe riiklik üksus annab piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa, ilma et taotleja oleks esitanud mingit teavet või dokumente, registreerib ja salvestab ETIASe riiklik üksus sellist otsust põhjendava asjakohase teabe või dokumendid taotlustoimikusse.

7. Piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa andmisel saadetakse taotlejale e-posti teel teade, mis sisaldab järgmist:

a) sõnaselge kinnitus, et piiratud territoriaalse kehtivusega reisiluba on antud, ning reisiloa taotluse number;

b) piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa kehtivuse algus- ja lõppkuupäev;

c) sõnaselge kinnitus liikmesriikide kohta, kuhu loa omanikul on lubatud reisida, ning et ta võib reisida ainult nende liikmesriikide territooriumil;

d) meeldetuletus, et riigis viibimise tingimuseks on kehtiva reisiloa olemasolu, mis peab olema täidetud kogu lühiajalise viibimise kestel liikmesriigi territooriumil, mille jaoks piiratud territoriaalse kehtivusega reisiluba on antud;

e) link määruse (EL) 2017/2226 artiklis 13 osutatud veebiteenusele, mis võimaldab kolmandate riikide kodanikel igal ajal kontrollida allesjäänud lubatud viibimisaega.







VII PEATÜKK

ETIASe KASUTAMINE VEDAJATE POOLT

Artikkel 45

Vedajate juurdepääs andmetele kontrollimise eesmärgil

1. Lennu- ja mereveoettevõtjad ning rahvusvahelised vedajad, kes veavad reisijate rühmi bussiga, saadavad ETIASe infosüsteemi päringu, et kontrollida, kas kolmandate riikide kodanikel, kelle suhtes kehtib reisiloa nõue, on kehtiv reisiluba.

2. Turvaline juurdepääs artikli 6 lõike 2 punktis k osutatud vedajate võrguväravale, sealhulgas võimalus kasutada mobiilseid tehnilisi lahendusi, võimaldab vedajatel teha käesoleva artikli lõike 1 kohase päringu enne reisija pardaletulekut. Vedaja esitab reisidokumendi masinloetaval alal olevad andmed ja teatab sisenemise liikmesriigi. Lennujaama transiidi puhul ei ole vedaja erandina kohustatud kontrollima, kas kolmanda riigi kodanikul on reisiluba.

ETIASe infosüsteem vastab vedajate võrguvärava kaudu, kas isikul on kehtiv reisiluba või mitte, saates vedajale vastuse „OK/NOT OK“. Kui väljaantud on piiratud territoriaalse kehtivusega reisiluba vastavalt artiklile 44, võetakse ETIASe kesksüsteemi vastuses arvesse liikmesriik (liikmesriigid), mille puhul see luba on kehtiv, ning vedaja poolt teatatud sisenemise liikmesriik. Vedajad võivad säilitada saadetud teabe ja saadud vastuse vastavalt kohaldatavale õigusele. Vastust, kas kõik on korras või mitte („OK“/„NOT OK“) ei saa pidada otsuseks, millega antakse riiki sisenemise luba või keeld vastavalt määrusele (EL) 2016/399.

Komisjon kehtestab rakendusaktiga vedajate võrguvärava kasutustingimuste üksikasjalikud normid ning kohaldatavad andmekaitse- ja andmeturbe reeglid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 90 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon loob rakendusaktide abil üksnes vedajate