1966L0401 — ET — 03.01.2008 — 011.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 14. juuni 1966, söödakultuuride seemne turustamise kohta (66/401/EMÜ) (EÜT P 125, 11.7.1966, p.2298)

Muudetud:





Muudetud:





Parandatud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

14. juuni 1966,

söödakultuuride seemne turustamise kohta

(66/401/EMÜ)







EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades, et: ning arvestades, et: söödakultuuride kasvatus on oluline osa Euroopa Majandusühenduse põllumajandusest; rahuldavad tulemused söödakultuuride kasvatuses sõltuvad olulisel määral sobiva seemne kasutamisest; seda silmas pidades on mõned liikmesriigid lubanud turustada ainult kõrgekvaliteedilist söödakultuuride seemet; need liikmesriigid on saanud kasutada kümnete aastate jooksul läbi viidud süstemaatilist taimeselektsioonialast tööd, mille tulemusel on aretatud stabiilsed ja ühtsed söödakultuuride sordid, mis oma omadustelt tõotavad püstitatud eesmärkide saavutamisel tuua suurt kasu; ühenduse söödakultuuride saagikust saab veelgi suurendada, kui liikmesriigid kohaldavad turustamiseks lubatavate sortide suhtes võimalikult rangeid ühtseid eeskirju; turustamise piiramine teatavate sortidega on põhjendatud ainult juhul, kui tarbija on kindel, et tal on kindlasti võimalik nende sortide seemneid hankida; selleks on teatavad liikmesriigid kohaldanud sertifitseerimiskavasid, mis on ametliku kontrolli raames ette nähtud sordiehtsuse ja -puhtuse tagamiseks; analoogiline kava eksisteerib juba ka rahvusvahelisel tasandil; Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon on sisse viinud rahvusvahelise kaubanduse jaoks ettenähtud taimeseemnete sertifitseerimise kava; tuleb pidada soovitavaks ühendusesisese sertifitseerimiskava juurutamist, tuginedes erinevate maade ja rahvusvahelisele kogemusele söödakultuuride seemne osas; sellist kava tuleks kohaldada nii teistes liikmesriikides kui ka siseturgudel; sõltumata kavatsetavast kasutusest, tuleks üldjuhul lubada turustada ainult sellist söödakultuuride seemet, mis on ametlikult kontrollitud ja vastavalt sertifitseerimise eeskirjadele sertifitseeritud eliitseemnena või sertifitseeritud seemnena, või mõnede perekondade ja liikide puhul tarbeseemnena; tehniliste mõistete “eliitseeme” ja “sertifitseeritud seeme” valik põhineb juba olemasoleval rahvusvahelisel terminoloogial; tuleks ametlikult lubada tarbeseemne kasutust, arvestades asjaolu, et osade põllumajanduse seisukohalt oluliste söödakultuuride perekondade ja liikide osas on ühenduse vajadused kas koguseliselt või liikide kaupa veel rahuldamata; seetõttu tuleks osade perekondade ja liikide osas lubada mittesordiehtsa, kuid muus osas normidele vastava söödakultuuride seemne kasutamist; turule mitteviidava söödakultuuride seemne suhtes ei kohaldata ühenduse eeskirju sellise seemne väikese majandusliku tähtsuse tõttu; liikmesriikidele jääb õigus sellisele seemnele erinõudeid kehtestada; ühenduse eeskirju ei tuleks kohaldada seemne suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse; selleks, et parandada lisaks ühenduse söödakultuuride seemne geneetilisele kvaliteedile ka selle väliseid omadusi, tuleb sätestada teatavad nõuded seoses analüütilise puhtuse ja idanevusega; seemne identifitseeritavuse tagamiseks tuleb ette näha ühenduse eeskirjad pakendamise, proovivõtu, pitseerimise ja märgistamise kohta; märgistus peab sisaldama nii ametlikuks kontrolliks kui ka seemne tarbijale vajalikku informatsiooni ja ning sertifitseeritud seemne puhul selgelt näitama, et tegemist on ühenduse kava kohaselt sertifitseeritud seemnega; mõnedes liikmesriikides on teatud perekondade ja liikide osas vajadus eriotstarbeliste söödakultuuri seemne segude järele; seda vajadust arvestades tuleb liikmesriikidel võimaldada teatud tingimustel selliste segude ametlikku lubamist; turustamise ajal seemne kvaliteedinõuete ja sordiehtsust käsitlevate sätete järgimise tagamiseks peavad liikmesriigid sätestama asjakohase kontrollikorra; ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 36 kohaldamist, ei tuleks nendele nõuetele vastava seemne suhtes kohaldada teisi kui EÜ eeskirjades sätestatud turustuspiiranguid; esialgu, kuni ühise põllumajandustaimesortide kataloogi loomiseni, peaksid lubatud piirangud sisaldama liikmesriikide õigust piirata seemnete turustamist nende sortidega, mille kasvatamine ja kasutamine on nende territooriumil kasulik; teatavatel tingimustel tuleks liikmesriigis sertifitseeritud eliitseemnest mõnes teises riigis kasvatatud seeme tunnistada võrdseks asjaomases liikmesriigis kasvatatud seemnega; tuleks sätestada, et kolmandates riikides koristatud söödakultuuride seemet lubatakse ühenduses turustada üksnes juhul, kui selline seeme pakub samu tagatisi kui ühenduses ametlikult sertifitseeritud või tarbeseemnena tunnustatud ja ühenduse eeskirjadele vastav seeme; neil perioodidel, mil erinevate kategooriate sertifitseeritud seemne või tarbeseemne hankimisega esineb raskusi, tuleks ajutiselt lubada turustada ka vähem rangetele nõuetele vastavat seemet; erinevates liikmesriikides kasutatavate tehniliste sertifitseerimismeetodite ühtlustamiseks ning ühenduses ja kolmandates riikides sertifitseeritud seemnete võrdlemiseks tuleks liikmesriikides rajada ühenduse katsepõllud, võimaldamaks mitmesugustesse “sertifitseeritud seemne” kategooriatesse kuuluvate seemnete iga-aastast järelkontrolli; käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalike meetmete vastuvõtmine tuleks usaldada komisjonile; kavandatavate meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleks ette näha kord, millega kehtestatakse liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitees, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







▼M28

Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse söödakultuuride seemne turustamise eesmärgil tootmise suhtes ja turustamise suhtes ühenduses.

▼M28

Artikkel 1a

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab “turustamine” seemnete müüki, omamist müügi eesmärgil, müügiks pakkumist või mis tahes tasu eest või tasuta loovutamist, tarnimist või üleandmist kolmandatele isikutele ärieesmärgil kasutamiseks.

Turustamisena ei käsitata seemnetega kauplemist, mille eesmärk ei ole sordi kasutamine ärieesmärgil, näiteks:

— seemnete tarnimine ametlikele katse- ja kontrolliasutustele,

— seemnete tarnimine teenuste osutajatele töötlemiseks või pakkimiseks, tingimusel et teenuste osutaja ei omanda õigust selliselt tarnitud seemnetele.

Turustamisena ei käsitata seemnete tarnimist teatavatel tingimustel teenuste osutajatele teatavate tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud põllumajandussaaduste tootmiseks või sel eesmärgil seemnete paljundamiseks, tingimusel et teenuste pakkuja ei omanda õigust sel viisil tarnitud seemnetele ega saagist saadud tootele. Seemnete tarnija esitab sertifitseerimisasutusele koopia teenuste osutajaga sõlmitud lepingu asjakohastest punktidest, kusjuures kõnealune leping peab sisaldama standardeid ja tingimusi, millele tarnitud seemned antud hetkel vastavad.

Käesoleva sätte kohaldamise tingimused võetakse vastu artiklis 21 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 2

►M1 1. ◄ Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

A. Söödakultuurid: järgmiste botaaniliste perekondade ja liikide taimed:



a) Gramineae kõrrelised ▼M11 Agrostis canina L. sookastehein ▼M2 Agrostis gigantea Roth suur kastehein Agrostis stolonifera L. valge kastehein ►M19 Agrostis capillaris L. ◄ harilik kastehein ▼B Alopecurus pratensis L. aas-rebasesaba ▼M11 ►M19 Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J. S. et K. B. Presl ◄ kõrge raikaerik ▼M22 Bromus catharticus Vahl lapik luste Bromus sitchensis Trin. alaska luste ▼M18 Cynodon dactylon (L.) Pers. harilik sõrmrohi ▼B Dactylis glomerata L. harilik kerahein ►M19 Festuca arundinacea Schreber ◄ roog-aruhein Festuca ovina L. lamba-aruhein ►M19 Festuca pratensis Hudson ◄ harilik aruhein Festuca rubra L. punane aruhein ▼M2 Lolium multiflorum Lam. itaalia raihein (s.h üheaastane raihein) Lolium perenne L. karjamaa raihein ►M19 Lolium x boucheanum Kunth ◄ hübriidraihein ▼M18 Phalaris aquatica L. paelrohi, Phalaris ▼M11 Phleum bertolinii DC timut ▼M2 Poa annua L. murunurmikas Poa nemoralis L. salunurmikas Poa palustris L. soonurmikas Poa pratensisL. aasnurmikas Poa trivialis L. harilik nurmikas ▼M11 ►M19 Trisetum flavescens (L.) P. Beauv. ◄ harilik koldkaer ▼M25 Kõnealune definitsioon hõlmab ka järgmist ülalmainitud liikide ristamisel saadud hübriidi ▼M32 Festuca spp. x Lolium spp. Perekonda Festuca kuuliva liigi ja perekonda Lolium (x Festulolium) kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid ▼M1



b) Leguminosae Hüvelyesek ▼M34 Galega orientalis Lam. ida-kitsehernes ▼M1 Hedysarum coronarium L. kroon-magusristik Lotus corniculatus L. harilik nõiahammas ▼M2 Lupinus albus L. valge lupiin Lupinus angustifolius L. ahtalehine lupiin Lupinus luteus L. kollane lupiin ▼M1 Medicago lupulina L. humallutsern Medicago sativa L. lutsern ▼M11 ►M19 Medicago x varia T. Martyn ◄ lutsern Onobrychis viciifolia Scop. esparsett Pisum sativum L. (partim) põldhernes ▼M1 Trifolium alexandrinum L. aleksandria ristik Trifolium hybridium L. roosa ristik Trifolium incarnatum L. kahkjaspunane ristik Trifolium pratense L. punane ristik Trifolium repens L. valge ristik Trifolium resupinatum L. pärsia ristik ▼M11 Trigonella foenum-graecum L. põld-lambalääts Vicia faba L. (partim) põlduba ▼M2 Vicia pannonica Crantz ungari hiirehernes Vicia sativa L. harilik hiirehernes Vicia villosa Roth põld-hiirehernes.



c) Muud liigid kaalikas ►M19 Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. ◄ ►M19 Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. medullosa Thell. + var. varidis L. ◄ söödakapsas ▼M22 Phacelia tanacetifolia Benth. harilik keerispea ▼M1 ►M19 Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. ◄ õlirõigas.

B. Eliitseeme: 1. Aretatud sortide seeme: seeme, a) mis on toodetud sordiaretaja vastutusel kooskõlas sordi säilitamiseks tunnustatud tavadega; b) mis on ette nähtud kategooria “sertifitseeritud seeme” seemne tootmiseks; c) mis vastab artikli 4 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ja ▼M33 d) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks. ▼B 2. Kohalike sortide seeme: seeme, a) mis on toodetud ametliku järelevalve all materjalist, mis on ametlikult tunnistatud selgelt piiritletud päritolupiirkonna ühes või mitmes põllumajandusettevõttes kasvavaks kohalikuks sordiks; b) mis on ette nähtud kategooria “sertifitseeritud seeme” seemne tootmiseks; c) mis vastab artikli 4 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ja ▼M33 d) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks.

▼M28

C. Sertifitseeritud seeme – kõikide punktis A loetletud liikide seeme, v.a Lupinus spp., Pisum sativum, Vicia spp. ja Medicagosativa: a) mis on toodetud otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; b) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui seemne tootmiseks; c) mis vastab artikli 4 punkti b kohaselt I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele ja ▼M33 d) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks.

▼M28

Ca. Esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme (Lupinus spp., Pisum sativum, Vicia spp. ja Medicago sativa) – seeme: a) mis on toodetud otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; b) mis on ette nähtud kategooriasse “teise põlvkonna sertifitseeritud seeme” kuuluva seemne tootmiseks või muuks otstarbeks kui söödakultuuride seemne tootmiseks; c) mis vastab artikli 4 punkti b kohaselt I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ja ▼M33 d) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks. ▼M28

Cb. Teise põlvkonna sertifitseeritud seeme (Lupinus spp., Pisum sativum, Vicia spp. ja Medicago sativa) – seeme: a) mis on toodetud otse eliitseemnest, esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; b) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui söödakultuuride seemne tootmiseks; c) mis vastab artikli 4 punti b kohaselt I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele ja ▼M33 d) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks.

▼B

D. Tarbeseeme: seeme, a) mis on määratletav liigiehtsana; b) mis vastab artikli 4 punkti b sätete kohaselt II lisas tarbeseemne suhtes kehtestatud tingimustele; ja ▼M33 c) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a ja b sätestatud tingimustele vastavaks. ▼B

E. Ametlikud meetmed: meetmed, mida võtavad/võtab a) riigi ametiasutused; või b) mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes tegutseb riigi vastutusel; või c) riigi poolt kontrollitavate abitegevuste puhul mis tahes füüsiline isik, kes on selleks vastavalt volitatud, tingimusel, et punktides b ja c nimetatud isikud ei saa sellistest meetmetest isiklikku kasu.

▼M6

F. ►M27 EÜ ◄ A-väikepakendid: pakendid, mis sisaldavad segu seemnetest, mis ei ole ette nähtud söödakultuuride tootmiseks, ja mille netomass on kuni 2 kg, välja arvatud vajaduse korral granuleeritud pestitsiidid, puhtimisvahendid või muud tahked lisandid.

G. ►M27 EÜ ◄ B-väikepakendid: pakendid, mis sisaldavad ►M28 eliitseemet ◄ sertifitseeritud seemet, tarbeseemet või (juhul, kui asjaomased pakendid ei ole ►M27 EÜ ◄ A-väikepakendid) seemnesegu ja mille netomass on kuni 10 kg, välja arvatud vajaduse korral granuleeritud pestitsiidid, puhtimisvahendid või muud tahked lisandid.

▼M29

1a. Lõike 1 punktis A osutatud liikide loetelusse tehtavad muudatused võetakse vastu artiklis 21 kehtestatud korras.

▼M22

1b. Sortide eri tüübid, sh ristamiseks kasutatavad sordid, mida võib käesoleva direktiivi kohaselt sertifitseerida, võib kindlaks määrata ja määratleda artiklis 21 sätestatud korras.

▼M28 —————

▼M12

►M22 1d. ◄ Liikmesriikidel võidakse vastavalt artiklis 21 sätestatud korrale lubada mitte kohaldada antud liikmesriigi toodangu suhtes ühe või mitme asjaomase liigi osas II lisa I jao 2. punkti alapunktis B (1) sätestatud tingimust, kui keskkonnatingimuste ja eelnevate kogemuste põhjal võib eeldada II lisa I jao 2. punkti tabeli 13. veerus sätestatud normide järgimist.

▼M1

2. Liikmesriigid võivad sertifitseerida üleminekuperioodi jooksul, mis kestab kuni neli aastat alates käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike õigusnormide jõustumisest, ning erandina lõike 1 punktist C, sertifitseeritud seemnena seemne, mis põlvneb otse mõnes liikmesriigis antud ajahetkel kastutusel oleva korra kohaselt ametlikult kontrollitud seemnest ja mis annab samu tagatisi kui sertifitseeritud seeme või eliitseeme, mis on sertifitseeritud käesoleva direktiivi põhimõtete kohaselt.

▼M4 —————

▼M33

3. Lõike 1 punkti B alapunkti 1 alapunktis d, lõike 1 punkti B alapunkti 2 alapunktis d, lõike 1 punkti C alapunktis d, lõike 1 punkti Ca alapunktis d, lõike 1 punkti Cb alapunktis d ja lõike 1 punkti D alapunktis c sätestatud ametliku järelevalve all tehtava kontrolli puhul tuleb täita järgmiseid nõudeid:

A. Põldtunnustamine a) Inspektorid: i) omavad vajalikku tehnilist kvalifikatsiooni; ii) ei tohi kontrollide tegemisest saada isiklikku kasu; iii) on asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutuse poolt ametlikult litsentsitud ning kõnealune litsentsimine hõlmab inspektorite ametivannet või nende allkirjastatud kirjalikku kohustust täita ametlikke kontrolle reguleerivaid eeskirju; iv) teevad kontrolle ametliku järelevalve all ja ametliku kontrolli eeskirjade kohaselt. b) Kontrollitav seemnekultuur kasvatatakse seemnest, mis on rahuldavate tulemustega läbinud ametliku järelkontrolli. c) Ametlikud inspektorid kontrollivad osa seemnekultuurist. See osa on vähemalt 5 %. d) Teatav osa proove seemnekultuuridelt koristatud seemnepartiidest võetakse ametlikuks järelkontrolliks ning vajaduse korral ametlikuks laboratoorseks sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolliks. e) Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunkti a alapunktis iii sätestatud litsentsi ära võtmist ametlikult litsentsitud inspektoritelt, kes on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik kontrollitud seemnete sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.

B. Seemnekontroll a) Seemnekontrolli teevad laborid, mille on selleks volitanud asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutus, vastavalt alapunktides b kuni d sätestatud tingimustele. b) Seemnekontrollilaboril peab olema juhtiv seemneanalüütik, kes vastutab otseselt labori tehniliste toimingute eest ning kellel on seemnekontrollilabori tehniliseks juhtimiseks vajalik kvalifikatsioon. Labori seemneanalüütikutel peab olema vajalik tehniline kvalifikatsioon, mille nad on omandanud koolituskursustel, mis on korraldatud vastavalt ametlike seemneanalüütikute suhtes kohaldatavatele tingimustele, ning mis on kinnitatud ametlike eksamitega. Labor töötab sellistes ruumides ja sellise varustusega, mille seemnesertifitseerimisasutus on ametlikult antud volituste ulatuses tunnistanud seemnekontrolli tingimusi rahuldavaks. Labor teeb seemnekontrolli kaasaegsete rahvusvaheliste meetodite kohaselt. c) Seemnekontrollilabor on: i) sõltumatu labor või ii) seemneettevõttele kuuluv labor. Alapunktis ii osutatud juhul võib labor kontrollida üksnes selle seemneettevõtte seemneid, millele labor kuulub, välja arvatud juhul, kui kõnealune seemneettevõte, sertifitseerimise taotleja ja seemnesertifitseerimisasutus on teisiti kokku leppinud. d) Seemnekontrollilabori seemnekontroll toimub seemnesertifitseerimisasutuse asjakohase järelevalve all. e) Alapunktis d osutatud järelevalve raames kontrollitakse ametliku seemnekontrolliga teatavat osa ametlikuks sertifitseerimiseks esitatud seemnepartiidest. Põhimõtteliselt jaotatakse kõnealune osa võimalikult ühtlaselt seemneid sertifitseerimiseks esitanud füüsiliste ja juriidiliste isikute ning esitatud liikide vahel, kuid kontrollproove võib võtta ka konkreetse kahtluse kõrvaldamiseks. Kõnealune osa on vähemalt 5 %. f) Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunktis a sätestatud volituse ära võtmist ametlikult tunnustatud seemnekontrollilaborilt, mis on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik kontrollitud seemnete sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.

▼M29

4. Ametliku järelevalve all tehtavate kontrollide suhtes kohaldatavaid täiendavaid meetmeid võib võtta vastu artiklis 21 sätestatud korras.

▼M33 —————

▼B

Artikkel 3

▼M1

1. Liikmesriigid näevad ette, et:

▼M19

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. medullosa Thell. + var. viridis L.

▼M1

Dactylis glomerata L.

▼M19

Festuca arundinacea Schreber

Festuca pratensis Hudson

▼M1

Festuca rubra L. ►M25 × Festulolium ◄

▼M34

Galega orientalis Lam. ida-kitsehernes

▼M2

Lolium multiflorum Lam.

Lolium perenne L.

▼M19

Lolium x boucheanum Kunth

▼M1

Phleum pratense L.

Medicago sativa L.

▼M19

Medicago x varia T. Martyn

▼M11

Pisum sativum L.

▼M19

Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

▼M1

Trifolium repens L.

ja alates 1. juulist 1971Trifolium pratense L. seemet tohib viia turule üksnes juhul, kui see on sertifitseeritud ametlikult eliitseemnena või sertifitseeritud seemnena ►M28 ————— ◄ .

▼M18

1a. Kuni 31. detsembrini 1989 on Hispaania Kuningriigil lubatud näha liikide Medicago sativa, Brassica oleracea convar. acephala ja Raphanus sativus seemnete puhul artiklis 21 sätestatud korras ette erandid lõikest 1.

▼B

2. Liikmesriigid peavad tagama, et muude kui lõikes 1 loetletud söödakultuuride perekondade liikide seemet ei turustata ilma, et see oleks ametlikult sertifitseeritud kui “eliitseeme” või “sertifitseeritud seeme” või “tarbeseeme” ►M28 ————— ◄ .

3. Artiklis 21 sätestatud protseduuri kohaselt võib komisjon sätestada, et pärast kindlaksmääratud kuupäeva ei tohi lõikes 1 loetletud söödakultuuride perekondade ja liikide seemet turustada ilma, et see oleks ametlikult sertifitseeritud kui “eliitseeme” või “sertifitseeritud seeme”.

4. Liikmesriigid tagavad, et ametlik kontrollimine toimub kooskõlas olemasolevate kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega.

▼M28 —————

▼M28

Artikkel 3a

Olenemata artikli 3 lõikest 1, näevad liikmesriigid ette, et:

— eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet, ja

— töötlemiseks turustatavat sorteerimata seemet, mille puhul on tagatud, et seemet on võimalik kindlaks teha,

võib viia turule.

▼B

Artikkel 4

Tehes järeleandmisi artiklis 3 sätestatu osas, võivad liikmesriigid siiski:

a) lubada ametlikult sertifitseerida ja turustada eliitseemet, mis ei vasta II lisas idanevuse osas sätestatud tingimustele; samasugune mööndus võidakse teha ka Trifolium pratense sertifitseeritud seemne puhul, kui see seeme on edaspidi ette nähtud muu sertifitseeritud seemne tootmiseks. Ülaltoodud juhtudel peavad olema tarvitusele võetud kõik vajalikud abinõud tagamaks, et müügiks pakkuja garanteerib teatud idanevuse, mis peab turustamise eesmärgil olema märgitud spetsiaalsel, tema nime ja aadressi ning partii numbrit kandval etiketil;

b) lubada seemne kiiresti kätesaadavaks muutmiseks ja hoolimata sellest, et analüüs II lisas idanevuse osas sätestatud nõudmistele vastavuse kontrollimiseks ei ole lõpetatud, ametlikku sertifitseerimist või heakskiitmist ja kategooriate “eliitseeme”, “sertifitseeritud seeme” või “tarbeseeme” seemne turustamist selle lõpptarbijale. Seeme sertifitseeritakse või kiidetakse heaks üksnes juhul, kui selle kohta esitatakse esialgne analüüsi aruanne ja kui on esitatud esimese kaubasaaja nimi ja aadress; võetakse kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tarnija tagab esialgsel analüüsil kinnitatud idanevuse; kõnealune idanevus märgitakse turustamisel eraldi etiketile, millele on kantud tarnija nimi ja aadress ning partii viitenumber. Kõnealuseid sätteid ei kohaldata kolmandatest riikidest imporditava seemne suhtes, kui artiklis 15 ei ole väljaspool ühendust toimuva paljundamise suhtes sätestatud teisiti.

▼M28

Liikmesriigid, kes kasutavad punktis a või b sätestatud erandit, abistavad üksteist kontrollidega seotud haldusküsimustes.

Artikkel 4a

1. Olenemata artikli 3 lõikest 1, võivad liikmesriigid lubada tootjatel viia oma territooriumil turule:

a) väikseid seemnekoguseid teaduslikel eesmärkidel või selektsiooniks;

b) asjakohaseid seemnekoguseid muudeks katseteks või uuringuteks, tingimusel et seeme on sordist, mille kohta asjaomane liikmesriik on esitanud seemne kataloogi kandmist käsitleva taotluse.

Geneetiliselt muundatud materjali puhul võib sellise loa anda üksnes juhul, kui on võetud kõik vajalikud meetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Sel eesmärgil läbiviidava keskkonnaohu hindamise suhtes kohaldatakse direktiivi 70/457/EMÜ artikli 7 lõike 4 sätteid.

2. Eesmärgid, mille jaoks võib anda lõike 1 punktis b osutatud loa, pakendite märgistamisega seotud sätted ning kogused ja tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad selliseid lube anda, määratakse kindlaks artiklis 21 sätestatud korras.

3. Load, mille liikmesriigid on andnud oma territooriumil asuvatele tootjatele lõikes 1 nimetatud eesmärkidel enne käesoleva direktiivi vastuvõtmist, kehtivad kuni lõikes 2 osutatud sätete kindlaksmääramiseni. Pärast seda peavad kõik sellised load vastama lõike 2 kohaselt kehtestatud sätetele.

▼B

Artikkel 5

Liikmesriigid võivad kehtestada nende oma territooriumil toodetud seemne sertifitseerimiseks ja tarbeseemne kontrolliks täiendavaid või rangemaid nõudmisi kui I ja II lisas sätestatud.

▼M28

Artikkel 5a

Liikmesriigid võivad piirata Lupinus spp., Pisum sativum, Vicia spp. ja Medicago sativa seemne sertifitseerimist esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnega.

▼B

Artikkel 6

▼M2

Liikmesriigid näevad ette, et genealoogiliste komponentide kirjeldust, mida võidakse nõuda, käsitatakse aretaja palvel konfidentsiaalsena.

▼B

Artikkel 7

▼M33

1. Liikmesriigid nõuavad, et sortide kontrollimiseks, sertifitseerimiseks ettenähtud seemne kontrollimiseks ja tarbeseemne kontrollimiseks võetakse proovid ametlikult või ametliku järelevalve all kooskõlas asjakohaste meetoditega. Seemneproovid artikli 19 kohaseks kontrolliks võetakse siiski ametlikult.

▼M33

1a. Kui seemneproove võetakse lõikes 1 sätestatud ametliku järelevalve all, tuleb täita järgmisi nõudeid:

a) Seemneproove võtavad seemneproovide võtjad, kelle on selleks volitanud asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutus, vastavalt alapunktides b, c ja d sätestatud tingimustele.

b) Seemneproovide võtjatel peab olema vajalik tehniline kvalifikatsioon, mille nad on omandanud koolituskursustel, mis on korraldatud vastavalt ametlike seemneproovide võtjate suhtes kohaldatavatele tingimustele, ning mis on kinnitatud ametlike eksamitega. Seemneproovide võtjad võtavad seemneproovid kaasaegsete rahvusvaheliste meetodite kohaselt.

c) Seemneproovide võtjad on: i) sõltumatud füüsilised isikud, ii) isikud, kelle tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kelle tegevus ei hõlma seemnetootmist, seemnekasvatust, seemnetöötlemist ega seemnekaubandust, või iii) isikud, kelle tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kelle tegevus hõlmab seemnetootmist, seemnekasvatust, seemnetöötlemist või seemnekaubandust. Alapunktis iii osutatud juhul võib seemneproovide võtja võtta proove üksnes oma tööandja toodetud seemnepartiidest, välja arvatud juhul, kui tema tööandja, sertifitseerimise taotleja ja seemnesertifitseerimisasutus on teisiti kokku leppinud.

d) Seemneproovide võtjad tegutsevad seemnesertifitseerimisasutuse nõuetekohase järelevalve all. Automaatsel proovivõtmisel tuleb järgida asjakohaseid menetlusi ametliku järelevalve all.

e) Alapunktis d osutatud järelevalve raames võtavad ametlikud seemneproovide võtjad kontrollproove teatavast osast ametlikuks sertifitseerimiseks esitatud seemnepartiidest. Põhimõtteliselt jaotatakse kõnealune osa võimalikult ühtlaselt seemneid sertifitseerimiseks esitanud füüsiliste ja juriidiliste isikute ning esitatud liikide vahel, kuid kontrollproove võib võtta ka konkreetse kahtluse kõrvaldamiseks. Kõnealune osa on vähemalt 5 %. Kontrollproovide võtmist ei kohaldata automaatse proovivõtmise suhtes. Liikmesriigid võrdlevad ametlikult võetud seemneproove samast seemnepartiist ametliku järelevalve all võetud proovidega.

f) Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunktis a sätestatud volituste ära võtmist ametlikult tunnustatud seemneproovide võtjatelt, kes on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik võetud seemneproovide sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.

1b. Ametliku järelevalve all toimuva seemneproovide võtmise suhtes kohaldatavaid täiendavaid meetmeid võib võtta vastu artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras.

▼B

2. Sertifitseerimiseks ettenähtud seemne ja tarbeseemne kontrollimiseks võetakse proovid ühtlastest partiidest; partii maksimummass ja proovi miinimummass on esitatud III lisas.

Artikkel 8

1. Liikmesriigid peavad nõudma, et eliitseemet, sertifitseeritud seemet ja tarbeseemet müüakse ainult piisavalt homogeensete ►M1 partiidena ◄ ja suletud pakendites, mis kannavad sulgemissüsteemi ja markeeringut ►M6 vastavalt vajadusele artiklites 9, 10 või 10a ◄ kirjeldatu kohaselt, sõltuvalt sellest, kumba neist on kohaldatud.

2. Väikeste koguste lõpptarbijale turustamisel võivad liikmesriigid pakkimise, pitseerimise ja märgistamise puhul ette näha erandid lõike 1 sätetest.

▼M6

Artikkel 9

▼M9

1. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne pakendid, välja arvatud sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne ►M27 EÜ ◄ B-väikepakendid, oleksid pitseeritud ametlikult või ametliku järelevalve all selliselt, et neid ei oleks võimalik avada ilma pitseerimissüsteemi vigastamata või artikli 10 lõikega 1 ettenähtud ametlikule etiketile või pakendile avamisjälgi jätmata.

Pitseerimise kindlustamiseks peab pitseerimisel vähemalt kasutama kas eespool nimetatud etiketti või ametlikku pitserit.

Teise lõiguga ettenähtud meetmed ei ole vajalikud ühekordse pitseerimissüsteemi kasutamise puhul.

Artiklis 21 sätestatud korras võib kindlaks määrata, kas konkreetne pitseerimissüsteem vastab käesoleva lõike sätetele.

▼M6

2. Liikmesriigid nõuavad, et pakendeid, v.a ►M27 EÜ ◄ b-väikepakendeid, tohib ühel või mitmel korral uuesti pitseerida üksnes ametlikult ►M9 või ametliku järelevalve all ◄ . kui pakend pitseeritakse uuesti, märgitakse artikli 10 lõike 1 alusel nõutavale etiketile uuesti pitseerimise kuupäev ja selle eest vastutav asutus.

▼M9

3. Liikmesriigid nõuavad, et ►M27 EÜ ◄ B-väikepakendid oleksid pitseeritud selliselt, et neid ei oleks võimalik avada ilma pitseerimissüsteemi vigastamata või etiketile või pakendile avamisjälgi jätmata. Artiklis 21 sätestatud korras võib kindlaks määrata, kas konkreetne pitseerimissüsteem vastab käesoleva lõike sätetele. Pakendeid võib ühel või mitmel korral uuesti pitseerida üksnes ametliku järelevalve all.

▼M28 —————

▼M7

Artikkel 10

1. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne pakendid, v.a sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne ►M27 EÜ ◄ B-väikepakendid:

a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisa punktis A sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge, eliitseemnele järgneva esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul sinine, järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul punane ja tarbeseemne puhul pruun. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema kõikidel juhtudel fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme või sertifitseeritud seeme ei vasta artikli 4 punktis a nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artiklis 21 sätestatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;

b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A I osa punkti a alapunktides 3, 4 ja 5 ja tarbeseemne puhul punkti b alapunktides 2, 4 ja 5 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.

▼M28 —————

▼M6

Artikkel 10a

1. Liikmesriigid nõuavad, et ►M27 EÜ ◄ b-väikepakenditel:

a) on vastavalt IV lisa punktile b tarnija etikett, trükitud märge või tempel Ühes Ühenduse ametlikus keeles; läbipaistvate pakendite puhul võib kõnealuse etiketi paigutada pakendi sisse, tingimusel, et see on loetav läbi pakendi; etiketi värvi osas kohaldatakse artikli 10 lõike 1 punkti a;

b) või punktis a sätestatud tarnija etiketil on kirjas ametlikult määratud järjekorranumber; kui kasutatakse isekleepuvat ametlikku etiketti, kohaldatakse selle värvi osas artikli 10 lõike 1 punkti a; kõnealuse järjekorranumbri kinnitamismeetodid võib määrata kindlaks artiklis 21 sätestatud korras.

2. Liikmesriigid võivad nõuda, et nende territooriumil pakendatud ►M27 EÜ ◄ b-väikepakendite märgistamiseks tuleb kasutada isekleepuvat ametlikku etiketti, millel on kirjas osa IV lisa punktis b sätestatud teabest; kui teave on esitatud kõnealusel etiketil, ei nõuta märgistamist vastavalt lõike 1 punktile a.

▼M28

Artikkel 10b

Liikmesriigid võivad sätestada, et taotluse korral pitseeritakse ja märgistatakse seemnete EÜ B-väikepakendid ametlikult või ametliku järelevalve all vastavalt artikli 9 lõikele 1 ja artiklile 10.

▼M6

Artikkel 10c

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada, et väikepakendite puhul oleks seemneid võimalik kindlaks teha eelkõige seemnepartiide väiksemateks osadeks jaotamise ajal. selleks võivad liikmesriigid nõuda, et nende territooriumil väiksemateks osadeks jaotatavad väikepakendid pitseeritakse ametlikult või ametliku järelevalve all.

▼M30

Artikkel 10d

1. Liikmesriigid võivad erandina artiklitest 8, 9 ja 10 näha ette nende sätete lihtsustamise, milles käsitletakse pakendite sulgureid ja märgistamist kategooriasse “sertifitseeritud seeme” kuuluva seemne lahtiselt lõpptarbijani turustamise korral.

2. Lõike 1 kohase erandi kohaldamise tingimused määratakse kindlaks artikli 21 lõikes 2 osutatud korras.

Kuni selliste meetmete vastuvõtmiseni kohaldatakse komisjoni otsuse 94/650/EÜ ( 2 ) artiklis 2 sätestatud tingimusi.

▼M28

Artikkel 11

1. Artiklis 21 sätestatud korras võib ette näha, et liikmesriigid võivad nõuda, et eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne pakendid oleks muudel kui käesolevas direktiivis sätestatud juhtudel varustatud tarnija etiketiga (ametlikust etiketist eraldi asuv etikett või otse pakendile trükitud teave tarnija kohta) või et seemnepartiidele, mis vastavad artiklis 21 sätestatud korras kehtestatud eritingimustele seoses tuulekaera esinemisega, oleks lisatud kõnealuste tingimuste täitmist kinnitav ametlik sertifikaat.

2. Sellisel etiketil esitatavad andmed määratakse samuti kindlaks artiklis 21 sätestatud korras.

▼M28

Artikkel 11a

Geneetiliselt muundatud sordist pärit seemne puhul peab käesoleva direktiivi sätete kohaselt kinnitatud või lisatud ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema selge märge selle kohta, et asjaomane sort on geneetiliselt muundatud.

▼B

Artikkel 12

Liikmesriigid peavad nõudma, et igasugune eliitseemne, sertifitseeritud seemne või tarbeseemne töötlemine kemikaalidega oleks märgitud kas ametlikul etiketil, müügiks pakkuja etiketil, kas pakendi peal või selle sees.

▼M6

Artikkel 13

▼M28 —————

▼M28

1. Liikmesriigid täpsustavad, et eri botaaniliste perekondade, liikide või sortide seemnete segusid võib turule viia juhul, kui:

— need ei ole ette nähtud kasutamiseks söödakultuuridena – sellisel juhul võivad seemnesegud sisaldada söödakultuuride seemneid ja selliste taimede seemneid, mida ei peeta käsitata söödakultuuridena käesolevas direktiivis määratletud tähenduses,

— need on ette nähtud kasutamiseks söödakultuuridena – sellisel juhul võivad seemnesegud sisaldada direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 69/208/EMÜ või 70/458/EMÜ loetletud taimeliikide, v.a direktiivi 70/457/EMÜ artikli 4 lõike 2 punktis a nimetatud sortide seemneid,

— need on nähtud ette kasutamiseks looduskeskkonna säilitamiseks artikli 22a punktis b nimetatud geneetiliste ressursside säilitamise kontekstis – sellisel juhul võivad seemnesegud sisaldada söödakultuuride seemneid ja selliste taimede seemneid, mida ei käsitata söödakultuuridena käesolevas direktiivis määratletud tähenduses.

Esimeses ja teises taandes sätestatud juhtudel peavad segude eri koostisosad enne segamist vastama nende suhtes kohaldatavatele turustamist käsitlevatele määrustele, kui need koostisosad kuuluvad mõnda direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 69/208/EMÜ ja 70/458/EMÜ loetletud taimeliiki.

Muud tingimused, sealhulgas etiketile märgitav ettevõttele antud tehniline luba seemnesegude tootmiseks, segude tootmise kontrollimine ning proovide võtmine koostisosade partiidest ja valmissegudest, määratakse kindlaks artiklis 21 sätestatud korras.

Kolmanda taande puhul määratakse tingimused, mille alusel selliseid segusid võib turustada, kindlaks artiklis 21 sätestatud korras.

▼M6

2. Kohaldatakse artikleid 8, 9, 10b, 11 ja 12 ning juhul, kui etikett on roheline, ka artikleid 10 ja 10a. Sel juhul käsitatakse ►M27 EÜ ◄ A-väikepakendeid ►M27 EÜ ◄ B-väikepakenditena.

►M27 EÜ ◄ A-väikepakendite puhul ei nõuta siiski artikli 10a lõike 1 punktiga b ettenähtud ametlikult määratud järjekorranumbrit.

▼M28 —————

▼M22

Artikkel 13a

▼M29

Selleks, et leida paremaid alternatiive teatavatele käesolevas direktiivis ettenähtud sätetele, võib artiklis 21 sätestatud korras otsustada kindlaksmääratud tingimustel korraldada ajutisi katseid ühenduse tasandil.

▼M22

Selliste katsete raames võib vabastada liikmesriigid teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest. Sellise vabastuse ulatus määratletakse viitega sätetele, mille suhtes vabastust kohaldatakse. Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.

▼B

Artikkel 14

▼M28

1. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete alusel turule viidava seemne suhtes ei kohaldata seoses seemne omaduste, kontrollinõuete, märgistamise ja pitseerimisega muid turustuskitsendusi kui need, mis on sätestatud käesolevas direktiivis või teistes direktiivides.

▼A1

1a. Komisjon lubab artiklis 21 ettenähtud menetlusega söödataimede seemnete turustamiseks ühe või enama liikmesriigi kogu või osa territooriumi suhtes kohaldada sätteid, mis on rangemad kui need II lisas ettenähtud sätted, mis käsitlevad Avena fatua olemasolu nendes seemnetes juhul, kui samalaadseid sätteid kohaldatakse nende seemnete kodumaise tootmise suhtes ja kui on käimas kampaania, et kõnealuses piirkonnas kasvatatavates söödataimedes Avena fatua lõplikult likvideerida.

▼M28 —————

▼M28

Artikkel 14a

Tingimused, mille alusel eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet võib artikli 3a esimese taande kohaselt turule viia, on järgmised:

a) seeme peab olema ametlikult kontrollitud pädeva sertifitseerimisasutuse poolt vastavalt eliitseemne sertifitseerimise suhtes kohaldatavatele sätetele;

b) seeme peab olema pakitud vastavalt käesolevale direktiivile; ja

c) pakenditel peab olema ametlik etikett, millel on vähemalt järgmine teave: — sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid, — partii viitenumber, — pitseerimise kuu ja aasta, või — sertifitseerimise eesmärgil viimaste ametlike proovide võtmise kuu ja aasta, — liik vähemalt ladina tähtedega botaanilise nimena (soovi korral lühendatud kujul ja ilma autorite nimedeta), — sort vähemalt ladina tähtedega, — märge “supereliitseeme”, — kategooriale “sertifitseeritud seeme” või “esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme” eelnevate põlvkondade arv.

Etikett peab olema valge, violetse diagonaaltriibuga.

▼M22

Artikkel 15

1. Liikmesriigid näevad ette, et söödakultuuride seemned, mis:

— on toodetud otse eliitseemnest või sertifitseeritud seemnest, mis on ametlikult sertifitseeritud ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on tunnistatud artikli 16 lõike 1 punkti b alusel samaväärseks, või mis on toodetud otse liikmesriigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ja sellises kolmandas riigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ristamisel ning

— on koristatud muus liikmesriigis,

sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult, ilma et see piiraks direktiivi 70/457/EMÜ sätete kohaldamist, sertifitseeritud seemnena mis tahes liikmesriigis, kui kõnealune seeme on läbinud I lisas asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise ja kui ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria jaoks kehtestatud tingimused on täidetud.

Kui seeme on sellistel juhtudel toodetud otse eliitseemnele eelnevate põlvkondade ametlikult sertifitseeritud seemnest, võivad liikmesriigid samuti lubada ametlikku sertifitseerimist eliitseemnena, kui asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimused on täidetud.

▼M28

2. Ühenduses koristatud ja lõike 1 kohaseks sertifitseerimiseks ettenähtud söödakultuuride seeme peab olema:

— pakendatud ja märgistatud V lisa A ja B osas sätestatud tingimustele vastava ametliku etiketiga vastavalt artikli 9 lõikele 1, ja

— varustatud V lisa C osas sätestatud tingimustele vastava ametliku dokumendiga.

Pakendamist ja märgistamist käsitlevate esimese lõigu sätete kohaldamisest võib loobuda, kui põldtunnustamise eest vastutav asutus, lõplikult sertifitseerimata seemne sertifitseerimise jaoks dokumente koostav asutus ja sertifitseerimise eest vastutav asutus on üks ja sama või kui kõnealused asutused on kohaldamisest loobumise osas ühel meelel.

▼M33

3. Liikmesriigid näevad samuti ette, et kolmandas riigis koristatud söödakultuuride seeme sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult, kui:

a) seeme on toodetud otse: i) eliitseemnest või sertifitseeritud seemnest, mis on ametlikult sertifitseeritud ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on tunnistatud artikli 16 lõike 1 punkti b alusel samaväärseks, või ii) liikmesriigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ja alapunktis i osutatud kolmandas riigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ristamisel;

b) see on läbinud asjaomase kategooria kohta artikli 16 lõike 1 punkti a alusel tehtud samaväärsust käsitlevas otsuses sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise;

c) ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria kohta kehtestatud tingimused on täidetud.

▼B

Artikkel 16

1. Nõukogu, toimides komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, määrab kindlaks, kas:

a) artiklis 15 toodud juhtudel kolmandas riigis läbi viidud põldtunnustamine vastab I lisas sätestatud tingimustele;

▼M33

b) kolmandas riigis koristatud söödakultuuride seeme pakub oma omaduste ning katsete, sordiehtsuse, märgistamise ja kontrollimise korra osas samu tagatisi kui ühenduses koristatud ja käesoleva direktiivi sätetele vastav seeme.

▼B

2. Kuni nõukogu ei ole teinud otsust vastavalt lõikele 1, võivad liikmesriigid selliseid otsuseid ise teha. See õigus lõpeb ►M10 1. juuli 1978 ◄ .

▼M3

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka iga uue liikmesriigi suhtes alates riigi liitumiskuupäevast kuni kuupäevani, mil liikmesriik peab jõustama käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid.

▼M24

4. Paragraph 1 shall also apply to the territory of the former German Democratic Republic until 31 December 1991. Detailed rules for application may be adopted in accordance with the procedure laid down in Article 21.

▼M28

Artikkel 17

1. Selleks et kõrvaldada ühenduses eliitseemne, sertifitseeritud seemne või tarbeseemne üldise tarnimisega seotud ajutised raskused, mida ei ole võimalik muul viisil ületada, võib artiklis 21 sätestatud korras otsustada, et liikmesriigid lubavad kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kogu ühenduses turustada tarberaskuste lahendamiseks vajalikus koguses vähem rangetele nõuetele vastava kategooria seemet või seemet sordist, mis ei ole kantud ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi või siseriiklikusse põllumajandustaimesortide kataloogi.

2. Teatava sordi seemnekategooria ametliku etiketina kasutatakse vastava kategooria jaoks ettenähtud etiketti; selliste sortide seemne puhul, mis ei kuulu eespool nimetatud kataloogidesse, on ametlik etikett tarbeseemne jaoks ettenähtud etikett. Etiketile tuleb alati märkida, et kõnealune seeme kuulub vähem rangetele nõuetele vastavasse kategooriasse.

3. Lõike 1 kohaldamise eeskirjad võib võtta vastu artiklis 21 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 18

Käesolevat direktiivi ei kohaldata söödakultuuride seemne suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse.

Artikkel 19

▼M28

1. Liikmesriigid tagavad, et söödakultuuride seemne turustamist kontrollitakse ametlikult vähemalt pisteliste kontrollide abil, et veenduda käesoleva direktiivi nõuete ja tingimuste järgimises.

2. Ilma et see piiraks seemnete vaba liikumist ühenduses, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et kolmandatest riikidest imporditud üle kahekilogrammiste seemnekoguste turustamisel oleks esitatud järgmine teave:

a) liik;

b) sort;

c) kategooria;

d) tootjariik ja ametlik kontrolliasutus;

e) lähteriik;

f) importija;

g) seemnekogus.

Kõnealuste andmete esitusviisi võib määrata kindlaks artiklis 21 sätestatud korras.

▼M31

Artikkel 20

1. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud söödakultuuride seemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:

— kolmandates riikides koristatud seemned,

— mahepõllunduseks sobivad seemned,

— seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemned.

2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.

3. Komisjon kehtestab artiklis 21 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artiklis 21 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest.

4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust. Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.

5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.

6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud.

▼M30

Artikkel 21

1. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 66/399/EMÜ artikliga 1 asutatud alaline põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee (edaspidi “komitee”).

2. Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) ( 3 ) artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 nimetatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼M2

Artikkel 21a

▼M5

Muudatused, mis tehakse lisadesse tulenevalt teaduse ja tehnika arengust, võetakse vastu artiklis 21 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 22

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira inimeste, loomade või taimede elu ja tervise või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmise eesmärgil siseriiklike õigusaktide sätete kohaldamist.

▼M28

Artikkel 22a

1. Artiklis 21 sätestatud korras võib kehtestada eritingimused, et võtta arvesse arengut järgmistes valdkondades:

a) tingimused, mille alusel võib turustada keemiliselt töödeldud seemet;

b) tingimused, mille alusel võib seemet turustada seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega, k.a selliste liikide seemnesegud, mis hõlmavad ka nõukogu direktiivi 70/457/EMÜ artiklis 1 loetletud liike ja on omased erilistele looduslikele ja poollooduslikele kasvukohtadele ning mida ohustab genofondi vaesumine;

c) tingimused, mille alusel võib turustada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivat seemet.

2. Lõikes 1 nimetatud eritingimused sisaldavad eelkõige järgmisi punkte:

i) punkti b puhul peab kõnealuste liikide seeme olema tuntud päritoluga, mille iga liikmesriigi asjakohane asutus on kiitnud heaks seemne turustamiseks kindlaksmääratud aladel;

ii) punkti b puhul peavad kehtima asjakohased koguselised piirangud.

▼B

Artikkel 23

Liikmesriigid jõustavad hiljemalt 1. juulil 1968 käesoleva direktiivi artikli 14 lõike 1 täitmiseks vajalikud õigusnormid ning ülejäänud sätete järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 1. juulil 1969.

▼M24

The Federal Republic of Germany is hereby authorized to comply, in respect of the territory of the former German Democratic Republic, with the following:

— Article 3 (1), in the case of: — — seed harvested prior to German unification or after unification insofar as the seed production fields had been sown before that date, — other seed if it is certified in accordance with Article 2 (2);

— Article 8 (2), in the case of the restriction to “small quantities”for seed of Pisum sativum L. (partim) and Vicia faba L. (partim);

— Article 16, within the limits of the traditional trade flows and in response to the production needs of undertakings in the former German Democratic Republic,

at a date later than that referred to above, but not later than 31 December 1992 in respect of the third indent and not later than 31 December 1994 in respect of the other indents.

The Federal Republic of Germany shall ensure that seed in respect of which it applies this authorization, other than seed specified in the second sub-indent of the first indent, is not introduced into parts of the Community other than the territory of the former German Democratic Republic unless it is established that the provisions of this Directive are complied with.

▼M1

Artikkel 23a

Liikmesriigi taotluse korral, mida menetletakse artikliga 21 ettenähtud korras, võib vabastada asjaomase liikmesriigi täielikult või osaliselt kohustusest kohaldada käesolevat direktiivi teatavate liikide suhtes, kui asjaomase liikmesriigi territooriumil kõnealuste liikide seemneid tavaliselt ei toodeta ega turustata.

▼B

Artikkel 24

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M8









I LISA

TINGIMUSED, MILLELE PÕLLUKULTUURID PEAVAD VASTAMA

1. Põllu eelkultuur ei ole takistuseks asjaomase liigi ja sordi seemne tootmisel ja põld peab olema piisavalt puhas eelkultuurist sinna jäänud taimedest.

2. Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:



Põllukultuur Minimaalne kaugus 1 2 Brassica spp. ►M22 , Phacelia tanacetifolia ◄ : — eliitseemne tootmiseks 400 m — sertifitseeritud seemne tootmiseks 200 m Liigid või sordid, v.a Brassica spp., ►M22 Phacelia tanacetifolia, ◄ ►M11 Pisum sativum ◄ , ►M16 Poa pratensis’e sordid, millele viidatakse lõike 4 kolmanda lause teises osas ◄ : — paljundamiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga kuni 2 ha 200 m — paljundamiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga üle 2 ha 100 m — söödakultuuride tootmiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga kuni 2 ha 100 m — söödakultuuride tootmiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga üle 2 ha 50 m Kõnealuseid kaugusi võib mitte arvesse võtta, kui on olemas piisav kaitse soovimatu võõrtolmlemise vastu.

3. Muud liiki taimi, mille seemneid on laborikatse käigus raske asjaomase põllukultuuri seemnetest eristada, peab olema vähe. Eelkõige peavad Lolium liiki ►M25 või × Festulolium ◄ põllukultuurid vastama järgmistele tingimustele: asjaomase põllukultuuri liigist erineva Lolium liigi ►M25 või × Festulolium ◄ taimede arv ei tohi olla suurem kui: — üks 50 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul, — üks 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul.

4. Põllukultuur peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas. Eelkõige peavad muud liiki või sorti põllukultuurid kui ►M14 välja arvatud Pisum sativum'i, ►M15 Vicia faba, ◄ Brassica napus var. napobrassica, Brassica oleracea convar. acephala ►M15 ————— ◄ ►M16 või Poa pratensis’e ◄ puhul ◄ vastama järgmistele standarditele: asjaomase põllukultuuriliigi nende taimede arv, mis selgelt ei ole sordiehtsad, ei tohi olla suurem kui: — üks 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul, — üks 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul. ▼M16 Poa pratensis’e puhul ei tohi põllukultuuriliigi nende isendite arv, mis ilmselgelt ei ole sordiehtsad, olla suurem kui: — üks isend 20 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul, — neli isendit 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul; samas võib kokkulepitud korra kohaselt ametlikult “apomiktiliste pisiliikidena” klassifitseeritud sortide puhul lugeda need sertifitseeritud seemne tootmisel kohaldatavatele eelnimetatud standarditele vastavaks, kui lubatav mittesordiehtsate taimede arv ei ületa kuut isendit 10 m2 kohta. Vastavasisulise taotluse esitamisel võib artiklis 21 sätestatud korra kohaselt lubada liikmesriigil hinnata kõnealuste Poa pratensis’e sortide sordipuhtuse standarditele vastavust mitte ainult I lisa lõike 6 kohase põldtunnustamise alusel, juhul kui on tõendatud, et II lisas toodud sordipuhtuse standardite järgimine tagatakse asjakohase seemnekontrolli või muude asjakohaste meetmete abil. ▼M14 Pisum sativum'i, ►M15 Vicia faba, ◄ Brassica napus var. napobrassica, Brassica oleracea convar. acephala, ►M15 ————— ◄ ►M16 ————— ◄ puhul kohaldatakse ainult esimest lauset. ▼M8

5. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal.

6. ▼M29 Eespool nimetatud standardite või muude tingimuste täitmist kontrollitakse eliitseemne puhul ametlike põldtunnustamistega ning sertifitseeritud seemne puhul ametlike põldtunnustamistega või ametliku järelevalve all tehtud kontrollidega. ▼M8 Kõnealuse põldtunnustamise läbiviimisel võetakse arvesse järgmisi tingimusi. A. Põllukultuuri seisund ja arenguetapp võimaldavad adekvaatset kontrolli. B. Viiakse läbi vähemalt üks põldtunnustamine. C. Käesoleva lisa sätete järgimise kontrollimiseks vajalike põldtunnustatavate põlluosade suurus, arv ja jaotus määratakse kindlaks asjakohaste meetoditega.









II LISA

TINGIMUSED, MILLELE SEEMNED PEAVAD VASTAMA

I. SERTIFITSEERITUD SEEME

1. ►M15 Seeme peab olema sordiehtne ja -puhas. Eriti allpool loetletud liikide seemned peavad vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele. Minimaalne sordipuhtus peab olema: — ►M16 Poa pratensis’e sordid, millele viidatakse I lisa ►M28 Brassica napus var. napobrassica ja Brassica oleracea convar. acephala ◄ lõike 4 kolmanda lause teises osas ◄ puhul 98 %, — Pisum sativum'i, Vicia faba, ►M28 ————— ◄ puhul: — — esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul 99 %, — teise ja järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul 98 %. Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus. ◄

2. Seeme peab idanevuse, analüütilise puhtuse ja teiste taimeliikide seemnete sisalduse, kaasa arvatud muu värvusega lupiini ja kibeda lupiini seemnete sisalduse osas vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele: A. Tabel:



Liik Idanevus Analüütiline puhtus Muude taimeliikide seemnete maksimaalne sisaldus proovis, mille mass on täpsustatud III lisa 4. veerus (kokku veeru kohta) Tingimused muu värvusega lupiini ja kibeda lupiini seemnete sisalduse osas Minimaalne idanevus (% puhtast seemnest) Maksimaalne kõvade seemnete sisaldus (% puhtast seemnest) Minimaalne analüütiline puhtus (massiprotsentides) Muude taimeliikide seemnete maksimaalne sisaldus (massiprotsentides) Kokku Üksik liik Agropyron repens Alopecurus myosuroides Melilotus spp. Raphanus raphanistrum Sinapis arvensis Avena fatua, Avena ludoviciana, Avena sterilis Cuscuta spp. ►M13 Rumex spp., v.a Rumex acetosella ja Rumex maritimus ◄ 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 GRAMINEAE ►M11 Agrostis canina ◄ 75 a 90 2,0 1,0 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ Agrostis gigantea 80 a 90 2,0 1,0 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ Agrostis stolonifera 75 a 90 2,0 1,0 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ ►M19 Agrostis capillaris ◄ 75 a 90 2,0 1,0 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ Alopecurus pratensis 70 a 75 2,5 1,0 ►M23 f ◄ 0,3 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ Arrhenatherum elatius 75 a 90 3,0 1,0 f 0,5 0,3 0 g 0 j k ►M20 5 n ◄ ▼M22 Bromus catharticus 75 a 97 1,5 1,0 0,5 0,3 0 g 0 j k' 10 n Bromus sitchensis 75 a 97 1,5 1,0 0,5 0,3 0 g 0 j k' 10 n ▼M18 Cynodon dactylon 70 a 90 2,0 1,0 0,3 0,3 0 0 j k 2 ▼M8 Dactylis glomerata 80 a 90 1,5 1,0 0,3 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ Festuca arundinacea 80 a 95 1,5 1,0 0,5 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ Festuca ovina 75 a 85 2,0 1,0 0,5 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ Festuca pratensis 80 a 95 1,5 1,0 0,5 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ Festuca rubra 75 a 90 1,5 1,0 0,5 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ ▼M25 × Festulolium 75 a 96 1,5 1,0 0,5 0,3 0 0 j k 5 n ▼M8 Lolium multiflorum 75 a 96 1,5 1,0 0,5 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ Lolium perenne 80 a 96 1,5 1,0 0,5 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ ►M19 Lolium x boucheanum ◄ 75 a 96 1,5 1,0 0,5 0,3 0 0 j k ►M20 5 n ◄ ▼M18 Phalaris aquatica L. 75 a 96 1,5 1,0 0,3 0,3 0 0 j k ►M20 5 ◄ ▼M8 Phleum bertolonii 80 a 96 1,5 1,0 0,3 0,3 0 0 k 5 Phleum pratense 80 a 96 1,5 1,0 0,3 0,3 0 0 k 5 Poa annua 75 a 85 2,0 c 1,0 c 0,3 0,3 0 0 j k 5 ►M14 n ◄ Poa nemoralis 75 a 85 2,0 c 1,0 c 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ Poa palustris 75 a 85 2,0 c 1,0 c 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ Poa pratensis 75 a 85 2,0 c 1,0 c 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ Poa trivialis 75 a 85 2,0 c 1,0 c 0,3 0,3 0 0 j k 2 ►M14 n ◄ Trisetum flavescens 70 a 75 3,0 1,0 f 0,3 0,3 0 h 0 j k 2 ►M14 n ◄ LEGUMINOSAE ▼M34 Galega orientalis Lam. 60 40 97 2,0 1,5 0,3 0 0 0 0 (l) (m) ►C1 10 (n) ◄ ▼M8 Hedysarum coronarium 75 a b 30 95 2,5 1,0 0,3 0 0 k ►M20 5 ◄ Lotus corniculatus 75 a b 40 95 1,8 d 1,0 d 0,3 0 0 l m 10 Lupinus albus 80 a b 20 98 0,5 e 0,3 e 0,3 0 i 0 j ►M20 5 n ◄ o p Lupinus angustifolius 75 a b 20 98 0,5 e 0,3 e 0,3 0 i 0 j ►M20 5 n ◄ o p Lupinus luteus 80 a b 20 98 0,5 e 0,3 e 0,3 0 i 0 j ►M20 5 n ◄ o p Medicago lupulina 80 a b 20 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m ►M20 10 ◄ Medicago sativa 80 a b 40 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m ►M20 10 ◄ ►M11 Medicago × varia ◄ 80 a b 40 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m ►M20 10 ◄ ►M11 Onobrychis viciifolia ◄ 75 a b 20 95 2,5 1,0 0,3 0 0 j ►M20 5 ◄ ►M11 Pisum sativum ◄ 80 a 98 0,5 0,3 0,3 0 0 j ►M20 5 n ◄ Trifolium alexandrium 80 a b 20 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m ►M20 10 ◄ Trifolium hybridum 80 a b 20 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m 10 Trifolium incarnatum 75 a b 20 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m ►M20 10 ◄ Trifolium pratense 80 a b 20 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m ►M20 10 ◄ Trifolium repens 80 a b 40 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m 10 Trifolium resupinatum 80 a b 20 97 1,5 1,0 0,3 0 0 l m 10 Trigonella foenumgraecum 80 a 95 1,0 0,5 0,3 0 0 j ►M20 5 ◄ ►M11 Vicia faba ◄ ►M32 80 ◄ a b 5 98 0,5 0,3 0,3 0 0 j ►M20 5 n ◄ Vicia pannonica 85 a b 20 98 1,0 e 0,5 e 0,3 0 i 0 j ►M20 5 n ◄ Vicia sativa 85 a b 20 98 1,0 e 0,5 e 0,3 0 i 0 j ►M20 5 n ◄ Vicia villosa 85 a b 20 98 1,0 e 0,5 e 0,3 0 i 0 j ►M20 5 n ◄ MUUD LIIGID Brassica napus var. napobrassica 80 a 98 1,0 0,5 0,3 0,3 0 0 j k ►M20 5 ◄ Brassica oleracea convar. acephala 75 a 98 1,0 0,5 0,3 0,3 0 0 j k ►M20 10 ◄ ▼M22 Phacelia tanacetifolia 80 a 96 1,0 0,5 0 0 j k ▼M8 Raphanus sativus ►M19 var. oleiformis ◄ 80 a 97 1,0 0,5 0,3 0,3 0 0 j ►M20 5 ◄ B. Standardid või muud tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa I jao punkti 2 alapunktis A. a) Kõiki värskeid ja terveid seemneid, mis ei idane pärast eeltöötlemist, käsitatakse idanenud seemnetena. b) Osutatud maksimumsisalduse ulatuses käsitatakse kõvasid seemneid idanemisvõimelistena. c) Muude Poa liiki seemnete kogusisaldust kuni 0,8 massiprotsenti ei käsitata ebapuhtusena. d) Trifolium pratense seemnete kogusisaldust kuni 1 massiprotsent ei käsitata ebapuhtusena. e) Liikide Lupinus albus, Lupinus angustifolius, Lupinus luteus, ►M11 Pisum sativum ◄ , ►M11 Vicia faba ◄ , Vicia pannonica, Vicia sativa ja Vicia villosa seemnete kogusisaldust kuni 0,5 massiprotsenti muus asjaomases liigis ei käsitata ebapuhtusena. f) Üksiku liigi seemnete suhtes ettenähtud maksimaalset massiprotsenti ei kohaldata Poa spp. seemnete puhul. g) Maksimaalselt kahe Avena fatua, Avena ludoviciana või Avena sterilis’e seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises sama massiga proovis ei ole ühtegi kõnealuste liikide seemet. h) Ühe Avena fatua, Avena ludoviciana või Avena sterilis’e seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises, kaks korda suurema massiga proovis ei ole ühtegi kõnealuste liikide seemet. i) Avena fatua, Avena ludoviciana ja Avena sterilis’e seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 12. veerus sätestatud tingimused on täidetud. j) Cuscuta spp. seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 13. veerus sätestatud tingimused on täidetud. k) Ühe Cuscuta spp. seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises sama massiga proovis ei ole ühtegi Cuscuta spp. seemet. l) Cuscuta spp. seemnete arvu kindlaksmääramiseks peab proovi mass olema kaks korda suurem kui III lisa 4. veerus asjaomase liigi puhul täpsustatud mass. m) Ühe Cuscuta spp. seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises, kaks korda suurema massiga proovis ei ole ühtegi Cuscuta spp. seemet. n) ►M13 Rumex spp., v.a Rumex acetosella ja Rumex maritimus'e seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus 14. veerus sätestatud tingimuste täidetuse suhtes. ◄ o) Muu värvusega lupiini seemnete protsent ei ületa: — 2 % kibeda lupiini seemnetest, — 1 % muude lupiinide seemnetest. p) Kibeda lupiini seemnete protsent muude sortide kui kibeda lupiini seemnete hulgas ei tohi ületada ►M19 2,5 % ◄ .

3. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal.

II. ELIITSEEME

Eliitseemne suhtes kohaldatakse käesoleva lisa I jaos sätestatud tingimusi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

1. ►M15 Pisum sativum'i, Brassica napus var. napobrassica, Brassica oleracea conv. acephala, Vicia faba ►M16 ja I lisa lõike 4 kolmanda lause teises osas viidatud Poa pratensis’e sortide ◄ seeme peab vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele. Minimaalne sordipuhtus peab olema 99,7 %. Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus.

2. Seeme peab vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele: A. Tabel:



Liik Muude taimeliikide seemnete maksimaalne sisaldus Muud standardid või tingimused Kokku (massiprotsentides) Arvuline sisaldus III lisa 4. veerus täpsustatud massiga proovis (kokku veeru kohta) Üksik liik ►M13 Rumex spp., v.a Rumex acetosella ja Rumex maritimus ◄ Agropyron repens Alopecurus myosuroides Melilotus spp. 1 2 3 4 5 6 7 8 GRAMINEAE ►M11 Agrostis canina ◄ 0,3 20 1 1 1 j Agrostis gigantea 0,3 20 1 1 1 j Agrostis stolonifera 0,3 20 1 1 1 j ►M19 Agrostis capillaris ◄ 0,3 20 1 1 1 j Alopecurus pratensis 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j Arrhenatherum elatius 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 i j ▼M22 Bromus catharticus 0,4 20 5 5 5 j Bromus sitchensis 0,4 20 5 5 5 j ▼M18 Cynodon dactylon 0,3 20 a 1 1 1 j ▼M8 Dactylis glomerata 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j Festuca arundinacea 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j Festuca ovina 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j Festuca pratensis 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j Festuca rubra 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j ▼M25 × Festulolium 0,3 20 a 2 5 5 j ▼M8 Lolium multiflorum 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j Lolium perenne 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j ►M19 Lolium x boucheanum ◄ 0,3 20 a ►M20 2 ◄ 5 5 j ▼M18 Phalaris aquatica L. 0,3 20 ►M20 2 ◄ 5 5 j ▼M8 Phleum bertolonii 0,3 20 2 1 1 j Phleum pratense 0,3 20 2 1 1 j Poa annua 0,3 20 b 1 1 1 f j Poa nemoralis 0,3 20 b 1 1 1 f j Poa palustris 0,3 20 b 1 1 1 f j Poa pratensis 0,3 20 b 1 1 1 f j Poa trivialis 0,3 20 b 1 1 1 f j Trisetum flavescens 0,3 20 c 1 1 1 i j LEGUMINOSAE ▼M34 Galega orientalis Lam. 0,3 20 2 ►C1 0 (e) ◄ (j) ▼M8 Hedysarum coronarium 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 e j Lotus corniculatus 0,3 20 ►M20 3 ◄ 0 e g j Lupinus albus 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d h k Lupinus angustifolius 0,3 20 ►M20 2o ◄ 0 d h k Lupinus luteus 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d h k Medicago lupulina 0,3 20 5 0 e j Medicago sativa 0,3 20 ►M20 3 ◄ 0 e j ►M11 Medicago × varia ◄ 0,3 20 ►M20 3 ◄ 0 e j ►M11 Onobrychis viciifolia ◄ 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d ►M11 Pisum sativum ◄ 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d Trifolium alexandrium 0,3 20 ►M20 3 ◄ 0 e j Trifolium hybridum 0,3 20 ►M20 3 ◄ 0 e j Trifolium incarnatum 0,3 20 ►M20 3 ◄ 0 e j Trifolium pratense 0,3 20 5 0 e j Trifolium repens 0,3 20 5 0 e j Trifolium resupinatum 0,3 20 ►M20 3 ◄ 0 e j Trigonella foenumgraecum 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d ►M11 Vicia faba ◄ 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d Vicia pannonica 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d h Vicia sativa 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d h Vicia villosa 0,3 20 ►M20 2 ◄ 0 d h MUUD LIIGID Brassica napus var. napobrassica 0,3 20 ►M20 2 ◄ Brassica oleracea convar. acephala 0,3 20 ►M20 3 ◄ j ▼M22 Phacelia tanacetifolia 0,3 20 ▼M8 Raphanus sativus ►M19 var. oleiformis ◄ 0,3 20 ►M20 2. ◄ j B. Standardid või muud tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa II jao punkti 2 alapunktis A. a) Kuni 80 Poa spp. seemne sisaldust ei käsitata ebapuhtusena. b) veerus sätestatud tingimust ei kohaldata Poa spp. seemnete suhtes. Kontrollitavasse liiki mittekuuluvate Poa spp. liikide seemnete sisaldus 500 seemnest koosnevas proovis ei tohi olla suurem kui üks. c) Kuni 20 Poa spp. seemne sisaldust ei käsitata ebapuhtusena. d) Melilotus spp. seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 7. veerus sätestatud tingimused on täidetud. e) Ühe Melilotus spp. seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises, kaks korda suurema massiga proovis ei ole ühtegi Melilotus spp. seemet. f) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust c ei kohaldata. g) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust d ei kohaldata. h) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust e ei kohaldata. i) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust f ei kohaldata. j) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimusi k ja m ei kohaldata. k) Kibeda lupiini seemnete protsent muude sortide kui kibeda lupiini seemnete hulgas ei ületa 1 %.

III. TARBESEEME

Tarbeseemne suhtes kohaldatakse käesoleva lisa I jao punktides 2 ja 3 sätestatud tingimusi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

1. Käesoleva lisa I jao punkti 2 alapunktis A esitatud tabeli 5. ja 6. veerus sätestatud massiprotsente suurendatakse 1 % võrra.

2. Poa annua puhul ei käsitata muude Poa liiki seemnete sisaldust kuni 10 massiprotsenti ebapuhtusena.

3. Muude Poa spp. liikide kui Poa annua puhul ei käsitata ebapuhtusena muude Poa liiki seemnete kogusisaldust kuni 3 massiprotsenti.

4. Hedisarum coronarium’i puhul ei käsitata ebapuhtusena Melilotus spp. seemnete kogusisaldust kuni 1 massiprotsent.

5. Käesoleva lisa I jao punktis 2 Lotus corniculatus’e puhul sätestatud tingimust d ei kohaldata.

6. Lupiini liikide puhul: a) on analüütiline puhtus vähemalt 97 massiprotsenti; b) ei ületa muu värvusega lupiini seemnete protsent: — 4 % kibeda lupiini seemnetest, — 2 % muude lupiinide seemnetest. ▼M19 ————— ▼M8

7. Vicia spp. puhul ei käsitata Vicia pannonica, Vicia villiosa või viljeldavate lähisugulasliikide seemnete kogusisaldust kuni 6 massiprotsenti muus asjaomases liigis ebapuhtusena.

8. Vicia pannonica, Vicia sativa ja Vicia villosa analüütiline puhtus on vähemalt 97 massiprotsenti.









III LISA

PARTIIDE JA PROOVIDE MASSID







Liik Partii maksimaalne mass Partiist võetava proovi minimaalne mass (grammides) Proovi mass seemnete arvu kindlaksmääramiseks II lisa I jao punkti 2 alapunkti A 12. ja 14. veerus ning II lisa II jao punkti 2 alapunkti A 3.–7. veerus (grammides) 1 2 3 4 GRAMINEAE ►M11 Agrostis canina ◄ 10 50 5 Agrostis gigantea 10 50 5 Agrostis stolonifera 10 50 5 ►M19 Agrostis capillaris ◄ 10 50 5 Alopecurus pratensis 10 100 30 Arrhenatherum elatius 10 200 80 ▼M22 Bromus catharticus 10 200 200 Bromus sitchensis 10 200 200 ▼M18 Cynodon dactylon 10 50 5 ▼M8 Dactylis glomerata 10 100 30 Festuca arundinacea 10 100 50 Festuca ovina 10 100 30 Festuca pratensis 10 100 50 Festuca rubra 10 100 30 ▼M25 × Festulolium 10 200 60 ▼M8 Lolium multiflorum 10 200 60 Lolium perenne 10 200 60 ►M19 Lolium x boucheanum ◄ 10 200 60 ▼M18 Phalaris aquatica L. 10 100 50 ▼M8 Phleum bertolonii 10 50 10 Phleum pratense 10 50 10 Poa annua 10 50 10 Poa nemoralis 10 50 5 Poa palustris 10 50 5 Poa pratensis 10 50 5 Poa trivialis 10 50 5 Trisetum flavescens 10 50 5 LEGUMINOSAE ▼M34 Galega orientalis Lam. 10 250 200 ▼M8 Hedysarum coronarium — vili 10 1 000 300 — seeme 10 400 120 Lotus corniculatus 10 200 30 Lupinus albus ►M26 25 ◄ 1 000 1 000 Lupinus angustifolius ►M26 25 ◄ 1 000 1 000 Lupinus luteus ►M26 25 ◄ 1 000 1 000 Medicago lupulina 10 300 50 Medicago sativa 10 300 50 ►M11 Medicago × varia ◄ 10 300 50 ►M11 Onobrychis viciifolia ◄ — vili 10 600 600 — seeme 10 400 400 ►M11 Pisum sativum ◄ ►M26 25 ◄ 1 000 1 000 Trifolium alexandrium 10 400 60 Trifolium hybridum 10 200 20 Trifolium incarnatum 10 500 80 Trifolium pratense 10 300 50 Trifolium repens 10 200 20 Trifolium resupinatum 10 200 20 Trigonella foenumgraecum 10 500 450 ►M11 Vicia faba ◄ ►M26 25 ◄ 1 000 1 000 Vicia pannonica 20 1 000 1 000 Vicia sativa ►M26 25 ◄ 1 000 1 000 Vicia villosa 20 1 000 1 000 MUUD LIIGID Brassica napus var. napobrassica 10 200 100 Brassica oleracea convar. acephala 10 200 100 ▼M22 Phacelia tanacetifolia 10 300 40 ▼M8 Raphanus sativus ►M19 var. oleiformis ◄ 10 300 300

▼M19

Partii maksimummassi ei tohi ületada rohkem kui 5 %.

▼M6









IV LISA

MÄRGISTUS

A. Ametlik etikett

I. Nõutav teave

a) eliitseeme ja sertifitseeritud seeme: 1. “ ►M27 EÜ ◄ eeskirjad ja standardid”, 2. Sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid, 3. Partii viitenumber, ▼M9 3a. pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: “pitseeritud …” (kuu ja aasta), või sertifitseerimise eesmärgil tehtud viimase ametliku proovivõtmise kuu ja aasta järgmisel viisil: “proovid on võetud …” (kuu ja aasta), ▼M6 4. Liik, ►M22 märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma ametiasutuste nimedeta), ◄ x Festulolium'i korral näidatakse perekondadesse Festuca ja Lolium kuuluvate liikide nimed, 5. Sort, ►M22 märgitud vähemalt ladina tähtedega, ◄ 6. Kategooria, 7. Tootjariik, 8. Deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritud puhaste seemnete arv, 9. Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe, 10. Eliitseemnele järgneva teise põlvkonna ja järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul: eliitseemnele järgnevate põlvkondade arv, 11. Rohuseemne sortide puhul, mille viljelus- ja kasutusväärtust ei ole kontrollitud vastavalt ühist põllumajandustaimesortide kataloogi käsitleva nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi 70/457/EMÜ ( 4 ) artikli 4 lõike 2 punktile a, järgmine märge: “Ei ole ette nähtud söödakultuuride tootmiseks”, ▼M7 12. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta) ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel; Liikmesriigid võib vabastada artiklis 21 sätestatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.

b) tarbeseeme: 1. “ ►M27 EÜ ◄ eeskirjad ja standardid”, 2. “Tarbeseeme (sordiehtsana sertifitseerimata)”, 3. Järelevalveasutus ja liikmesriik või nende lühendid, 4. Partii viitenumber, ▼M9 4a. pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: “pitseeritud …” (kuu ja aasta), või sertifitseerimise eesmärgil tehtud viimase ametliku proovivõtmise kuu ja aasta järgmisel viisil: “proovid on võetud …” (kuu ja aasta), ▼M6 5. Liik, ( 5 ) ►M22 märgitud ladina tähtedega vä hemaltbotaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma ametiasutuste nimedeta). ◄ 6. Tootmispiirkond, 7. Deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritud puhaste seemnete arv, 8. Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe, ▼M7 9. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta) ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel; Liikmesriigid võib vabastada artiklis 21 sätestatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu;

c) seemnesegud: 1. “Seemnesegu … (kavandatud kasutus)”, 2. Pitseerimise eest vastutav asutus ja liikmesriik või nende lühendid, 3. Partii viitenumber, ▼M9 3a. pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: “pitseeritud …” (kuu ja aasta), ▼M6 4. Eri komponentide massiprotsent liikide ja vajaduse korral sortide kaupa ►M22 mõlemad märgitud vähemalt ladina tähtedega ◄ ; kui massiprotsent on ostjale kirjalikult edastatud ja ametlikult registreeritud, piisab sellest, kui esitada segu nimi, x Festulolium'i korral näidatakse perekondadesse Festuca ja Lolium kuuluvate liikide nimed, 5. Deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritud puhaste seemnete arv, 6. Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe, ▼M7 7. Kui vähemalt segu kõikide osade idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta) ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel. ▼M6

II. Miinimummõõtmed

110 × 67 mm.

B. Tarnija etikett või pakendil esitatav teave ( ►M27 EÜ ◄ väikepakendid)

Nõutav teave

a) sertifitseeritud seeme: 1. “ ►M27 EÜ ◄ B-väikepakend”, 2. Märgistamise eest vastutava tarnija nimi ja aadress või tunnusmärk, 3. Ametlikult määratud järjekorranumber, 4. Järjekorranumbri määranud asutus ja liikmesriik või nende lühendid, 5. Viitenumber, juhul kui ametlik järjekorranumber ei võimalda sertifitseeritud seemne partiid kindlaks teha, 6. Liik, ►M22 märgitud vähemalt ladina tähtedega, ◄ 7. Sort, ►M22 märgitud vähemalt ladina tähtedega, ◄ 8. “ ►M28 Kategooria ◄ ”, 9. Neto- või brutomass või puhaste seemnete arv, 10. Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe, 11. Rohuseemne sortide puhul, mille viljelus- ja kasutusväärtust ei ole kontrollitud vastavalt ühist põllumajandustaimesortide kataloogi käsitleva nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi 70/457/EMÜ artikli 4 lõike 2 punktile a, järgmine märge: “Ei ole ette nähtud söödakultuuride tootmiseks”;

b) tarbeseeme: 1. “ ►M27 EÜ ◄ B-väikepakend”, 2. Märgistamise eest vastutava tarnija nimi ja aadress või tunnusmärk, 3. Ametlikult määratud järjekorranumber, 4. Järjekorranumbri määranud asutus ja liikmesriik või nende lühendid, 5. Viitenumber, juhul kui ametlik järjekorranumber ei võimalda seemnepartiid kindlaks teha, 6. Liik, (5) ►M22 märgitud vähemalt ladina tähtedega, ◄ 7. “Tarbeseeme”, 8. Neto- või brutomass või puhaste seemnete arv, 9. Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe;

c) seemnesegud: 1. “ ►M27 EÜ ◄ A-väikepakend” või “ ►M27 EÜ ◄ B-väikepakend”, 2. Märgistamise eest vastutava tarnija nimi ja aadress või tunnusmärk, 3. ►M27 EÜ ◄ B-väikepakend: ametlikult määratud järjekorranumber, 4. ►M27 EÜ ◄ B-väikepakend: järjekorranumbri määranud asutus ja liikmesriik või nende lühendid, 5. ►M27 EÜ ◄ B-väikepakend: viitenumber, juhul kui ametlik järjekorranumber ei võimalda seemnepartiid kindlaks teha, 6. ►M27 EÜ ◄ A-väikepakend: viitenumber, mis võimaldab seemnepartii kindlaks teha, 7. ►M27 EÜ ◄ A-väikepakend: liikmesriik või selle lühend, 8. “Seemnesegu… (kavandatud kasutus)”, 9. Neto- või brutomass või puhaste seemnete arv, 10. Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe, 11. Eri komponentide massiprotsent liikide ja vajaduse korral sortide kaupa ►M22 mõlemad märgitud vähemalt ladina tähtedega ◄ ; kui massiprotsenti on võimalik taotluse korral ostjale edastada ja kui see on ametlikult registreeritud, piisab, kui esitada osa kõnealusest teabest, mille liikmesriigid võivad näha ette oma territooriumil toodetud väikepakendite jaoks, ja viide segu nimele.

▼M22









V LISA

LÕPLIKULT SERTIFITSEERIMATA, MUUS LIIKMESRIIGIS KORISTATUD SEEMNE ETIKETT JA DOKUMENT

A. Etiketil esitatav teave

— Põldtunnustamise eest vastutav asutus ja liikmesriik või nende lühendid,

— liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma ametiasutuste nimedeta),

— sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega; sortide puhul (puhasliinid, hübriidid), mis on ette nähtud ristamiseks üksnes hübriidsortide saamisel, lisatakse märge “ristamiseks kasutatav sort”,

— kategooria,

— hübriidsortide puhul märge “hübriid”,

— deklareeritud neto- või brutomass,

— märge “lõplikult sertifitseerimata seeme”.

Liikmesriigid võib vabastada artiklis 20 sätestatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.

B. Etiketi värv

Etikett peab olema hall.

C. Dokumendis esitatav teave

— Dokumendi välja andnud asutus,

— liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma ametiasutuste nimedeta),

— sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega

— kategooria,

— põllule külvatud seemne viitenumber ja asjaomase seemne sertifitseerinud riigi nimi (riikide nimed),

— põllu või partii viitenumber,

— dokumendiga hõlmatud partii tootmiseks haritud maa-ala,

— koristatud seemne kogus ja pakendite arv,

— sertifitseeritud seemne puhul eliitseemnele järgnevate põlvkondade arv,

— tõend selle kohta, et tingimused, millele peab vastama põllukultuur, millest seeme on saadud, on täidetud,

— vajaduse korral esialgse seemneanalüüsi tulemused