Tehnika Kirjeldus

Sügav kanal (täis- või osalise restpõranda korral) üksnes juhul, kui kasutatakse koos täiendava leevendamismeetmega, nt: — söötmise korralduse tehnikate kombinatsioon; — õhupuhastussüsteem; — läga pH vähendamine; — läga jahutamine Sulud on varustatud restpõranda all asetseva sügava kanaliga, mis võimaldab läga ladustamist harvade eemaldamiste vahepeal. Nuumsigade puhul võib kasutada ülevoolusõnnikukanalit. Läga eemaldamine maapinnale laotamiseks või eemaldamine välihoidlasse toimub võimalikult sagedasti (nt iga kahe kuu tagant), kui ei ole tehnilisi piiranguid (nt ladustamismaht).

Vaakumsüsteem sagedase lägaeemalduse jaoks (täis- või osalise restpõranda korral) Kanali või renni põhjas olevad väljalasked ühendatakse allpool paikneva väljalasketoruga, mis teisaldab läga välihoidlasse. Läga juhitakse sagedasti välja läga peatoru ventiili või tropi avamisega, nt üks või kaks korda nädalas; tekib kerge vaakum ja see võimaldab kanali või renni täielikku tühjendamist. Enne, kui süsteem saab nõuetekohaselt tööle hakata, on vaja saavutada teatav läga sügavus, et vaakumi oleks tõhus.

Kaldseinad sõnnikurennis (täis- või osalise restpõranda korral) Sõnnikurenn tekitab põhjas väljalaskekohaga V-kujulise osa. Pinna kalle ja siledus hõlbustab läga väljalaskmist. Sõnnikut eemaldatakse vähemalt kaks korda nädalas.

Skreeperseade sagedase lägaeemalduse jaoks (täis- või osalise restpõranda korral) Keskrenni mõlemal küljel on V-kujuline, kahe kaldpinnaga renn, kust uriini saab sõnnikurenni põhjas oleva väljalaske kaudu kogumiskanalisse juhtida. Sõnniku tahket osa võetakse kanalist sagedasti (nt igapäevaselt) sõnnikukraabi abil välja. Skreeperiga puhastatav põrand soovitatakse katta kattekihiga, et saavutada sile(dam) pind.

Kumer põrand ja eraldatud sõnniku- ja veerennid (osalise restpõrandaga sulgude puhul) Kumera põranda ja sileda tugeva betoonpõranda vastaskülgedele rajatakse sõnniku- ja veerennid. Veerenn paigaldatakse selle sulu alla, kus sead enamasti söövad ja joovad. Veerennide täitmiseks võib kasutada sulgude puhastamiseks ette nähtud vett. Renn täidetakse osaliselt vähemalt 10 cm ulatuses veega. Sõnnikurenni võib ehitada pinnatud rennide või kaldseintega, mida tavaliselt loputatakse kaks kord päevas näiteks teisest rennist pärit vee või läga vedela osaga (kuivaine sisaldus mitte suurem kui umbes 5 %)

V-kujulised sõnnikutransportöörid (osalise restpõranda korral) V-kujulised sõnnikutransportöörilindid käivad sõnnikurennides ringi, kattes terve pinna, nii et kõik väljaheited ja kogu uriin langeb nende peale. Transportöörilinte käitatakse vähemalt kaks korda päevas, et uriin ja väljaheited eraldi suletud sõnnikuhoidlasse viia. Transportöörlindid on valmistatud plastikust (polüpropüleen või polüetüleen).

Väiksem sõnnikukanal (osalise restpõranda korral) Sulg on varustatud kitsa kanaliga, mille laius on 0,6 m. Kanalit on võimalik paigaldada väliaedikusse.

Sagedane lägaeemaldus loputamisega (täis- või osalise restpõranda korral) Läga väga sagedane eemaldamine (nt kord või kaks päevas) viiakse läbi kanalite uhtmisega läga vedela osa (kuivaine sisaldus mitte suurem kui 5 %) või veega. Läga vedelat osa on samuti võimalik enne uhtmist õhustada. Seda tehnikat on võimalik ühendada rennide või kanalite mitmesuguste põhjadega, nt rennid, torud või alaline lägakiht.

Kuut / kaetud latter (osalise restpõranda korral) Loomulikult ventileeritud pidamishoonete sulgudes on korraldatud eraldi funktsionaalsed pinnad. Lamamisala (umbes 50–60 % kogupinnast) koosneb rõhtsast soojustatud betoonpõrandast, kus on kaetud, soojustatud latrid või kuudid, ning millel on hingedega katus, mida saab üles tõsta või alla lasta, et ohjata temperatuuri ja ventilatsiooni. Tegevus- ja söötmisalad paiknevad restpõrandal, mille all on sõnnikukanal ning kust sõnnikut eemaldatakse korrapäraselt nt vaakumiga. Kõval betoonpõrandal saab kasutada põhku.

Täisallapanusüsteem (kõva betoonpõranda korral) Täisbetoonpõrand, mis on peaaegu täielikult kaetud põhu- või muu lignotselluloosse materjali kihiga. Allapanuga kaetud põranda süsteemis kõrvaldatakse tahesõnnikut sagedasti (nt kaks korda nädalas). Teise võimalusena, sügava allapanu süsteemis lisatakse peale värsket põhku ja kogunenud sõnnik eemaldatakse kasvatustsükli lõpus. Eraldi funktsionaalsed alad on võimalik korraldada lamamis-, söötmis-, jalutamis- ja roojamisalaks.

Allapanuga väliaedik (kõva betoonpõranda korral) Väike uks laseb seal minna allapanuga betoonpõrandaga väliaedikusse roojama minna. Sõnnik kukub renni, kust see kord päevas ära kraabitakse.

Söötmis-/lamamislatrid kõval põrandal (allapanupõhiste sulgude korral) Emiseid peetakse sulus, mis on jagatud kaheks funktsionaalseks alaks: allapanuga kaetud peamine ala ja kõval põrandal mitmed söötmis-/lamamisboksid. Sõnnik jääb kinni põhku või muusse lignotselluloossesse materjali, mida korrapäraselt lisatakse ja välja vahetatakse.

Sõnniku kogumine vette Sõnnik kogutakse puhastusvette, mida hoitakse sõnnikurennis, ning täidetakse uuesti kuni ligikaudu 120–150 mm kõrguseni. Kaldseinad ei ole kohustuslikud. Sõnnikurenn tühjendatakse pärast iga kasvatustsüklit.

Vee- ja sõnnikurennide kombinatsioon (täis- või osalise restpõranda korral) Emist peetakse konkreetse roojamisalaga kindlas kohas (kasutades poegimislatreid). Sõnnikukanal on jagatud laiaks veerenniks ees ja väiksemaks sõnnikurenniks taga, kus on vähem sõnnikupinda. Esimene renn täidetakse osaliselt veega.

Sõnnikuvann (täisrestpõranda korral) Restpõranda alla paigutatakse tehases toodetud sõnnikuvann (või -renn). Sõnnikuvann on ühest otsast sügavam ja selle kalle on vähemalt 3° sõnniku keskrenni suunas; sõnnik valgub välja, kui selle tase jõuab ligikaudu 12 cm kõrgusele. Kui on olemas veerenn, on sõnnikuvanni võimalik omakorda jaotada veeosaks ja sõnnikuosaks.

Põhu juurdevoolu süsteem (kõva betoonpõranda korral) Sigu kasvatatakse kõva põrandaga sulgudes, kus on võimalik määratleda kallakuga lamamisala ja roojamisala. Loomadele antakse iga päev põhku. Sead lükkavad oma liikumisega allapanu ja ajavad selle sulu kallakut mööda (4–10 %) alla sõnnikukogumiskäiku. Tahket osa on võimalik sagedasti (nt iga päev) sõnnikukraabiga eemaldada.

Allapanuga sulud, kus tekib mitut liiki sõnnikut (läga ja tahesõnnik) Poegimissulud on varustatud eraldi funktsionaalsete aladega: allapanuga lamamisala, jalutamis- ja roojamisala, millel on rest- või augustatud materjalist põrand, ja söötmisala kõva põrandaga. Põrsastele tagatakse allapanuga ja kaetud pesa. Läga eemaldatakse sagedasti sõnnikukraabiga. Tahesõnnikut eemaldatakse iga päev käsitsi kõva põrandaga aladelt. Allapanu tuuakse korrapäraselt juurde. Süsteemiga on võimalik ühendada jalutusala.