02005L0044 — ET — 26.07.2019 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/44/EÜ, 7. september 2005, ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255 30.9.2005, lk 152)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/44/EÜ,

7. september 2005,

ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel







Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva direktiiviga luuakse raamistik ühtlustatud jõeteabeteenuste kasutuselevõtmiseks ja kasutamiseks ühenduses, et toetada siseveetransporti eesmärgiga tõsta selle ohutust, tõhusust ja keskkonnasõbralikkust ning hõlbustada selle ühitamist teiste transpordiliikidega.

2. Käesolevas direktiivis sätestatakse raamistik tehniliste nõuete, kirjelduste ja tingimuste kehtestamiseks ning edasiseks arendamiseks, et tagada ühenduse siseveeteedel ühtlustatud, koostalitlusvõimelised ja avatud jõeteabeteenused. Tehniliste nõuete, kirjelduste ja tingimuste koostamist ning edasist arendamist viib läbi komisjon, keda abistab artiklis 11 osutatud komitee. Selles osas peaks komisjon hoolikalt arvestama asjassepuutuvate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu PIANC, CCNR ja UNECE väljatöötatud meetmeid. Tagatakse ühilduvus muude transpordiliikide liikluskorraldusteenustega, eriti merelaevade liikluskorralduse ja teabeteenustega.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse jõeteabeteenuste rakendamise ja toimimise suhtes kõikidel liikmesriikide IV või kõrgema klassi siseveeteedel, mis on IV või kõrgema klassi veetee kaudu ühenduses teise liikmesriigi IV või kõrgema klassi veeteega, sealhulgas sellistel veeteedel olevates sadamates, mis on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta otsuses nr 1346/2001/EÜ, millega muudetakse mere- ja siseveesadamaid ja muid ühendveoterminale käsitlevat otsust nr 1692/96/EÜ ning III lisas sisalduvat projekti nr 8 ( 1 ). Käesoleva direktiivi puhul kohaldatakse UNECE 12. novembri 1992. aasta resolutsioonis nr 30 sätestatud Euroopa siseveeteede klassifikatsiooni.

2. Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat direktiivi siseveeteedele ja siseveesadamatele, millele pole osutatud lõikes 1.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) jõeteabeteenused — ühtlustatud teabeteenused, mis toetavad liiklus- ja veokorraldust siseveeteedel, sealhulgas ükskõik millised tehniliselt teostatavad liidesed teiste transpordiliikidega. Jõeteabeteenused ei ole seotud sisemise äritegevusega ühes asjaomases äriühingus või mitme asjaomase äriühingu vahel, kuid on avatud ühitamiseks äritegevusega. Jõeteabeteenused hõlmavad teenuseid, nagu faarvaatriteave, liiklusteave, liikluse korraldamine, toetus õnnetuste leevendamisel, teave transpordi korraldamiseks, statistika ja tolliteenused ning laevateede ja sadamatasud;

b) faarvaatriteave — laevateega (faarvaatriga) seotud geograafiline, hüdroloogiline ja haldusteave. Faarvaatriteave on ühesuunaline: kaldalt laevale või kaldalt büroosse;

c) taktikaline liiklusteave — teave, mis mõjutab vahetuid laevajuhtimisotsuseid tegelikus liiklusolukorras ja geograafilises lähiümbruses;

d) strateegiline liiklusteave — teave, mis mõjutab jõeteabeteenuste kasutajate keskmise ja pika tähtajaga otsuseid;

e) jõeteabeteenuste rakendus — jõeteabeteenuste osutamine selleks ettenähtud süsteemide kaudu;

f) jõeteabeteenuste keskus — koht, kus teenuseosutajad teenuste osutamist korraldavad;

g) jõeteabeteenuste kasutajad — kõik kasutajarühmad, sealhulgas paadikaptenid, jõeteabeteenuste osutajad, lüüside ja/või sildade käitajad, veeteeasutused, sadama- ja terminaliettevõtjad, hädaabiteenuste osutajad õnnetuskeskustes, laevastikujuhid, lastivedajad ja kaubaveomaaklerid;

h) koostalitlusvõime tähendab, et teenused, andmete sisu, andmevahetusvormingud ja -sagedused on ühtlustatud selliselt, et jõeteabeteenuste kasutajad saavad Euroopa tasandil kasutada ühtesid ja samu teenuseid ja teavet.

Artikkel 4

Jõeteabeteenuste kasutuselevõtt

1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed jõeteabeteenuste rakendamiseks siseveeteedel, mis kuuluvad artikli 2 kohaldamisalasse.

2. Liikmesriigid arendavad jõeteabeteenuseid nii, et jõeteabeteenuste rakendus on tõhus, laiendatav ja koostalitlusvõimeline interaktsiooniks teiste jõeteabeteenuste rakendustega ja võimaluse korral teiste transpordiliikide süsteemidega. Samuti peab jõeteabeteenuste rakendus olema ühitatav veokorraldussüsteemide ja kaubandustegevusega.

3. Jõeteabeteenuste kasutuselevõtuks liikmesriigid:

a) annavad jõeteabeteenuste kasutajatele kõik asjakohased andmed seoses laevajuhtimise ja reisiplaneerimisega siseveeteedel. Need andmed tuleb anda vähemalt juurdepääsetavas elektroonilises vormis;

b) tagavad, et lisaks punktis a osutatud andmetele saavad jõeteabeteenuste kasutajad kasutada laevajuhtimiseks sobivaid elektroonilisi navigatsioonikaarte nende kõikide vastavalt Euroopa siseveeteede klassifikatsioonile Va ja kõrgema klassi siseveeteede kohta;

c) võimaldavad pädevatel asutustel saada elektroonilisi teateid laevade nõutavate andmete kohta niivõrd, kui laevadest teatamine on siseriiklike või rahvusvaheliste eeskirjadega nõutav. Piiriülese transpordi korral edastatakse see teave naaberriigi pädevatele asutustele, kusjuures see teave peab olema edastatud enne laevade piirile jõudmist;

d) tagavad, et teated kipritele, sealhulgas aruanded veetaseme (või maksimaalse lubatud süvise) ja jää kohta nende siseveeteedel, antakse standarditud, kodeeritud ja allalaaditavate sõnumitena. Selline standarditud sõnum sisaldab vähemalt sellist teavet, mida on vaja ohutuks laevajuhtimiseks. Teateid kipritele antakse vähemalt juurdepääsetavas elektroonilises vormis.

Käesolevas lõikes osutatud kohustusi täidetakse vastavalt I ja II lisas määratletud kirjeldustele.

4. Liikmesriikide pädevad asutused loovad jõeteabeteenuste keskusi vastavalt piirkondlikele vajadustele.

5. Automaatse identifitseerimissüsteemi kasutamiseks kohaldatakse Baselis 6. aprillil 2000 Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) raadioeeskirjade raames sõlmitud piirkondlikku kokkulepet raadiotelefonside teenuste kohta siseveeteedel.

6. Liikmesriigid, vajadusel koostöös Euroopa Liiduga, soodustavad, et laevajuhid, nende liikmesriikide siseveeteedel liikuvate laevade käitajad, agendid või omanikud ning sellistel laevadel transporditavate kaupade vedajad või omanikud saaksid täielikku kasu teenustest, mida võimaldab käesolev direktiiv.

7. Komisjon võtab vastavad meetmed, et kontrollida jõeteabeteenuste koostoimimisvõimet, usaldusväärsust ja ohutust.

Artikkel 5

Tehnilised suunised ja kirjeldused

1. Jõeteabeteenuste toetamiseks ning selleks, et tagada nende teenuste koostalitlusvõime artikli 4 lõike 2 nõuete kohaselt, määratleb komisjon vastavalt lõikele 2 tehnilised suunised kõnealuste teenuste kavandamiseks, rakendamiseks ja tegelikuks kasutamiseks (jõeteabeteenuste suunised) ning tehnilised kirjeldused ennekõike järgmistes valdkondades:

a) siseveelaevanduses elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (sisevee-ECDIS);

b) elektrooniline laevadest teatamine;

c) teated kipritele;

d) laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemid;

e) jõeteabeteenuste kasutamiseks vajalike seadmete ühilduvus.

Need suunised ja kirjeldused peavad põhinema II lisas sätestatud tehnilistel põhimõtetel ning arvestama asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide selles valdkonnas tehtud tööga.

2. Komisjon koostab lõikes 1 osutatud tehnilised suunised ja kirjeldused ning vajadusel muudab neid vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud korrale. Koostamine toimub kooskõlas järgmise ajakavaga:

▼C1

a) jõeteabeteenuste suunised hiljemalt 20. juuliks 2006;

▼B

b) sisevee-ECDISi, elektroonilise laevadest teatamise ja kipritele edastatavate teadete tehnilised kirjeldused hiljemalt 20 oktoobriks 2006;

▼C1

c) laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise tehnilised kirjeldused hiljemalt 20. jaanuariks 2007.

▼B

3. Jõeteabeteenuste suunised ja kirjeldused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Asukoha määramine satelliitside abil

Täpse asukoha määramist nõudvate jõeteabeteenuste jaoks soovitatakse kasutada satelliitsidel põhinevaid asukoha määramise tehnoloogiaid.

Artikkel 7

Jõeteabeteenuste seadmete tüübikinnitus

1. Kui seda on vaja laevajuhtimise ohutuse huvides ja nõutakse asjakohastes tehnilistes kirjeldustes, antakse jõeteabeteenuste terminali ja võrgu seadmetele ja tarkvararakendustele tüübikinnitus nendele kirjeldustele vastavuse kohta enne nende kasutuselevõttu siseveeteedel.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni tüübikinnituse andmise eest vastutavatest siseriiklikest asutustest. Komisjon edastab nimetatud teabe teistele liikmesriikidele.

3. Kõik liikmesriigid tunnustavad teiste liikmesriikide lõikes 2 osutatud siseriiklike asutuste väljastatud tüübikinnitusi.

Artikkel 8

Pädevad asutused

Liikmesriigid määravad jõeteabeteenuste rakenduse ja rahvusvahelise andmeside suhtes pädevad asutused. Nendest asutustest teatatakse komisjonile.

Artikkel 9

Privaatsuse, turvalisuse ja teabe taaskasutamise reeglid

1. Liikmesriigid tagavad, et jõeteabeteenuste toimimiseks vajalikke isikuandmeid töödeldakse vastavalt ühenduse eeskirjadele, mis kaitsevad üksikisikute vabadusi ja põhiõigusi, sealhulgas vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ.

2. Liikmesriigid rakendavad ning hoiavad jõus turvameetmed, et kaitsta jõeteabeteenuste sõnumeid ja salvestusi ebasoovitavate sündmuste ja väärtarvitamise, sealhulgas loata juurdepääsu, muutmise ja kadumise eest.

3. Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta ( 2 ).

▼M2

Artikkel 10

I ja II lisa muutmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks, et võtta arvesse käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud kogemusi ning kohandada kõnealuseid lisasid tehnika arenguga.

▼M2

Artikkel 10a

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 26. juulist 2019. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ( 3 ) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

▼M1

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) ( 4 ) artikli 7 kohaselt asutatud komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

▼M2 —————

▼M1

5. Komisjon konsulteerib korrapäraselt sektori esindajatega.

▼B

Artikkel 12

Õigusnormide ülevõtmine

1. Liikmesriigid, kellel on siseveeteid, mis kuuluvad artikli 2 kohaldamisalasse, jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 20 oktoobriks 2007. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid võtavad artiklis 4 sätestatud nõuete täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt 30 kuu möödudes artiklis 5 osutatud asjakohaste tehniliste suuniste ning kirjelduste jõustumisest. Kõnealused tehnilised suunised ja kirjeldused jõustuvad järgmisel päeval pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

3. Liikmesriigi taotlusel võib komisjon artikli 11 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt pikendada lõikes 2 ette nähtud tähtaega ühe või mitme artiklis 4 sätestatud nõude rakendamiseks artikli 2 kohaldamisalasse kuuluvate siseveeteede suhtes, kus liiklustihedus on väike või siseveeteede suhtes, mille puhul oleks niisuguse rakendamise kulud saadava kasuga võrreldes ebaproportsionaalsed. Seda tähtaega võib pikendada komisjoni lihtsa otsusega; pikendamist võib korrata. Liikmesriigi taotlusega koos esitatavas põhjenduses peab käsitlema kõnealuse veetee liiklustihedust ja majanduslikke tingimusi. Kuni komisjoni otsuseni võib pikendamist taotlenud liikmesriik jätkata tegevust, nagu oleks pikendus antud.

4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

5. Vajaduse korral abistavad liikmesriigid üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel.

6. Komisjon jälgib jõeteabeteenuste loomist ühenduses ning kannab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule ette hiljemalt 20 oktoobriks 2008.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele, kellel on artikli 2 kohaldamisalasse kuuluvaid siseveeteid.









I LISA

ANDMETE SUHTES ESITATAVAD MIINIMUMNÕUDED

Nagu on osutatud artikli 4 lõike 3 punktis a, esitatakse eelkõige järgmised andmed:

— laevatee telg koos kilometraažiga,

— kitsendused laevade või kolonnide pikkuse, laiuse, süvise ja kõrguse suhtes veepinnast,

— piiravate rajatiste, eriti lüüside ja sildade käitusajad,

— sadamate ja ümberlaadimispunktide asukohad,

— navigatsioonis asjakohaste veetasememõõturite võrdlusandmed.









II LISA

JÕETEABETEENUSTE SUUNISTE JA TEHNILISTE KIRJELDUSTE PÕHIMÕTTED

1. Jõeteabeteenuste suunised

Artiklis 5 osutatud jõeteabeteenuste suunised peavad vastama järgmistele põhimõtetele:

a) teenuste ja nendega seotud süsteemide kavandamise, rakendamise ja tegeliku kasutamise suhtes kehtestatud tehniliste nõuete näitamine,

b) jõeteabeteenuste ülesehitus ja organisatsioon, ning

c) soovitused laevade osalemiseks jõeteabeteenustes, üksikteenusteks ning jõeteabeteenuste järkjärguliseks arendamiseks.

2. Sisevee-ECDIS

Artikli 5 alusel kehtestatavad elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilised kirjeldused peavad vastama järgmistele põhimõtetele:

a) ühitatavus merelaevanduses kasutatava ECDISiga, et hõlbustada siseveelaevade liiklust lehtersuudmete segaliiklusvööndites ning mere-jõeliiklust;

b) sisevee-ECDISi seadmetele esitatavate miinimumnõuete ning elektrooniliste navigatsioonikaartide miinimumsisu kindlaksmääramine, pidades ennekõike silmas laevajuhtimise ohutuse järgmisi tahke:

— kasutatavate sisevee-ECDISi seadmete usaldusväärsuse ja kättesaadavuse kõrge tase,

— sisevee-ECDISi seadmete tugevus, et need peaksid vastu laeva pardal harilikult valitsevatele keskkonnaoludele, ilma et seadmete kvaliteet või usaldusväärsus sellest halveneks,

— ohutuks laevajuhtimiseks vajalike mitmesuguste geograafiliste objektide (nt faarvaatri piirid, kaldarajatised, majakad) lisamine elektroonilistele navigatsioonikaartidele,

— elektroonilise kaardi jälgimine kattuva radaripildiga, kui seda kasutatakse laeva tüürimiseks;

c) faarvaatri sügavusteabe lisamine elektroonilistele navigatsioonikaartidele ning varem kindlaks määratud või tegeliku veetaseme kuvamine;

d) lisateabe (nt muudelt osalistelt peale pädevate asutuste) lisamine elektroonilistele navigatsioonikaartidele ja kuvamine sisevee-ECDISis, ilma et see mõjutaks ohutuks laevajuhtimiseks vajalikku teavet;

e) elektrooniliste navigatsioonikaartide kättesaadavus jõeteabeteenuste kasutajatele;

f) elektrooniliste navigatsioonikaartide jaoks vajalike andmete kättesaadavus kõikidele rakenduste tootjatele, vajaduse korral kuludel põhineva mõistliku tasu eest.

3. Elektrooniline laevadest teatamine

Artikli 5 alusel kehtestatavad elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses vastavad järgmistele põhimõtetele:

a) hõlbustatakse liikmesriikide pädevate asutuste, sisevee- ja merelaevanduse osaliste ning siseveelaevandust hõlmava mitmeliigilise transpordi osaliste vahelist elektroonilist andmevahetust;

b) sides laevalt ametiasutusele, ametiasutuselt laevale ja ametiasutuselt ametiasutusele kasutatakse standardset veoteate vormi, et saavutada ühitatavus merelaevandusega;

c) kasutatakse rahvusvaheliselt tunnustatud koodiloendeid ja klassifikaatoreid, mida võib täiendada vastavalt siseveelaevanduse vajadustele;

d) kasutatakse Euroopa ühtset laeva identifitseerimisnumbrit.

4. Teated kipritele

Artikli 5 alusel kehtestatavad kipritele edastatavate teadete tehnilised kirjeldused, eriti faarvaatriteabe, liiklusteabe ja -korralduse ning reisiplaneerimise teabe puhul, vastavad järgmistele põhimõtetele:

a) standarditud andmestruktuur, mille puhul kasutatakse ette kindlaks määratud tekstimooduleid ja mis on suures ulatuses kodeeritud, võimaldamaks selle põhisisu automaattõlget teistesse keeltesse ning hõlbustamaks kipritele edastatavate teadete integreerimist reisikavandussüsteemidesse;

b) standarditud andmestruktuuri ühitatavus sisevee-ECDISi andmestruktuuriga, et hõlbustada kipritele edastatavate teadete integreerimist sisevee-ECDISisse.

5. Laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemid

Artikli 5 alusel kehtestatavad laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilised kirjeldused vastavad järgmistele põhimõtetele:

a) süsteemide suhtes esitatavad nõuded ning standardsõnumid ja -menetlused määratakse kindlaks selliselt, et neid saab automatiseerida;

b) taktikalise liiklusteabe nõuetele vastavad süsteemid ja strateegilise liiklusteabe nõuetele vastavad süsteemid eristatakse nii asukoha määramise täpsuse kui ka nõutava ajakohastusmäära suhtes;

c) kirjeldatakse laevade liikumistee kindlakstegemiseks ja jälgimiseks ettenähtud asjakohaseid tehnilisi süsteeme nagu sisevee-AIS (siseveelaevanduse automaatne identifitseerimissüsteem);

d) andmete esitusviisi ühtesobivus merelaevanduse automaatse identifitseerimissüsteemiga.