1998R0577 — ET — 23.12.2007 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 577/98,

9. märts 1998,

tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu ning arvestades, et: ning arvestades, et: komisjon vajab talle määratud ülesannete täitmiseks võrreldavat statistilist teavet liikmesriikide tööhõive ja tööpuuduse taseme, vormide ja suundumuste kohta; parim viis selle teabe saamiseks ühenduse tasandil on korraldada ühtlustatud tööjõuvaatlusi; nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 3711/91, mis käsitleb tööjõu iga-aastase valikvaatluse korraldamist ühenduses, ( 1 ) on sätestanud, et alates 1992. aastast tuleb vaatlus korraldada iga aasta kevadel; kuigi andmete kättesaadavuse ja ühtlustamise tagamiseks ja töö mahu mõõtmiseks on pidevuuring igakevadisest vaatlusest parem, on liikmesriikides samadel kuupäevadel raske vaatlusi korraldada; olemasolevate haldusallikate kasutamist tuleks soodustada, sest need pakuvad kasulikku lisa küsitluste kaudu saadud teabele, samuti saab neid valimi koostamisel aluseks võtta; käesoleva määrusega kinnitatud vaatlusandmeid võib täiendada muutujatega, mis moodustavad osa mitmeaastasest lisaküsimustike programmist ja mis koostatakse asjakohase menetluse kohaselt rakenduskorra osana; käesoleva määruse suhtes kohaldatakse ka olulisuse ja tasuvuse põhimõtteid, nii nagu need on määratletud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, ( 2 ) mis moodustab ühenduse statistika koostamise õigusraamistiku; statistiliste andmete konfidentsiaalsust reguleerivad eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta; ( 3 ) komisjon on konsulteerinud otsuse 89/382/EMÜ, Euratom ( 4 ) alusel loodud statistikaprogrammi komiteega vastavalt eespoolnimetatud otsuse artiklile 3, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Vaatluste sagedus

Tööjõu valikvaatluse, edaspidi “vaatlus”, korraldavad liikmesriigid igal aastal.

▼M1

See uuring on pidevuuring, mille kaudu saadakse kvartali- ja aastatulemusi; üleminekuperioodil, mis ei kesta 2002. aastast kauem, teevad liikmesriigid, kes ei saa rakendada pidevuuringut, selle asemel iga-aastase uuringu, mis toimub kevadel.

Erandina pikendatakse üleminekuperioodi

a) Itaalias aastani 2003,

b) Saksamaal aastani 2004 tingimusel, et Saksamaa esitab selle asemel igas kvartalis hinnangud peamise tööjõu valikvaatluse koondnäitajate kohta, samuti igal aastal keskmised hinnangud mõnede konkreetsete tööjõu valikvaatluse koondnäitajate kohta.

▼B

Vaatluse käigus kogutud teave käsitleb üldist olukorda nädalal (esmaspäevast pühapäevani), mis eelneb küsitlusele ja mida nimetatakse vaatlusnädalaks.

Pidevuuringu puhul:

— jaotatakse vaatlusnädalad ühtlaselt kogu aasta peale,

— küsitlus toimub tavaliselt vaatlusnädalale vahetult järgneval nädalal. Vaatlusnädala ja küsitluse kuupäeva vahe ei tohi olla üle viie nädala, välja arvatud kolmandas kvartalis,

— vaatluskvartalid ja -aastad on vastavalt 13 ja 52 järjestikusest nädalast koosnevad perioodid. Teatava kvartali või aasta moodustavate nädalate loend koostatakse artiklis 8 sätestatud korras.

Artikkel 2

Vaatlusala ja vaatluse ulatus, vaatlusviisid

1. Vaatlus tehakse liikmesriigis leibkondade või isikute valimi hulgas, kes vaatluse toimumise ajal elavad selle liikmesriigi majandusterritooriumil.

2. Vaatluse üldine ulatus hõlmab isikuid, kes elavad selle liikmesriigi majandusterritooriumil tavaleibkondades. Kui võimalik, lisatakse põhiosas tavaleibkondadena elavale elanikkonnale isikud, kes elavad institutsioonleibkondades.

Võimaluse korral vaadeldakse institutsioonleibkondi eriliste valimite kaudu, mis võimaldavad andmeid saada otse kõnealustelt isikutelt. Kui see ei ole võimalik, arvatakse institutsioonleibkondadesse kuuluvad isikud, kes on säilitanud sideme tavaleibkonnaga, kõnealusesse tavaleibkonda.

3. Muutujad, mida kasutatakse hõiveseisundi ja vaeghõive määramiseks, peavad tulenema küsitlusest asjaomase isikuga, või kui see pole võimalik, selle leibkonna teise liikmega. Muud teavet võib ammutada teistest allikatest, sealhulgas haldusandmetest, tingimusel et saadud teave on samaväärse kvaliteediga.

4. Olenemata sellest, kas uuritakse tavaleibkonda või institutsioonleibkonda, kogutakse andmeid tavaliselt kõikidelt leibkonda kuuluvatelt isikutelt. Kui uuritakse üksikisikut, siis teave teiste leibkonna liikmete kohta

— ei pea sisaldama artikli 4 lõike 1 punktides g, h, i ja j loetletud andmeid,

— ja seda võib koguda alavalimist, mis on koostatud nii, et: — — vaatlusnädalad jaotatakse ühtlaselt kogu aasta peale, — vaatluste arv (valimisse kuuluvad isikud ja nende leibkonna liikmed) vastab aasta arvestuses artiklis 3 määratud usaldusväärsuse kriteeriumidele.

Artikkel 3

Valimi representatiivsus

1. Töötute rühma puhul, kes esindab 5 % tööealisest elanikkonnast, ei või suhteline standardviga NUTS II tasandil aasta keskmises arvestuses (või kui aastavaatlus toimub kevadel, siis kevade arvestuses) olla üle 8 % asjaomasest elanikkonna alavalimist.

See nõue ei kehti piirkondade kohta, kus on alla 300 000 elaniku.

2. Tööealisest elanikkonnast 5 % esindava alavalimi pidevuuringul ei või kahe järjestikuse kvartali vahelise muutuste arvestuse suhteline standardviga riigi tasandil olla suurem kui 2 % kõnealusest alavalimist.

Miljoni kuni 20 miljoni elanikuga liikmesriigis ei või suhteline standardviga kvartali arvestuses olla suurem kui 3 % kõnealusest alavalimist.

Liikmesriikide kohta, kelle elanikkond on alla ühe miljoni, kõnealused täpsusnõuded ei kehti.

3. Kui vaatlus tehakse ainult kevadel, peab vähemalt veerand vaatlusüksustest pärinema eelmisest vaatlusest ja veerand olema järgmise vaatluse osa.

Need kaks rühma tehakse kindlaks koodide järgi.

4. Kui teatavatele küsimustele vastamata jätmine toob kaasa andmete puudulikkuse, kohaldatakse vajaduse korral statistilise imputeerimise meetodit.

5. Statistilist kaalu arvutades võetakse arvesse eelkõige valiku tõenäosust ja täiendavaid andmeid vaadeldava elanikkonna soolise, vanuselise (viie aasta kaupa eristatud vanuserühmad) ja piirkondliku (NUTS II tasand) jaotuse kohta, kui niisuguseid täiendavaid andmeid loetakse asjaomases liikmesriigis piisavalt usaldusväärseks.

6. Liikmesriigid esitavad komisjonile (EÜSA) kõikvõimaliku nõutud teabe vaatluse korraldamise ja meetodite kohta, osutades eelkõige valimi koostise ja suuruse kohta vastuvõetud kriteeriumidele.

Artikkel 4

Vaadeldavad näitajad

1. Andmetes esitatakse:

a) demograafiline taust: — leibkonna järjekorranumber, — sugu, — sünniaasta, — sünnikuupäev vaatlusperioodi lõpu suhtes, — perekonnaseis, — seos viiteisikuga, — abikaasa järjekorranumber, — isa järjekorranumber, — ema järjekorranumber, — kodakondsus, — selles liikmesriigis elatud aastate arv, — sünniriik (vabatahtlik teave), — vaatluses osalemise laad (otse või leibkonna teise liikme vahendusel);

▼M3

b) hõiveseisund: — hõiveseisund vaatlusnädala jooksul, — palgasaamise jätkumine, — põhjus, miks töökohta omav isik ei töötanud, — töötu isiku puhul töökoha otsimine, — otsitud töökoha liik (füüsilisest isikust ettevõtja või töötaja), — töökoha otsimise viisid, — tööleasumise valmidus;

c) põhitöökoha andmed: — ametikoht, — kohaliku üksuse tegevusala, — amet, — juhtimiskohustused, — kohalikus üksuses töötavate isikute arv, — riik, kus töökoht asub, — piirkond, kus töökoht asub, — aasta ja kuu, mil isik asus tööle praegusele ametikohale, — riigi tööturuasutuse osa praeguse töökoha leidmisel, — töö pidevus (ja põhjused), — ajutise töö või tähtajalise töölepingu kestus, — töö täistööajaga/osalise tööajaga (ja põhjused), — leping ajutist tööd vahendava asutusega, — töötamine kodus;

d) tööaeg tundides: — nädalas tavaliselt töötatud tundide arv, — tegelikult töötatud tundide arv, — ületundide arv vaatlusnädalal, — peamised põhjused, miks tegelikult töötatud tundide arv erines tavaliselt töötatud tundide arvust;

▼B

e) teine töökoht: — rohkem kui ühe töökoha olemasolu, — ametiala, — kohaliku üksuse tegevusala, — tegelikult töötatud tundide arv;

f) ilmne vaeghõive: — soov praegusest rohkem tunde töötada (aastavaatluse puhul vabatahtlik teave), — muu töökoha otsimine ja selle põhjused, — otsitava töökoha liik (töötaja või muu), — teise töökoha otsimise viisid, — põhjused, miks isik ei otsi teist töökohta (aastavaatluse puhul vabatahtlik teave), — tööleasumise valmidus, — soovitud töötundide arv (aastavaatluse puhul vabatahtlik teave);

▼M3

g) töökoha otsimine: — otsitud töökoha liik, — töökoha otsimise kestus, — isiku olukord vahetult enne tööotsimise algust, — kas on registreeritud riiklikus tööhõiveametis ja kas on saanud toetusi, — nende isikute soov töötada, kes tööd ei otsi, — põhjused, miks isik ei ole tööd otsinud, — hooldusteenuste puudumine;

▼M2

h) haridus ja koolitus: osalemine ametliku hariduse omandamises või koolituses viimase nelja nädala jooksul — tase, — valdkond; osalemine kursustel ja muudel koolitustel viimase nelja nädala jooksul — kestus kokku, — viimase kursuse või muu koolituse eesmärk, — viimase koolituse valdkond, — osales viimasel koolitusel tööajast; haridusalane saavutus — kõrgeim omandatud haridus- või koolitusaste, — kõrgeima omandatud haridustaseme valdkond, — kõrgeima taseme omandamisaasta;

▼B

i) mittetöötava isiku eelnev töökogemus: — eelneva töökogemuse olemasolu, — aasta ja kuu, mil isik viimati töötas, — viimasest töökohast lahkumise peapõhjus, — ametikoht viimases töökohas, — kohaliku üksuse tegevusala, kus isik viimati töötas, — amet viimases töökohas;

j) olukord üks aasta enne vaatlust (vabatahtlik 1., 3. ja 4. kvartali osas): — peamine hõiveseisund, — ametikoht, — kohaliku üksuse tegevusala, kus isik töötas, — elukohariik, — elukohapiirkond;

k) peamine hõiveseisund (vabatahtlik teave);

▼M4

l) palk põhitöökohast;

▼B

m) küsitluse tehnilised üksikasjad: — vaatlusaasta, — võrdlusnädal, — küsitlusnädal, — liikmesriik, — piirkond, kus leibkond asub, — linnastumise aste, — leibkonna järjekorranumber, — leibkonna liik, — institutsiooni liik, — statistiline kaal, — alavalimi suhe eelmise vaatlusega (aastavaatlus), — alavalimi suhe järgmise vaatlusega (aastavaatlus), — uuringu etapi järjekorranumber;

▼M3

n) ebatüüpilised tööajad: — vahetustega töö, — õhtune töö, — öötöö, — laupäeval töötamine, — pühapäeval töötamine.

▼B

2. Lõikes 1 kirjeldatud teabele võib lisada täiendavaid muutujaid, edaspidi “lisaküsimustikud”.

Mitmeaastane lisaküsimustike programm koostatakse igal aastal artiklis 8 sätestatud korras:

— see programm määratleb iga lisaküsimustiku jaoks objekti, vaatlusperioodi, valimi suuruse (sama suur või väiksem kui artikli 3 alusel määratud valim) ja tulemuste edastamise tähtaja (mis võib erineda vastavalt artiklile 6 määratud tähtajast),

— lisaküsimustikega hõlmatud liikmesriigid, piirkonnad ja üksikasjalik loend kogutavate andmete kohta koostatakse vähemalt 12 kuud enne kõnealuse küsimustiku kohase vaatlusperioodi algust,

▼M3

— lisaküsimustiku maht ei või olla suurem kui 11 muutujat.

▼B

3. Mõisted, kasutatavad kontrollivõtted, muutujate kodifitseerimine, tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevad muutujate loendi kohandused ja hõiveseisundit käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtted kehtestatakse artiklis 8 sätestatud korras.

▼M3

4. Komisjoni ettepanekul võib lõikes 1 täpsustatud vaatlustunnuste hulgast määrata kindlaks muutujate loendi (edaspidi “struktuurilised muutujad”), mida tuleb vaadelda üksnes aasta keskmistena 52 nädala kohta, mitte kvartali keskmistena. Kõnealune struktuuriliste muutujate loend, valimi minimaalne suurus ja vaatluse sagedus määratakse kindlaks artiklis 8 ettenähtud korras. Hispaania, Soome ja Ühendkuningriik võivad üleminekuperioodi jooksul kuni 2007. aasta lõpuni vaadelda struktuurilisi muutujaid ühe kvartali kaupa.

▼B

Artikkel 5

Vaatluse tegemine

Liikmesriigid võivad teha vaatluses osalemise kohustuslikuks.

▼M4

Artikkel 6

Tulemuste edastamine

Liikmesriigid edastavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile (Eurostat) vaatlustulemused ilma otseste identifitseerimisandmeteta kaheteistkümne nädala jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu.

Vaatluskarakteristiku “palk põhitöökohast” alla kuuluvad andmed võib edastada Euroopa Ühenduste Statistikaametile kahekümne ühe kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu, kui nende andmete saamiseks kasutatakse haldusandmeid.

▼B

Artikkel 7

Aruandlus

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta alates aastast 2000 iga kolme aasta järel. Aruandes antakse eelkõige hinnang statistiliste meetodite kvaliteedile, mida liikmesriigid on kavandanud tulemuste parandamiseks või vaatlusprotsessi hõlbustamiseks.

▼M1

Artikkel 8

Menetluskord

1. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom ( 5 ) artikliga 1 asutatud statistikaprogrammi komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 6 ) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Käesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 3711/91 kehtetuks.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.