1990R1014 — ET — 10.10.1998 — 008.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 1014/90,

24. aprill 1990,

millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üksikasjalikud eeskirjad







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 29. mai 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 1576/89, millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad, ( 1 ) eriti selle artikli 1 lõike 4 punkti f alapunkti 1 punkti a, punkti g, punkti i alapunkti 1 punkti d, punkti i alapunkti 2, punkti i alapunkti 1 punkti b ja punkti r alapunkti 1, ning arvestades, et: ning arvestades, et: tuleb vastu võtta määruse (EMÜ) nr 1576/89 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, et oluliselt täpsustada kõnealuse määrusega ettenähtud põhimõtteid ning anda täiendavad eeskirjad; kõnealused täpsustused ja täiendavad eeskirjad peaksid eelkõige arvesse võtma määruse (EMÜ) nr 1576/89 vastuvõtmisel järgitud kriteeriume; samuti tuleks aluseks võtta ühenduse eri piirkondade traditsioonid ja tavad, vähemalt kui need on kooskõlas siseturuga; veel üks kriteerium peaks olema võimalike segaduste vältimine etikettidel esitatud teabe osas ning tarbijatele võimalikult täieliku ja arusaadava teabe tagamine märgistusel; käesolevat määrust tuleks kohaldada, ilma et see piiraks komisjoni 14. detsembri 1989. aasta määruses (EMÜ) nr 3773/89 ( 2 ) (millega sätestatakse alkohoolsete jookide suhtes kehtivad üleminekumeetmed) ettenähtud üleminekusätete kohaldamist; käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas piiritusjookide rakenduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti f alapunkti 1 punkti a kohaldamisel ei tohi viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjoogi valmistamisel lisada viinamarjade pressimisjääkidele rohkem kui 25 kg veinisetet 100 kg pressimisjääkide kohta. Veinisettest saadud alkoholi kogus ei tohi ületada 35 % valmistootes sisalduvast alkoholikogusest.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti g kohaldamisel käsitletakse puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viinana piiritusjooki, mis on saadud üksnes puuviljade (välja arvatud viinamarjad) pressimisjääkide kääritamisel ja destilleerimisel alla 86 % alkoholisisalduse juures. Korduv destilleerimine on lubatud sama alkoholisisalduse juures.

Lenduvate ainete minimaalne sisaldus 100 % alkoholi hektoliitris on 200 grammi.

Metüülalkoholi maksimaalne sisaldus 100 % alkoholi hektoliitris on 1 500 grammi.

Vesiniktsüaniidhappe maksimaalne sisaldus 100 % alkoholi hektoliitris on 10 grammi luuviljade pressimisjääkidest valmistatud viina puhul.

Müüginimetus koosneb puuvilja nimest, millele järgneb “pressimisjääkidest valmistatud viin”. Kui kasutatakse erinevate puuviljade pressimisjääke, on müüginimetus “puuviljade pressimisjääkidest valmistatud viin”.

Artikkel 3

Määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti i alapunkti 1 punkti d kohaldamisel võib puuvilja nimi müüginimetusena asendada sõna “viin”, millele eelneb puuvilja nimi, üksnes järgmiste puuviljade puhul:

— mirabell-ploom (Prunus domestica L. var. syriaca),

— ploom (Prunus domestica L.),

— ploomisort “Quetsche”(Prunus domestica L.),

— maasikapuu vili (Arbutus unedo L.),

— õunasort “Golden Delicious”.

Kui on oht, et mõni neist nimetustest ei ole tarbijatele mõistetav, tuleb etiketile lisada sõna “viin” ja vajaduse korral täiendav selgitus.

Artikkel 4

Määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti i alapunktis 2 osutatud piiritusjookide nimetuses võib kasutada sõna “viin”, millele eelneb puuvilja nimi, kui etiketil on ka sõnad “valmistatud leotamise ja destilleerimise teel”.

Eelmine lõik hõlmab järgmistest puuviljadest ja marjadest saadud alkohoolseid jooke:

— kitsemurakas (Rubus fruticosus L.),

— maasikas (Fragaria L.),

— mustikas (Vaccinium myrtillus L.),

— vaarikas (Rubus idaeus L.),

— punane sõstar (Ribes vulgare Lam.),

— laukapuu vili (Prunus spinosa L.),

— harilik pihlakas (Sorbus domestica L.),

— toompihlakas (Sorbus domestica L.),

— karoliina iileks (Ilex cassine L.),

— vahtralehine pihlakas (Sorbus torminalis L.),

— musta leedri vili (Sambucus nigra L.),

— koer-kibuvits (Rosa canina L.),

— must sõstar (Ribes nigrum L.).

▼M4

Esimene lõik hõlmab ka Prantsuse ülemerealadel ja -departemangudes valmistatud piiritusjooke, mis on saadud järgmistest puuviljadest:

— banaan (Musa paradisiaca),

— kannatuslille vili (Passiflora edulis),

— magusa mombinipuu vili (Spondias dulcis),

— kollase mombinipuu vili (Spondias mombin).

▼B

Artikkel 5

Määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti i alapunkti 1 kohaldamisel on 20 liitri 100 % alkoholi kohta kasutatav puuviljakogus vähemalt 5 kg.

▼M3

Artikkel 6

1. Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti i alapunkti 1 alapunktile b on puuviljaviinade metüülalkoholi maksimaalne sisaldus 1 500 grammi 100mahuprotsendilise alkoholi hektoliitri kohta, kui see on saadud järgmistest puuviljadest:

— ploom (Prunus domestica L.),

— mirabell (Prunus domestica L. var. syriaca),

— must ploom (Prunus domestica L.),

— aedõun (Malus domestica Borkh.),

— pirn (Pyrus communis L.).

▼M6

2. Lõikes 1 loetletud puuviljadest valmistatud puuviljaviinade maksimaalne metüülalkoholisisaldus on:

— 1 350 grammi 100mahuprotsendilise alkoholi hektoliitri kohta alates 1. jaanuarist 1998, ja

— 1 200 grammi 100mahuprotsendilise alkoholi hektoliitri kohta alates 1. jaanuarist 2000, välja arvatud “Williams” pirnidest (Pyrus communis Williams) valmistatud viina puhul.

▼M6

3. Lõikes 1 osutatud ühenduse tooteid ja imporditud tooteid, mis on villitud vastavalt kas enne 1. jaanuari 1998 või enne 1. jaanuari 2000 ja mis vastavad enne kõnealuseid kuupäevi kehtivatele metüülalkoholisisalduse normidele, võib hoida müügi eesmärgil, ringlusse lasta ja eksportida.

▼M7

4. Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti i alapunkti 1 punktile b on punastest sõstardest ja mustadest sõstardest (liik Ribes), toompihlakatest (Sorbus aucuparia) ja mustast leedrist (Sambucus nigra) valmistatud puuviljaviinade maksimaalne metüülalkoholisisaldus 1 350 g 100mahuprotsendilise alkoholi hektoliitri kohta ning vaarikatest (Rubus idaeus L.) ja murakatest (Rubus fruticosus L.) valmistatud puuviljaviinade maksimaalne metüülalkoholisisaldus 1 200 g 100mahuprotsendilise alkoholi hektoliitri kohta.

5. Lõikes 4 osutatud puuviljaviinasid, mis on valmistatud Austrias ja mida hoitakse müügiks lõpptarbijale 31. detsembril 1997 kooskõlas sel kuupäeval Austrias kehtivate metanoolisisaldust käsitlevate sätetega, võib turule viia ja eksportida kuni varude ammendumiseni.

▼B

Artikkel 7

Erandina määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punkti r alapunktist 1, vähendatakse käesolevaga likööride minimaalset ettenähtud suhkrusisaldust 100 g liitri kohta:

— 80 grammini liitri kohta emajuurelikööride puhul, mille valmistamisel on lõhnaainena kasutatud üksnes emajuurt,

— 70 grammini liitri kohta kirsilikööride puhul, mis sisaldavad ainult kirssidest saadud etüülalkoholi.

▼M1

Artikkel 7a

Käesoleva määruse lisas märgitud müüginimetusi täiendavaid nimetusi kasutatakse ainult nimetuste all määratletud toodete puhul.

Piiritusjooke, mis ei vasta lisas määratletud toodete jaoks sätestatud nõuetele, ei või tähistada lisas määratletud toodete jaoks ettenähtud nimetustega.

▼M2

Artikkel 7b

1. Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 6 lõike 1 teisele taandele keelatakse piiritusjookide esitlemisel liitnimetuses üldnimetuse kasutamine, kui kõnealuse joogi alkohol ei ole saadud eranditult liitnimetuses märgitud piiritusjoogist.

2. Käesoleva määruse jõustumise ajal valitseva olukorra tõttu võib ühenduses toodetud likööride esitlemisel kasutada üksnes järgmisi liitnimetusi:

prune brandy,

orange brandy,

apricot brandy,

cherry brandy,

solbaerrom ehk blackcurrant rum.

3. Lõikes 2 osutatud likööride etiketistamise ja esitlemise puhul tuleb liitnimetus kirjutada etiketil ühele reale, ühesuuruste ja sama värvi tähtedega, ning sõna “liköör” tuleb kirjutada samasuuruste tähtedega nimetuse vahetusse lähedusse.

Kui alkohol ei ole saadud märgitud piiritusjoogist, tuleb selle päritolu märkida etiketile liitnimetuse ja sõnaga “liköör” samale nägemisväljale kas nimetades põllumajandussaadustest valmistatud alkoholi liigi või sõnadega “toodetud põllumajandussaadustest valmistatud alkoholist” või “tootmisel on kasutatud põllumajandussaadustest valmistatud alkoholi”.

▼M4

Artikkel 7c

Kui määruse (EMÜ) 1576/89 artiklis 9 loetletud piiritusjook on segatud:

— ühe või mitme piiritusjoogiga, mis on määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõikes 4 määratletud või määratlemata ja/või

— ühe või mitme põllumajandusliku päritoluga destillaadiga,

peab etiketil kesksel kohal selgelt ja nähtavalt olema müüginimetus “viin” või “alkohoolne jook” ilma muu täpsustava määratluseta.

Kui kõnealused segud vastavad ühele määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõikes 4 sätestatud määratlusele ning kui artiklis 7b ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata esimest lõiku nende kirjeldamise ja esitlemise suhtes.

Ilma et see piiraks nõukogu direktiivi 79/112/EMÜ ( 3 ) piiritusjookide koostisosade märgistamist käsitlevate sätete kohaldamist, võib eespool nimetatud segudest saadud toodete märgistamisel ja esitlemisel kasutada ainult ühte määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõikes 4 nimetatud üldnimetustest, kui see nimetus ei ole müüginimetus, aga asub visuaalselt samas lahtris ja pärast nimetust “segatud piiritusjook” koos segu kõigi alkoholikoostisosade loeteluga, milles on esitatud ka koostisosade osakaal. Eespool nimetatu peab olema kirjutatud samas kirjatüübis ja sama värvi tähtedega kui müüginimetus. Tähesuurus võib olla kuni pool müüginimetuses kasutatavast tähesuurusest.

Segu iga alkoholikoostisosa osakaal on võrdne koostisosa puhta alkoholi mahuprotsendiga segu puhta alkoholi kogusisaldusest mahuprotsentides. Seda väljendatakse mahuprotsentides “% vol” koguseliselt kahanevas järjekorras.

▼B

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub 1. mail 1990.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









LISA

1. Vruchtenjenever või Jenever met vruchten: liköör või muu piiritusjook — mille puhul on jenever 'ile lisatud puuvilja, taime või nende osade lõhna ja maitset või puuviljamahla, puuviljadest või taimedest eraldatud kontsentreeritud lõhnade destillaate või muid destillaate, — millele on täiendavalt lisatud looduslikke või looduslähedasi lõhna- ja maitseaineid, — mis võib olla magustatud, — millel on asjaomase puuvilja organoleptilised omadused, — mille minimaalne alkoholisisaldus on 20 mahuprotsenti. Asjaomase puuvilja nime võib asendada sõna vruchten.

2. “Berenburg” või “Beerenburg”: piiritusjook — mille valmistamisel on kasutatud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi, — mida on leotatud puuviljade või taimedega või nende osadega, — mis sisaldavad spetsiaalset emajuure (Gentiana lutea L.), kadakamarjade (Juniperus communis L.) ja loorberilehtede (Laurus nobilis L.) lõhna- ja maitseaine destillaati, — mille värvus on helepruunist tumepruunini, — mis võib olla magustatud kuni 20 g invertsuhkruga võrdse kogusega ühe liitri kohta, — mille minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti.

3. “Guignolet”: liköör, mis on saadud kirsside leotamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis.

4. “Punch au rhum”: liköör, mille alkoholisisaldus on pärit ainult rummist.

5. “Pastis de Marseille”: pastis, mille anetooli sisaldus on 2 grammi liitri kohta ja mille alkoholisisaldus on 45 mahuprotsenti.

6. “Sloe gin”: liköör, mille valmistamiseks on laukaploome leotatud džinnis ja millele võib olla lisatud laukaploomi mahla, — mille valmistamisel on kasutatud ainult looduslikke lõhna- ja maitseühendeid, — mille minimaalne alkoholisisaldus on 25 mahuprotsenti.

7. “Topinambur”: piiritusjook, mis on valmistatud maapirni mugulate (Helianthus tuberosus L.) kääritamise teel ja mille minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti.

8. “Hefebrand”: piiritusjook, mis on valmistatud veini käärimissettest või kääritatud puuviljast ning mille alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti. Nimetusele “Hefebrand” võib lisada kasutatud tooraine nime.

9. “Sambuca”: värvitu aniisimaitseline liköör, — mis sisaldab aniisi destillaate (Pimpinella anisum L.), tähtaniisi (Illicium verum L.) või muid maitsetaimi, — mille minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti, — mille minimaalne suhkrusisaldus on võrdne 350 grammi invertsuhkruga ühe liitri kohta, — mille loodusliku anetooli sisaldus on 1–2 grammi liitri kohta.

10. “Mistrà”: aniisimaitseline või loodusliku anetooli maitseline värvitu liköör, — mille anetooli sisaldus on 1–2 grammi liitri kohta, — mis võib sisaldada ka maitsetaimede destillaati, — mille alkoholisisaldus on 40–47 mahuprotsenti, — mis ei sisalda suhkrulisandit.

11. “Maraschino” või “Marrasquino”: värvitu liköör, mille maitse ja lõhn saadakse marasca kirsside destillaadi või kirsside või nende osade alkoholis leotamisel saadud destillaadi abil, — mille minimaalne alkoholisisaldus on 24 mahuprotsenti, — mille minimaalne suhkrusisaldus on võrdne 250 grammi invertsuhkruga ühe liitri kohta.

12. “Nocino”: liköör, mille maitse ja lõhn saadakse peamiselt tervete roheliste kreeka pähklite tuumade ( Jugians regia L.) leotamise ja/või destilleerimise teel, — mille minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti, — mille minimaalne suhkrusisaldus on võrdne 100 grammi invertsuhkruga ühe liitri kohta.

▼M8

13. “Bierbrand” või “eau de vie de bière”: piiritusjook: — mis on saadud ainult alla 86 % alkoholisisaldusega värske õlle otsedestilleerimisel, nii et destillaadil on õllest tulenevad organoleptilised omadused, — mille minimaalne alkoholisisaldus on 38 % ja mis on mõeldud ühenduses inimtoiduks tarnimiseks.