1997L0081 — ET — 25.05.1998 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 97/81/EÜ,

15. detsember 1997,

Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

ning arvestades, et:

liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamise usaldada tööturu osapooltele nende ühise taotluse alusel, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused;

Euroopa Liidu asutamislepingu artikli F lõige 2 deklareerib, et liit austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, ning nagu need tulenevad liikmesriikidele ühesugustest riigiõiguslikest tavadest;

raamkokkuleppe klausli 6 punkt 2 näeb ette, et käesoleva direktiivi rakendamisega ei või põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist;

raamkokkuleppe klausli 6 punkt 1 näeb ette, et liikmesriigid ja tööturu osapooled võivad säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid;

komisjon on teatanud sellest ka majandus- ja sotsiaalkomiteele;

kooskõlas oma 14. detsembri 1993. aasta teatisega sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli (nr 14) kohaldamise kohta on komisjon teatanud sellest Euroopa Parlamendile, saates talle oma direktiivi kohta tehtud ettepaneku teksti, milles sisaldub raamkokkulepe;

komisjon on koostanud oma ettepaneku direktiivi kohta vastavalt sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe artikli 2 lõikele 2, mis näeb ette, et sotsiaalpoliitika valdkonna direktiivides “välditakse haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamist viisil, mis pärsiks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut”;

kooskõlas oma 14. detsembri 1993. aasta teatisega sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli (nr 14) kohaldamise kohta ning 18. septembri 1996. aasta teatisega sotsiaalküsimustealaste läbirääkimiste arengu kohta ühenduse tasandil on komisjon välja töötanud direktiivi kohta ettepaneku, võttes arvesse allakirjutanud osaliste esindatust ja raamkokkuleppe iga klausli seaduslikkust;

raamkokkuleppes kasutatud, kuid selles eriomaselt määratlemata mõistete puhul jätab käesolev direktiiv nagu teisedki sotsiaalpoliitikat käsitlevad direktiivid liikmesriikide ülesandeks määratleda nimetatud mõisteid siseriikliku õiguse ja tavade kohaselt, tingimusel et need määratlused ei ole vastuolus raamkokkuleppe sisuga;

asutamislepingu artiklis 3b sätestatud subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada käesoleva direktiivi eesmärke ning seetõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolev direktiiv ei reguleeri rohkem, kui on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks;

käesoleva raamkokkuleppe rakendamiseks sobib direktiiv asutamislepingu artiklis 189 määratletud tähenduses; see on saavutatava tulemuse seisukohalt siduv liikmesriikidele, kuid jätab vormi ja meetodite valiku riigi ametiasutustele;

tööturu osapooled soovisid pöörata erilist tähelepanu osalise tööajaga töötamisele, osutades samal ajal, et nende eesmärk on võtta arvesse vajadust samasuguste kokkulepete järele ka muude paindlike töövormide suhtes;

nõukogu palus oma 6. detsembri 1994. aasta resolutsioonis — resolutsioon Euroopa Ühenduse sotsiaalpoliitika väljavaadete kohta: panus ühenduse majanduslikku ja sotsiaalsesse lähenemisse ( 4 ) — kasutada tööturu osapooltel võimalust sõlmida kokkuleppeid, sest üldjuhul on nemad sotsiaalsele tegelikkusele ja sotsiaalsetele probleemidele lähemal;

nimetatud tööandjate ja töövõtjate üldorganisatsioonid sõlmisid 6. juunil 1997 osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe ning on esitanud komisjonile ühise taotluse rakendada kooskõlas nimetatud kokkuleppe artikli 4 lõikega 2 käesolev raamkokkulepe nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;

komisjon, võttes pärast sellist konsulteerimist arvesse, et ühenduse tegevus on soovitatav, konsulteeris kooskõlas nimetatud kokkuleppe artikli 3 lõikega 3 veel kord ühenduse tasandi tööturu osapooltega kavandatud ettepaneku sisu üle;

vastavalt sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe artikli 3 lõikele 2 on komisjon konsulteerinud tööturu osapooltega ühenduse võimaliku tegevussuuna üle seoses paindliku tööaja ja tööga kindlustatusega;

Euroopa Ülemkogu Esseni istungjärgu otsustes rõhutati vajadust võtta meetmeid, et edendada tööhõivet ning naiste ja meeste võrdseid võimalusi, samuti nõuti meetmeid kasvu tööhõivet intensiivistava mõju suurendamiseks eelkõige paindlikuma töökorralduse kaudu viisil, mis vastaks nii töötajate soovidele kui ka konkurentsinõuetele;

nõukogu ei ole veel teinud otsust seoses konkurentsi kahjustamisega teatavaid töösuhteid käsitleva direktiivi kohta esitatud ettepaneku ( 1 ) suhtes, nagu see on muudetud, ( 2 ) ega ka teatavate töösuhete puhul töötingimusi käsitleva direktiivi kohta esitatud ettepaneku ( 3 ) suhtes;

ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta näeb muu hulgas ette, et “siseturu väljakujundamine peab viima Euroopa Ühenduse töötajate elu- ja töötingimuste parandamisele. Niikaugele jõutakse, ühtlustades nimetatud tingimuste parandamist eelkõige seoses muude töösuhtevormidega kui määramata ajaks sõlmitud töölepingud, nagu tähtajalised töölepingud, osalise tööajaga töötamine, ajutine töö ja hooajatöö”;

vastavalt sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artikli 4 lõikele 2 võivad tööturu osapooled ühiselt taotleda, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;

liikmesriigid, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi “liikmesriigid”), soovides edasi liikuda 1989. aastal sotsiaalhartaga sätestatud teel, on Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli alusel sõlminud kokkuleppe sotsiaalpoliitika kohta;

Artikkel 1

Käesoleva direktiivi eesmärk on rakendada selle juurde lisatud tööandjate ja töövõtjate üldorganisatsioonide (UNICE, CEEP ja ETUC) vahel 6. juunil 1997. aastal sõlmitud osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe.

Artikkel 2

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. jaanuaril 2000 või tagavad hiljemalt selleks kuupäevaks, et tööturu osapooled on kokkuleppega kehtestanud vajalikud meetmed; liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed, mis võimaldaks neil igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui on vaja arvesse võtta erilisi raskusi või kollektiivlepinguga rakendamist, võivad liikmesriigid saada maksimaalselt ühe aasta lisaaega.

Nad peavad sellistest asjaoludest viivitamata teatama komisjonile.

Kui liikmesriigid võtavad esimeses alapunktis osutatud meetmeid, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

▼M1

1a. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi puhul asendatakse lõikes 1 esitatud kuupäev 20. jaanuar 2000 kuupäevaga 7. aprill 2000.

▼B

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

LISA

EUROOPA TÖÖANDJATE FÖDERATSIOON

EUROOPA AMETIÜHINGUTE KONFÖDERATSIOON

EUROOPA RIIGIOSALUSEGA ETTEVÕTETE KESKUS

OSALIST TÖÖAEGA KÄSITLEV RAAMKOKKULEPE

Preambul

Käesolev raamkokkulepe on osa üleeuroopalisest tööhõivestrateegiast. Viimastel aastatel on osalise tööajaga töötamisel olnud oluline mõju tööhõivele. Sel põhjusel on käesolevale kokkuleppele allakirjutanud pööranud esmajärjekorras tähelepanu nimetatud töösuhtevormile. Lepinguosalised kavatsevad võtta arvesse vajadust sõlmida muid paindlikke töösuhtevorme käsitlevaid samasuguseid kokkuleppeid.

Tõdedes liikmesriikide olukorra erinevust ning tunnistades, et teatavates valdkondades ja tegevusaladel on osaline tööaeg töösuhte tunnuseks, sätestab käesolev kokkulepe osalise tööajaga seotud üldpõhimõtted ja miinimumnõuded. See illustreerib tööturu osapoolte tahet kehtestada üldine raamistik osalise tööajaga töötajate diskrimineerimise kõrvaldamiseks ning aidata kaasa osalise tööajaga töötamise võimaluste arendamisele nii tööandjatele kui ka töötajatele vastuvõetaval viisil.

Tõdedes, et riiklik sotsiaalkindlustus on liikmesriikide otsustada, käsitleb käesolev kokkulepe osalise tööajaga töötajate töötingimusi. Mittediskrimineerimise põhimõttega seoses on käesoleva kokkuleppe osalised märkinud Euroopa Ülemkogu 1996. aasta Dublini istungjärgu tööhõivedeklaratsiooni, milles ülemkogu muuseas rõhutab vajadust muuta sotsiaalkindlustussüsteemid tööhõivesõbralikumaks, “arendades sotsiaalkaitsesüsteeme, mis on suutelised kohanema uute töövormidega, ja nähes ette sellise tööga hõivatud isikute asjakohase kaitse”. Käesoleva kokkuleppe osaliste arvates tuleks nimetatud deklaratsioon ellu viia.

Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon, Euroopa Tööandjate Föderatsioon ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus taotlevad, et komisjon esitaks käesoleva raamkokkuleppe nõukogule, et see oma otsusega muudaks nimetatud nõuded kohustuslikuks Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli (nr 14) lisana esitatud sotsiaalpoliitika kokkuleppe osalisteks olevatele liikmesriikidele.

Oma ettepanekus rakendada käesolev kokkulepe paluvad käesoleva kokkuleppe osalised komisjoni nõuda liikmesriikidelt võtta nõukogu otsuse järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu kahe aasta jooksul alates otsuse vastuvõtmisest või tagada, ( 5 ) et tööturu osapooled kehtestaksid nimetatud tähtaja lõpuks vajalikud meetmed kokkuleppe teel. Kui on vaja arvesse võtta erilisi raskusi või kollektiivlepinguga rakendamist, võivad liikmesriigid selle sätte järgimiseks saada maksimaalselt ühe aasta lisaaega.

Ilma et see piiraks siseriiklike kohtute või Euroopa Kohtu osatähtsust, nõuavad käesoleva kokkuleppe osalised, et komisjon suunaks käesoleva kokkuleppe Euroopa tasandil tõlgendamisega seotud küsimused esmajärjekorras neile arvamuse avaldamiseks.

Üldkaalutlused

1. Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitlevale protokollile (nr 14) lisatud kokkulepet sotsiaalpoliitika kohta, eelkõige selle artikli 3 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 2, ning arvestades, et:

2. sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe artikli 4 lõige 2 näeb ette, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkulepped rakendatakse allakirjutanud osaliste ühisel taotlusel komisjoni ettepanekul tehtud nõukogu otsuse põhjal;

3. oma teises konsulteerimisdokumendis tööaja paindlikkuse ja töötajate kindlustatuse kohta teatas komisjon oma kavatsusest teha ettepanek õiguslikult siduva ühenduse meetme kohta;

4. Euroopa Ülemkogu Esseni istungjärgu otsustes rõhutati vajadust tööhõivet ning naiste ja meeste võrdseid võimalusi edendavate meetmete järele, samuti nõuti meetmeid, et “suurendada kasvu tööhõivet intensiivistavat mõju eelkõige paindlikuma töökorralduse kaudu viisil, mis vastaks nii töötajate soovidele kui ka konkurentsinõuetele”;

5. käesoleva kokkuleppe osalised peavad tähtsaks meetmeid, mis lihtsustavad meeste ja naiste pääsemist osalisele tööajale, et valmistuda pensionileminekuks, sobitada kutsetööd ja perekonnaelu ning kasutada oma oskuste ja edutamisväljavaadete parandamiseks õppimis- ja koolitusvõimalusi tööandjate ja töötajate vastastikuseks kasuks ning ettevõtte arengut toetaval viisil;

6. selleks et võtta arvesse iga liikmesriigi olukorda, jätab käesolev kokkulepe nimetatud üldpõhimõtete, miinimumnõuete ja sätete kohaldamise korraldamise liikmesriikidele ja tööturu osapooltele;

7. käesolev kokkulepe võtab arvesse vajadust edendada sotsiaalpoliitika nõudmisi, et tugevdada ühenduse majanduse konkurentsivõimet ning hoiduda haldus-, finants- või õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis takistaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;

8. tööturu osapooltel on kõige rohkem eeldusi leida nii tööandjate kui ka töötajate vajadustele vastavaid lahendusi ning seetõttu tuleb neile anda eriline osa käesoleva kokkuleppe rakendamisel ja kohaldamisel,

ON ALLAKIRJUTANUD LEPPINUD KOKKU JÄRGMISES: