02017R0127 — ET — 01.11.2017 — 001.003

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/127,

20. jaanuar 2017,

millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu kalalaevade kalapüügivõimalused teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2017. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2018. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2017 kuni 31 jaanuarini 2018, välja arvatud juhul, kui artiklites 25 ja 26 ning IIE lisas on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2016 kuni 30. novembrini 2017;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused 2017. ja 2018. aastal IATTCi konventsiooni alal, mis on täpsustatud artiklis 27.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu kalalaevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjakohastes sätetes selgelt viidatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 mõisteid. Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuspüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük“ (TAC) – i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus; ii) igast kalavarust aastas lossida lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

e) „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hindamine“ – asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus“ – kalavõrgu silma suurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 1 );

h) „liidu laevastikuregister“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

i) „püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – määruse (EÜ) nr 218/2009 III lisas määratletud geograafilised alad ( 2 );

b) „Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53° 30′ N 15° 00′ W — 53° 30′ N 11° 00′ W — 51° 30′ N 11° 00′ W — 51° 30′ N 13° 00′ W — 51° 00′ N 13° 00′ W — 51° 00′ N 15° 00′ W — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43° 00′ N 8° 00′ W — 43° 00′ N 10° 00′ W — 42° 00′ N 10° 00′ W — 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42° 00′ N 8° 00′ W — 42° 00′ N 10° 00′ W — 38° 30′ N 10° 00′ W — 38° 30′ N 9° 00′ W — 40° 00′ N 9° 00′ W — 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) „Cádizi laht“ – ICESi IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7°23′48″ W ida poole;

h) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 3 ) II lisas määratletud geograafilised alad;

i) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 4 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

j) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 5 ) määratletud geograafiline ala;

k) „ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 6 ) määratletud geograafiline ala;

l) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“ – määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 7 ) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

m) „IATTCi (Ameerika – Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga ( 8 ) moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis määratletud geograafiline ala;

n) „IOTCi (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 9 ) määratletud geograafiline ala;

o) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – avamerepiirkond 10° põhjalaiusest lõuna pool, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool, SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, ( 10 ) ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

p) „WCPFCi (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 11 ) määratletud geograafiline ala;

q) „GFCMi (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) geograafilised alapiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 ( 12 ) I lisas määratletud alad;

r) „Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;

s) „IATTCi ja WCPFCi vaheline kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150° läänepikkust, — 130° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 50° lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes või teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadel on lubatud kala püüda I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 ( 13 ) ja selle rakendussätetes esitatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Need kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena:

i) kasutatakse analüütilise hinnangu olemasolu korral varusid alates 2017. aastast ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel;

ii) järgitakse juhul, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, varude kasutamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2017 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüügid;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta püüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui:

a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja see kvoot ei ole ammendatud, või

b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 kohane sihtliiki mittekuuluva liigi varu, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

a) IIA lisa kohaldatakse atlandi merilesta- ja hariliku merikeele varu majandamisel ICESi IV alapiirkonnas.

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse hariliku merikeele varu majandamisel ICESi VIIe rajoonis.

Artikkel 9

Huntahvena püügi meetmed

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda huntahvenat ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning ICESi VIIa ja VIIg rajooni vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Liidu kalalaevadel on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.

2. Keelatud on liidu kalalaevade teostatav ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik huntahvena püük järgmistes piirkondades ning seal püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida:

a) ICESi IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoon;

b) veed, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.

Erandina esimesest lõigust kohaldatakse esimeses lõigus osutatud piirkondades huntahvena suhtes järgmisi meetmeid:

a) põhjatraale ja -nootasid ( 14 ) kasutav liidu kalalaev võib hoida pardal vältimatu kaaspüügina püütud huntahvena saaki, mis ei ületa 3 % päeva jooksul pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust. Selle erandi alusel liidu kalalaeva pardal hoitava huntahvena saak ei tohi ületada 400 kilogrammi kuus;

b) õngekonkse ja -nööre ( 15 ) kasutavad liidu kalalaevad võivad püüda huntahvenat 2017. aasta jaanuaris ja 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2017 ning kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida, kui püütud kogus ei ületa kümmet tonni aastas laeva kohta.

c) vainakkevõrke ( 16 ) kasutavad liidu kalalaevad võivad hoida pardal vältimatu kaaspüügina püütud huntahvena saaki, mis ei ületa 250 kilogrammi kuus;

▼M2

Eespool nimetatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük punktis b õngekonksude ja -nööridega ning punktis c vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes käesolevat erandit kohaldatakse, ega nende kogupüügivõimsus ei suurene.

▼B

3. Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele. Liikmesriigid teatavad komisjonile püütud huntahvena saagi püügivahendi liigi kaupa hiljemalt 20 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

4. 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2017 on ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoonis huntahvena harrastuspüügi puhul, sealhulgas kaldalt püügi puhul, lubatud üksnes püüa-ja-vabasta kalastamisviis. Sel ajal on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.

5. Harrastuspüügi, sealhulgas kaldalt püügi puhul tohib üks kalamees jätta endale kuni ühe huntahvena päevas järgmistel ajavahemikel ja järgmistes piirkondades:

a) alates 1. juulist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoon;

b) alates 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 ICESi VIIj ja VIIk rajoon.

6. 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 ICESi VIIIa ja VIIIb rajoonis tohib harrastuspüügi puhul üks kalamees jätta endale kuni viis kala päevas.

Artikkel 10

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste omavahel vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist;

g) käesoleva määruse artikli 15 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 11

Püügikeeluaeg

1. Porcupine'i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2017 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine'i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine'i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.

2. ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 millimeetrit, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2017.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmanda riigi selliste laevade suhtes, millel on lubatud tobiate püük ja seotud kaaspüüki ICESi IV alapiirkonna liidu vetes.

Artikkel 12

Keelud

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõigis vetes;

c) hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

e) hiidhai (Cetorhinus maximus) kõigis vetes;

f) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

g) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

i) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

j) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

k) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

l) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

m) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) kõigis vetes;

n) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõigis vetes;

o) järgmised merisarvikute liigid kõigis vetes:

i) vahemere merisarvik (Mobula mobular);

ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei);

iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);

iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);

v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);

vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana);

vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);

viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);

ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

p) järgmised saagraide (Pristidae) liigid kõigis vetes:

i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata);

ii) väike saagrai (Pristis clavata);

iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);

iv) harilik saagrai (Pristis pristis);

v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

q) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

r) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

s) musterrai (Raja undulata) ICESi VI ja X alapiirkonna liidu vetes;

t) valgerai (Rostroraja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

u) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

▼M1

v) hariliku ogahai (Squalus acanthias) ICESi II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu veed, välja arvatud kaaspüügivältimisprogrammi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas;

▼B

w) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.







II PEATÜKK

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 14

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 15

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2018, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise jaotamisega liikmesriikide vahel.







1. jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 16

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Selliste liidu söödaga õngelaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Selliste rannalähedase väikesemahulise püügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Selliste kalalaevade arvu ja kogumahutavusena väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate püüniste arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

7. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade suurimat arvu piiratakse IV lisa punkti 7 kohaselt.

Artikkel 17

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuskalapüügiks.

Artikkel 18

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







2. jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 19

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Uurimusliku kalapüügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas esitatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 20

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigid võivad 2017. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Sellises püügis osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2017.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 meetrisest sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 21

Tavalise hiilgevähi püük 2017./2018. aasta püügihooajal

1. CCAMLRi konventsiooni alal 2017./2018. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) püüda kavatsev liikmesriik teavitab hiljemalt 1. maiks 2017 komisjoni oma kavatsusest tavalist hiilgevähki püüda, kasutades selleks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2017.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.







3. jagu

IOTCi pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 22

IOTCi pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTCi pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 1.

2. IOTCi pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist nende laevastikku, on asjaomased laevad IOTCi laevaregistris või mõne muu tuunipüüki käsitleva piirkondliku kalandusorganisatsiooni registris. Üle ei tohi kanda selliste laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

▼M1

Artikkel 22a

Püügi piirnormid

Kulduim-tuuni püük liidu seinnoodalaevadega ei tohi ületada IK lisas sätestatud püügi piirnorme.

▼B

Artikkel 23

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1. Seinnoodalaev ei tohi korraga kasutada rohkem kui 425 aktiivset triivivat peibutuspüügivahendit.

2. Liidu varustuslaevade arv ei tohi ületada poolt liidu seinnoodalaevade arvust. Käesoleva lõigu kohaldamisel määratakse liidu varustuslaevade ja liidu seinnoodalaevade arv kindlaks IOTCi aktiivsete laevade nimekirja alusel.

Artikkel 24

Haid

1. Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõigi pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Lõikes 1 ja 2 osutatud liikide juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







4. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 25

Pelaagiline kalapüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IJ lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid piiravad 2017. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse (GT) taset kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, s.o 78 600 GTni.

3. IJ lisas kindlaks määratud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta, et edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 26

Põhjalähedane kalapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2017. aastal oma laevade põhjalähedast püüki või põhjalähedase püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal, piirdudes selle ala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi ja koormuse tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjalähedase püügiga või kellel ei ole olnud selle püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.







5. jagu

IATTCi konventsiooni ala

Artikkel 27

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoodalaevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2017 või 18. novembrist 2017 kuni 18. jaanuarini 2018 järgmiste piiridega määratud alal:

— Vaikse ookeani Ameerika rannik,

— 150° läänepikkust,

— 40° lõunalaiust,

— 40° lõunalaiust,

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2017 järgmiste piiridega määratud alal:

— 96° läänepikkust,

— 110° läänepikkust,

— 4° lõunalaiust,

— 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2017. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 kindlaks määratud piirkondades valitud perioodiks seinnoodapüügi.

▼M1

2a. Liikmesriigid peatavad kalapüügi nende lipu all sõitvate ja peibutuspüügivahendit kasutavate seinnoodalaevade puhul, kui vastava kalaliigi puhul eraldatud püügi piirnorm on saavutatud.

▼B

3. IATTCi konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu, või

b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 28

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1. IATTCi konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad:

a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 29

Merisarviklaste püügi keeld

IATTCi konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda (sugukonna Mobulidae, sh perekondade Manta ja Mobula) merisarviklasi ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui liidu kalalaevad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad need kalad võimaluse korral elusana ja vigastamata vette tagasi laskma.







6. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 30

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— tont-musthai (Apristurus manis),

— sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

— lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— railased (Rajidae),

— harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

— harilik ogahai (Squalus acanthias).







7. jagu

WCPFCi konventsiooni ala

Artikkel 31

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFCi konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, ei ületa suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügiks eraldatud päevade arv 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFCi konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2017. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

4. Liikmesriigid tagavad, et 2017. aastal ei ole suursilm-tuuni (Thunnus obesus) kaaspüük seinnoodalaevadega üle 2 857 tonni.

Artikkel 32

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFCi konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutuspüügivahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2017 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2017 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFCi konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik lõike 1 kohases WCPFCi konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu, või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 33

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFCi konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade suurim arv on esitatud VII lisas.

Artikkel 34

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFCi konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, ladustada ja lossida järgmiste liikide rümpasid või nende osi:

a) siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 35

IATTCi ja WCPFCi vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFCi registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti s kohases IATTCi ja WCPFCi vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFCi kui ka IATTCi registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTCi registrisse, peavad järgima artikli 27 lõike 1 punktis a, sama artikli lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklis 28 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti s kohases IATTCi ja WCPFCi vahelises kattuvas piirkonnas.







8. jagu

GFCMi lepinguga hõlmatud piirkond

Artikkel 36

Väikeste pelaagiliste liikide varud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18

1. Liidu kalalaevadega geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 püütud väikeste pelaagiliste liikide kogus ei ületa 2014. aasta kogust vastavalt käesoleva määruse IL lisale ja selle kohta esitatakse aruanne määruse (EL) nr 1343/2011 artikli 24 kohaselt.

2. Geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 pelaagilisi liike püüdvate liidu kalalaevade püügipäevade arv ei ületa 180 päeva aastas. Nimetatud 180 püügipäeva jooksul võib maksimaalselt 144 päeval püüda (sihtliigina) sardiini ja maksimaalselt 144 päeval anšoovist.







9. jagu

Beringi meri

Artikkel 37

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 38

Lubatud kogupüügid

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 39

Kalapüügiload

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükis sätestatud tingimusi. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud VIII lisas.

Artikkel 40

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 39 sätestatud lubade alusel.

Artikkel 41

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid liidu vetes:

i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata);

ii) väike saagrai (Pristis clavata);

iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);

iv) harilik saagrai (Pristis pristis);

v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

d) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

i) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) liidu vetes;

j) hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes;

k) järgmised merisarvikute liigid liidu vetes:

i) vahemere merisarvik (Mobula mobular);

ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei);

iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);

iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);

v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);

vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana);

vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);

viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);

ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

l) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

m) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

n) musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ning valgerai (Rostroraja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

o) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

▼M1

p) hariliku ogahai (Squalus acanthias) ICESi II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

▼B

q) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 43

Üleminekusäte

Artiklit 9, artikli 11 lõiget 2 ning artikleid 12, 18, 19, 24, 28, 29, 30, 34, 37 ja 41 kohaldatakse mutatis mutandis ka 2018. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2018. aastaks.

Artikkel 44

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2017.

Artiklitega 19, 20 ja 21 ning IE ja V lisaga ettenähtut teatavate kalavarude püügi võimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. detsembrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI







I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: ICCATi konventsiooni ala IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IG LISA: Siniuim-tuun – levikualad IH LISA: WCPFCi konventsiooni ala IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala IK LISA: IOTCi pädevusalasse kuuluv ala IL LISA: GFCMi lepinguga hõlmatud piirkond IIA LISA: Kalalaevade püügikoormus ICESi IV alapiirkonnas IIB LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes IIC LISA: Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche'i lääneosas ICESi VIIe rajoonis IID LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu kalalaevade püügilubade suurim arv IV LISA: ICCATi konventsiooni ala V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala VII LISA: WCPFC konventsiooni ala VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH, IJ, IK ja IL lisa tabelites esitatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 ( 17 ) sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsete nimetustega on esitatud liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dicentrarchus labrax BSS Huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Istiophorus albicans SAI Purikala Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Prionace glauca BSH Sinihai Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Rostroraja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Dipturus nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Sardina pilchardus PIL Sardiin Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus albacares YFT Kulduim-tuun Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Tavanimetus Kolmetäheline kood Teaduslik nimetus Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Huntahven BSS Dicentrarchus labrax Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kulduim-tuun YFT Thunnus albacares Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Dipturus nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Purikala SAI Istiophorus albicans Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sardiin PIL Sardina pilchardus Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) Sinihai BSH Prionace glauca Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Tursk COD Gadus morhua Täht-sünkrai RJR Amblyraja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Rostroraja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ümar helerai RJI Raja circularis









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED







Liik: tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼M2







Liik: tobias ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 458 552 (2) Ühendkuningriik 10 024 (2) Saksamaa 701 (2) Rootsi 16 838 (2) Liit 486 115 Lubatud kogupüük (TAC) 486 115 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Välja arvatud veed, mis asuvad kuni kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula juures. (2) Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügi kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:



Püügipiirkond: tobiavarude majandamise piirkondade liidu veed 1r 2r ja 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) 2r; (SAN/234_3R) 3r; (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Taani 241 443 165 965 50 979 0 165 0 Ühendkuningriik 5 278 3 628 1 114 0 4 0 Saksamaa 369 254 78 0 0 0 Rootsi 8 866 6 094 1 872 0 6 0 Liit 255 956 175 941 54 043 0 175 0 Kokku 255 956 175 941 54 043 0 175 0

▼B







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 Lubatud kogupüük (TAC) 90 Ennetuslik TAC







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna liidu veed (ARU/34-C) Taani 911 Saksamaa 9 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 43 Rootsi 35 Ühendkuningriik 16 Liit 1 028 Lubatud kogupüük (TAC) 1 028 Ennetuslik TAC







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 296 Prantsusmaa 6 Iirimaa 274 Madalmaad 3 091 Ühendkuningriik 217 Liit 3 884 Lubatud kogupüük (TAC) 3 884 Ennetuslik TAC







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Liit 21 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 21 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (USK/3A/BCD) Taani 15 Rootsi 7 Saksamaa 7 Liit 29 Lubatud kogupüük (TAC) 29 Ennetuslik TAC







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 64 Saksamaa 19 Prantsusmaa 44 Rootsi 6 Ühendkuningriik 96 Muud 6 (1) Liit 235 Lubatud kogupüük (TAC) 235 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 13 Hispaania 46 Prantsusmaa 548 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 264 Muud 13 (1) Liit 937 Norra 2 923 (2) (3) (4) (5) Lubatud kogupüük (TAC) 3 860 Ennetuslik TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks Vb, VI ja VII püügipiirkonnas:



Molva (LIN/*5B67-) 6 500 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 6 696 Iirimaa 18 858 Ühendkuningriik 1 734 Liit 27 288 Lubatud kogupüük (TAC) 27 288 Ennetuslik TAC







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A.) Taani 21 131 (2) Saksamaa 338 (2) Rootsi 22 104 (2) Liit 43 573 (2) Norra 6 767 Fääri saared 400 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 50 740 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). (3) Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N (HER/4AB.) Taani 82 745 Saksamaa 51 032 Prantsusmaa 23 561 Madalmaad 60 285 Rootsi 4 897 Ühendkuningriik 66 268 Liit 288 788 Fääri saared 200 Norra 139 666 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 481 608 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi IVa ja IVb püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) (1) Liit 50 000 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 1 151 (1) Liit 1 151 Lubatud kogupüük (TAC) 481 608 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki ning merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 Lubatud kogupüük (TAC) 6 659 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 56 Taani 10 891 Saksamaa 56 Prantsusmaa 56 Madalmaad 56 Rootsi 53 Ühendkuningriik 207 Liit 11 375 Lubatud kogupüük (TAC) 11 375 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc ja VIId (2) (HER/4CXB7D) Belgia 9 308 (3) Taani 1 201 (3) Saksamaa 741 (3) Prantsusmaa 13 136 (3) Madalmaad 23 463 (3) Ühendkuningriik 5 105 (3) Liit 52 954 Lubatud kogupüük (TAC) 481 608 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) laiuskraadini 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.).







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 466 (2) Prantsusmaa 88 (2) Iirimaa 630 (2) Madalmaad 466 (2) Ühendkuningriik 2 520 (2) Liit 4 170 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 4 170 Analüütiline TAC (1) Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde'i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57°30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 482 Madalmaad 148 Liit 1 630 Lubatud kogupüük (TAC) 1 630 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00′ N ja lääne pool 07°00′ W.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem Liit Kehtestatakse hiljem (2) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse hiljem (2) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 6 lõiget 2. ( 1 ) Clyde'i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool: — Mull of Kintyre (55°17,9′N, 05°47,8′W); — punkt konkreetses asukohas (55°04′N, 05°23′W) ja — Corsewall Point (55°00,5′N, 05°09,4′W).D265 (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis Ühendkuningriigi kvoot.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 074 Ühendkuningriik 3 053 Liit 4 127 Lubatud kogupüük (TAC) 4 127 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N, — lõunas laiuskraad 52°00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ühendkuningriik 465 Liit 930 Lubatud kogupüük (TAC) 930 Ennetuslik TAC







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ja VIIk (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 161 Prantsusmaa 893 Iirimaa 12 502 Madalmaad 893 Ühendkuningriik 18 Liit 14 467 Lubatud kogupüük (TAC) 14 467 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N, — lõunas laiuskraad 52°00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: VIII (ANE/08.) Hispaania 29 700 Prantsusmaa 3 300 Liit 33 000 Lubatud kogupüük (TAC) 33 000 Analüütiline TAC







Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 5 978 Portugal 6 522 Liit 12 500 Lubatud kogupüük (TAC) 12 500 Ennetuslik TAC







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 14 Taani 4 596 Saksamaa 115 Madalmaad 29 Rootsi 804 Liit 5 558 Lubatud kogupüük (TAC) 5 744 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 324 (1) Saksamaa 7 (1) Rootsi 194 (1) Liit 525 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 525 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 1 159 Taani 6 659 Saksamaa 4 222 Prantsusmaa 1 432 Madalmaad 3 762 Rootsi 44 Ühendkuningriik 15 275 Liit 32 553 Norra 6 667 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 39 220 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 28 293







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Liit 382 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12°00′ W ning XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74 Ennetuslik TAC







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12°00′ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) Analüütiline TAC (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.

▼M1







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (COD/07A.) Belgia 2 (1) (2) Prantsusmaa 5 (1) (2) Iirimaa 97 (1) (2) Madalmaad 0 (1) (2) Ühendkuningriik 42 (1) (2) Liit 146 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 146 (1) (2) Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Lisaks sellele TACile võivad liikmesriigid, kellel on kvoot hariliku tursa püüdmiseks VIIa püügipiirkonnas, ühisel kokkuleppel otsustada eraldada kokku 10 tonni ühele või mitmele laevale, kes tegelevad STECFi poolt hinnatud teadusliku kalapüügiga, et parandada teaduslikku teavet selle kalavaru kohta (COD/*07A.). Asjaomased liikmesriigid peavad enne lossimise lubamist teatama komisjonile laeva(de) nime(d).

▼B







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 109 Prantsusmaa 1 789 Iirimaa 739 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 193 Liit 2 830 Lubatud kogupüük (TAC) 2 830 Analüütiline TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 88 Prantsusmaa 1 730 Madalmaad 51 Ühendkuningriik 190 Liit 2 059 Lubatud kogupüük (TAC) 2 059 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 Taani 7 Saksamaa 7 Prantsusmaa 43 Madalmaad 34 Ühendkuningriik 2 540 Liit 2 639 Lubatud kogupüük (TAC) 2 639 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56–14) Hispaania 646 Prantsusmaa 2 518 Iirimaa 736 Ühendkuningriik 1 782 Liit 5 682 Lubatud kogupüük (TAC) 5 682 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 370 (1) Hispaania 4 107 (2) Prantsusmaa 4 985 (2) Iirimaa 2 266 (1) Ühendkuningriik 1 963 (1) Liit 13 691 Lubatud kogupüük (TAC) 13 691 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ (1) 5 % sellest kvoodist võib kasutada VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeelte sihtpüügil. (2) 5 % sellest kvoodist võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 748 Prantsusmaa 604 Liit 1 352 Lubatud kogupüük (TAC) 1 352 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 070 Prantsusmaa 53 Portugal 36 Liit 1 159 Lubatud kogupüük (TAC) 1 159 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼M1 —————

▼B







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 478 (1) Taani 1 054 (1) Saksamaa 515 (1) Prantsusmaa 98 (1) Madalmaad 361 (1) Rootsi 12 (1) Ühendkuningriik 11 003 (1) Liit 13 521 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 13 521 Ennetuslik TAC (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: VI püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56–14).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Liit 1 500 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56–14) Belgia 275 Saksamaa 314 Hispaania 294 Prantsusmaa 3 383 Iirimaa 765 Madalmaad 265 Ühendkuningriik 2 354 Liit 7 650 Lubatud kogupüük (TAC) 7 650 Ennetuslik TAC







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 3 097 (1) Saksamaa 345 (1) Hispaania 1 231 (1) Prantsusmaa 19 875 (1) Iirimaa 2 540 (1) Madalmaad 401 (1) Ühendkuningriik 6 027 (1) Liit 33 516 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 33 516 (1) Ennetuslik TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 368 Prantsusmaa 7 612 Liit 8 980 Lubatud kogupüük (TAC) 8 980 Ennetuslik TAC







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 3 296 Prantsusmaa 3 Portugal 656 Liit 3 955 Lubatud kogupüük (TAC) 3 955 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (HAD/3A/BCD) Belgia 10 Taani 1 667 Saksamaa 106 Madalmaad 2 Rootsi 197 Liit 1 982 Lubatud kogupüük (TAC) 2 069 Analüütiline TAC







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 196 Taani 1 348 Saksamaa 858 Prantsusmaa 1 495 Madalmaad 147 Rootsi 136 Ühendkuningriik 22 225 Liit 26 405 Norra 7 238 Lubatud kogupüük (TAC) 33 643 Analüütiline TAC Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 19 641







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Liit 707 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 10 Saksamaa 36 Prantsusmaa 494 Iirimaa 411 Ühendkuningriik 3 739 Liit 4 690 Lubatud kogupüük (TAC) 4 690 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 4 (1) Saksamaa 5 (1) Prantsusmaa 204 (1) Iirimaa 605 Ühendkuningriik 2 879 (1) Liit 3 697 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 3 697 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda IX piirkonnas. IIa püügipiirkonna liidu veed (HAD/*2AC4.)







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 86 Prantsusmaa 5 168 Iirimaa 1 722 Ühendkuningriik 775 Liit 7 751 Lubatud kogupüük (TAC) 7 751 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄

▼M1







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (HAD/07A.) Belgia 42 Prantsusmaa 189 Iirimaa 1 132 Ühendkuningriik 1 252 Liit 2 615 Lubatud kogupüük (TAC) 2 615 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼B







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa (WHG/03A.) Taani 929 Madalmaad 3 Rootsi 99 Liit 1 031 Lubatud kogupüük (TAC) 1 050 Ennetuslik TAC







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 315 Taani 1 361 Saksamaa 354 Prantsusmaa 2 045 Madalmaad 787 Rootsi 3 Ühendkuningriik 9 838 Liit 14 703 Norra 1 300 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 16 003 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 9 961







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56–14) Saksamaa 1 (1) Prantsusmaa 26 (1) Iirimaa 64 (1) Ühendkuningriik 122 (1) Liit 213 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 213 (1) Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa (WHG/07A.) Belgia 0 Prantsusmaa 3 Iirimaa 46 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 31 Liit 80 Lubatud kogupüük (TAC) 80 Ennetuslik TAC







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) Belgia 268 Prantsusmaa 16 501 Iirimaa 7 646 Madalmaad 134 Ühendkuningriik 2 951 Liit 27 500 Lubatud kogupüük (TAC) 27 500 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII (WHG/08.) Hispaania 1 016 Prantsusmaa 1 524 Liit 2 540 Lubatud kogupüük (TAC) 2 540 Ennetuslik TAC







Liik: merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) Rootsi 190 (1) Liit 190 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (HKE/3A/BCD) Taani 3 107 (1) Rootsi 264 (1) Liit 3 371 Lubatud kogupüük (TAC) 3 371 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 119 765







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (HKE/2AC4-C) Belgia 56 (1) Taani 2 271 (1) Saksamaa 261 (1) Prantsusmaa 503 (1) Madalmaad 130 (1) Ühendkuningriik 707 (1) Liit 3 928 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 3 928 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) IIIa rajoonis võib sellest kvoodist kasutada kaaspüügiks kuni 10 % (HKE/*03A.). (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 119 765







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 622 (1) Hispaania 19 944 Prantsusmaa 30 800 (1) Iirimaa 3 732 Madalmaad 401 (1) Ühendkuningriik 12 159 (1) Liit 67 658 Lubatud kogupüük (TAC) 67 658 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 119 765 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE) Belgia 80 Hispaania 3 218 Prantsusmaa 3 218 Iirimaa 402 Madalmaad 40 Ühendkuningriik 1 810 Liit 8 767







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) Belgia 20 (1) Hispaania 13 787 Prantsusmaa 30 961 Madalmaad 40 (1) Liit 44 808 Lubatud kogupüük (TAC) 44 808 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 119 765 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed (HKE/*57–14) Belgia 4 Hispaania 3 994 Prantsusmaa 7 188 Madalmaad 12 Liit 11 198







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HKE/8C3411) Hispaania 6 732 Prantsusmaa 646 Portugal 3 142 Liit 10 520 Lubatud kogupüük (TAC) 10 520 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 58 818 (1) Saksamaa 22 869 (1) Hispaania 49 865 (1) (2) Prantsusmaa 40 933 (1) Iirimaa 45 547 (1) Madalmaad 71 721 (1) Portugal 4 632 (1) (2) Rootsi 14 550 (1) Ühendkuningriik 76 319 (1) Liit 385 254 (1) (3) Norra 110 000 Fääri saared 9 000 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Eritingimus: liidu kasutatava 21 500 tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri vetes (WHB/*05B-F) püüda järgmise protsendi: 9,2 % (2) Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (3) Eritingimus: ELi kvootidest võib I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas, ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas järgmise koguse: 220 494







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (WHB/8C3411) Hispaania 41 375 Portugal 10 344 Liit 51 719 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Eritingimus: ELi kvootidest võib I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas, ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas järgmise koguse: 220 494







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12°W (WHB/24A567) Norra 220 494 (1) (2) Fääri saared 21 500 (3) (4) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormist maha. (2) Eritingimus: IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C): 55 124 (3) Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormidest maha. (4) Eritingimus: võidakse püüda ka VIb püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C): 5 375







Liik: väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (L/W/2AC4-C) Belgia 346 Taani 953 Saksamaa 122 Prantsusmaa 261 Madalmaad 794 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 904 Liit 6 391 Lubatud kogupüük (TAC) 6 391 Ennetuslik TAC







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) Saksamaa 116 Eesti 18 Hispaania 365 Prantsusmaa 8 323 Iirimaa 32 Leedu 7 Poola 4 Ühendkuningriik 2 117 Muud 32 (1) Liit 11 014 Norra 150 (2) Fääri saared 150 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 11 314 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (NLI/*24X7C). (3) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. Selle kvoodi alusel võib püüda VIa püügipiirkonna ELi vetes põhja pool 56°30′ N ja VIb püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 1 (1) Hispaania 341 (1) Prantsusmaa 8 (1) Leedu 3 (1) Ühendkuningriik 3 (1) Muud 1 (1) Liit 357 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 357 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) Taani 4 Saksamaa 4 Iirimaa 4 Prantsusmaa 23 Ühendkuningriik 14 Muud 4 (1) Liit 53 Lubatud kogupüük (TAC) 53 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/03-) Taani 3 Saksamaa 2 Rootsi 3 Liit 8 Lubatud kogupüük (TAC) 8 Ennetuslik TAC







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muud 4 (1) Liit 36 Lubatud kogupüük (TAC) 36 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna liidu veed (LIN/3A/BCD) Belgia 6 (1) Taani 50 Saksamaa 6 (1) Rootsi 19 Ühendkuningriik 6 (1) Liit 87 Lubatud kogupüük (TAC) 87 Ennetuslik TAC (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna liidu vetes.







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (LIN/04-C.) Belgia 22 Taani 350 Saksamaa 216 Prantsusmaa 195 Madalmaad 7 Rootsi 15 Ühendkuningriik 2 689 Liit 3 494 Lubatud kogupüük (TAC) 3 494 Ennetuslik TAC







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/05EI.) Belgia 9 Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Liit 33 Lubatud kogupüük (TAC) 33 Ennetuslik TAC







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 51 Taani 9 Saksamaa 187 Hispaania 3 774 Prantsusmaa 4 024 Iirimaa 1 008 Portugal 9 Ühendkuningriik 4 634 Liit 13 696 Norra 6 500 (1) (2) (3) Fääri saared 200 (4) (5) Lubatud kogupüük (TAC) 20 396 Ennetuslik TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ (1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6X14.): 3 000 ( 2 ) Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ja need on järgmised:



Molva (LIN/*5B67-) 6 500 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (3) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000 (4) Kaasa arvatud meriluts. Püütakse VIb ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56°30′ N (LIN/*6BAN.). (5) Eritingimus: selle alusel on lubatud VIa ja VIb püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VIa ja VIb püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.): 75







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 9 Taani 1 187 Saksamaa 33 Prantsusmaa 13 Madalmaad 2 Ühendkuningriik 106 Liit 1 350 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (NEP/3A/BCD) Taani 9 345 Saksamaa 27 Rootsi 3 343 Liit 12 715 Lubatud kogupüük (TAC) 12 715 Analüütiline TAC







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (NEP/2AC4-C) Belgia 1 048 Taani 1 048 Saksamaa 15 Prantsusmaa 31 Madalmaad 539 Ühendkuningriik 17 353 Liit 20 034 Lubatud kogupüük (TAC) 20 034 Analüütiline TAC







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 947 Saksamaa 0 Ühendkuningriik 53 Liit 1 000 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 33 Prantsusmaa 133 Iirimaa 222 Ühendkuningriik 16 019 Liit 16 407 Lubatud kogupüük (TAC) 16 407 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VII (NEP/07.) Hispaania 1 521 Prantsusmaa 6 166 Iirimaa 9 352 Ühendkuningriik 8 317 Liit 25 356 Lubatud kogupüük (TAC) 25 356 Analüütiline TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16): Hispaania 935 Prantsusmaa 586 Iirimaa 1 124 Ühendkuningriik 455 Liit 3 100







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (NEP/8ABDE.) Hispaania 250 Prantsusmaa 3 910 Liit 4 160 Lubatud kogupüük (TAC) 4 160 Analüütiline TAC







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIc (NEP/08C.) Hispaania 0 Prantsusmaa 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 Ennetuslik TAC







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (NEP/9/3411) Hispaania 84 (1) Portugal 252 (1) Liit 336 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 336 Ennetuslik TAC (1) Sellest kuni 6 % võib püüda ICESi IXa rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27.

▼M2







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (PRA/03A.) Taani 2 506 Rootsi 1 350 Liit 3 856 Lubatud kogupüük (TAC) 7 221 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼B







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (PRA/2AC4-C) Taani 1 818 Madalmaad 17 Rootsi 73 Ühendkuningriik 538 Liit 2 446 Lubatud kogupüük (TAC) 2 446 Ennetuslik TAC

▼M2







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) Taani 211 Rootsi 123 (1) Liit 334 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼B







Liik: viburhännakud Penaeus spp. Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa Kehtestatakse hiljem (1) Liit Kehtestatakse hiljem (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse hiljem (1) (2) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 6 lõiget 2. (1) Viburhännakute Farfantepenaeus subtilis ja Farfantepenaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis Prantsusmaa kvoot.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Skagerrak (PLE/03AN.) Belgia 106 Taani 13 733 Saksamaa 70 Madalmaad 2 641 Rootsi 736 Liit 17 286 Lubatud kogupüük (TAC) 17 639 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Kattegat (PLE/03AS.) Taani 2 086 Saksamaa 23 Rootsi 234 Liit 2 343 Lubatud kogupüük (TAC) 2 343 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) Belgia 7 435 Taani 24 164 Saksamaa 6 970 Prantsusmaa 1 394 Madalmaad 46 471 Ühendkuningriik 34 388 Liit 120 822 Norra 9 094 Lubatud kogupüük (TAC) 129 917 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) Liit 49 578







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56–14) Prantsusmaa 9 Iirimaa 261 Ühendkuningriik 388 Liit 658 Lubatud kogupüük (TAC) 658 Ennetuslik TAC







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIa (PLE/07A.) Belgia 28 Prantsusmaa 12 Iirimaa 768 Madalmaad 9 Ühendkuningriik 281 Liit 1 098 Lubatud kogupüük (TAC) 1 098 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIb ja VIIc (PLE/7BC.) Prantsusmaa 11 Iirimaa 63 Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74 Ennetuslik TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIId ja VIIe (PLE/7DE.) Belgia 1 640 Prantsusmaa 5 467 Ühendkuningriik 2 915 Liit 10 022 Lubatud kogupüük (TAC) 10 022 Analüütiline TAC







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIf ja VIIg (PLE/7FG.) Belgia 55 Prantsusmaa 99 Iirimaa 199 Ühendkuningriik 52 Liit 405 Lubatud kogupüük (TAC) 405 Ennetuslik TAC







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIh, VIIj ja VIIk (PLE/7HJK.) Belgia 8 Prantsusmaa 16 Iirimaa 56 Madalmaad 32 Ühendkuningriik 16 Liit 128 Lubatud kogupüük (TAC) 128 Ennetuslik TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (PLE/8/3411) Hispaania 66 Prantsusmaa 263 Portugal 66 Liit 395 Lubatud kogupüük (TAC) 395 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/56–14) Hispaania 6 Prantsusmaa 190 Iirimaa 56 Ühendkuningriik 145 Liit 397 Lubatud kogupüük (TAC) 397 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VII (POL/07.) Belgia 378 (1) Hispaania 23 (1) Prantsusmaa 8 700 (1) Iirimaa 927 (1) Ühendkuningriik 2 118 (1) Liit 12 146 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 12 146 Ennetuslik TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄ (1) Eritingimus: sellest kuni 2 % võib püüda: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (POL/*8ABDE).







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (POL/8ABDE.) Hispaania 252 Prantsusmaa 1 230 Liit 1 482 Lubatud kogupüük (TAC) 1 482 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIc (POL/08C.) Hispaania 208 Prantsusmaa 23 Liit 231 Lubatud kogupüük (TAC) 231 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (POL/9/3411) Hispaania 273 (1) Portugal 9 (1) (2) Liit 282 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 282 (2) Ennetuslik TAC (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIc püügipiirkonna liidu vetes (POL/*08C.). (2) Lisaks sellele TACile võib Portugal püüda pollakit kuni 98 tonni ►M1 (POL/93411P) ◄ .







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: IIIa ja IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed ►M1 (POK/2C3A4) ◄ Belgia 35 Taani 4 137 Saksamaa 10 447 Prantsusmaa 24 587 Madalmaad 104 Rootsi 568 Ühendkuningriik 8 010 Liit 47 888 Norra 52 399 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 100 287 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna liidu vetes ja IIIa püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (POK/56–14) Saksamaa 527 Prantsusmaa 5 230 Iirimaa 427 Ühendkuningriik 3 300 Liit 9 484 Norra 510 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 9 994 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda põhja pool 56°30′ N (POK/*5614N).







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) Rootsi 880 (1) Liit 880 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VII, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (POK/7/3411) Belgia 6 Prantsusmaa 1 245 Iirimaa 1 491 Ühendkuningriik 434 Liit 3 176 Lubatud kogupüük (TAC) 3 176 Ennetuslik TAC ►M1 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1. ◄

▼M4







Liigid: harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scophthalmus rhombus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (T/B/2AC4-C) Belgia 434 Taani 928 Saksamaa 237 Prantsusmaa 112 Madalmaad 3 291 Rootsi 7 Ühendkuningriik 915 Liit 5 924 TAC 5 924 Ennetuslik TAC

▼B







Liik: railised Rajiformes Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (SRX/2AC4-C) Belgia 232 (1) (2) (3) Taani 9 (1) (2) (3) Saksamaa 11 (1) (2) (3) Prantsusmaa 36 (1) (2) (3) Madalmaad 198 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 892 (1) (2) (3) Liit 1 378 (1) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 1 378 (3) Ennetuslik TAC (1) Valgetäpp-rai (Raja brachyura) püügist IV püügipiirkonna liidu vetes (RJH/04-C.) ning kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes laevade suhtes, mille üldpikkus on üle 15 meetri. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes. (3) Ei kohaldata valgetäpp-rai (Raja brachyura) puhul IIa püügipiirkonna liidu vetes ja peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes. Juhupüügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama