2005R0111 — ET — 30.12.2013 — 001.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 111/2005, 22. detsember 2004, millega kehtestatakse ►M1 liidu ◄ ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad (EÜT L 022, 26.1.2005, p.1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 111/2005,

22. detsember 2004,

millega kehtestatakse ►M1 liidu ◄ ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Viinis 19. detsembril 1988 vastu võetud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon, edaspidi „ÜRO konventsioon”, on osa ülemaailmsest võitlusest ebaseaduslike narkootikumide vastu. Ühendus osales läbirääkimistel oma pädevuse piires ja sõlmis konventsiooni ühenduse nimel nõukogu otsusega 90/611/EMÜ. ( 1 ) (2) ÜRO konventsiooni artikkel 12 käsitleb kauplemist ainetega, mida kasutatakse sageli narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks. Kuna narkootikumide lähteainetega kauplemist käsitlevad sätted on seotud ühenduse tollialaste eeskirjadega, on asjakohane kehtestada ühenduse eeskirjad ühenduse ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse kohta. (3) ÜRO konventsiooni artikkel 12 nõuab rahvusvahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve süsteemi, võttes arvesse asjaolu, et põhimõtteliselt on kõnealuste lähteainetega kauplemine seaduslik. Sellest tulenevalt on võetud meetmed, et saavutada sobivat tasakaalu keemiatööstuse ja teiste käitajate kaubanduslike vajaduste ning soovi vahel võtta tarvitusele kõik võimalikud abinõud, et vältida narkootikumide lähteainete jõudmist ebaseaduslike narkootikumide valmistajate kätte. (4) ÜRO konventsiooni artikliga 12 ettenähtud nõuete rakendamiseks ning võttes arvesse Houstoni majandustippkohtumisel 10. juulil 1990 loodud kemikaalidega tegeleva töökonna aruannet, kehtestati nõukogu 13. detsembri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3677/90 (millega kehtestatakse meetmed, et tõkestada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate ainete levikut) ( 2 ) kahtlastest tehingutest teatamise kord. Nimetatud korda, mis põhineb tihedal koostööl käitajatega, tugevdavad meetmed, mille hulka kuuluvad dokumentatsioon ja etikettimine, käitajatele tegevuslubade andmine ja käitajate registreerimine, samuti eksporti reguleerivad menetlused ja nõuded. (5) Tuginedes Euroopa Liidu 2000.–2004. aasta narkootikumidealasele tegevuskavale, mille kinnitas 2000. aasta juunis Feiras kokku tulnud Euroopa Ülemkogu, korraldas komisjon ühenduse narkootikumide lähteainetega kauplemise kontrollsüsteemi hindamise, et teha järeldusi nimetatud valdkonda käsitlevate ühenduse õigusaktide rakendamise kohta. (6) Kõnealuse hindamise kohaselt ning narkootikumide lähteainete ebaseadusliku leviku tõkestamiseks rakendatavate kontrollimehhanismide tõhustamiseks on vaja laiendada kolmandate riikide vahelist kaubandust hõlbustavate ühenduse käitajate suhtes kohaldatavaid järelevalvenõudeid, et kehtestada ühenduse poliitika tegevuslubade väljaandmise osas ning karmistada peatamismenetlust reguleerivaid järelevalvenõudeid. (7) Ekspordimenetlusi ja -nõudeid tuleks veelgi karmistada, et suunata ja keskendada kontrolle enim tundlikele narkootikumide lähteainetele, vähendades samas suuremahuliste saadetiste ekspordikorra lihtsustamise abil ülemääraseid halduskulusid. Ekspordieelse teatamise otstarbekust ja tõhusust tunnustatakse küll täielikult, kuid süsteemi potentsiaali võimalikult täieulatuslikuks kasutamiseks tuleks välja töötada vastav strateegia. (8) Amfetamiini tüüpi stimulantidega seonduvate aina tõsisemate probleemidega tegelemiseks tuleks veelgi karmistada sünteetiliste narkootikumide peamiste lähteainete suhtes rakendatavaid impordikontrolli mehhanisme, kasutades selleks ühiseid menetlusi ja nõudeid, mis võimaldaksid läbi viia individuaalseid saadetisepõhiseid kontrolle. (9) Et võimaldada käitajail neid nõudeid täita, tuleks viia ühendusevälist narkootikumide lähteainetega kauplemist reguleerivad õigusaktid võimalikult suurel määral vastavusse ühendusesiseste õigusaktidega, mis reguleerivad kauplemist täielikult ühenduse piires saadud või toodetud või vabasse ringlusse lubatud narkootikumide lähteainetega. (10) Võttes arvesse siseturuga seotud nõudeid, tuleks käesoleva määruse tõhususe huvides tagada selle sätete ühetaoline kohaldamine liikmesriikide võetavate võrreldavate ja ühesuunaliste meetmete kaudu. (11) Tugevdada tuleks liikmesriikide vahelist ning liikmesriikide ja komisjoni vahelist vastastikust abi, tuginedes eelkõige nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks). ( 3 ) (12) Peamise eesmärgi – narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate narkootikumide lähteainete ebaseadusliku leviku tõkestamise – saavutamiseks on vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele vajalik ja asjakohane kehtestada ühenduse ja kolmandate riikide vahelise kõnealuste lähteainetega kauplemise põhjaliku järelevalve eeskirjad. Käesolev määrus ei lähe kaugemale sellest, mis on asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõigu kohaselt vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks. (13) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. ( 4 ) (14) Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 3677/90 kehtetuks tunnistada. (15) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

SISU JA MÕISTED

Artikkel 1

Käesolevas määruses kehtestatakse ►M1 liidu ◄ ja kolmandate riikide vahelise narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks sageli kasutatavate teatavate ainetega (edaspidi „narkootikumide lähteained”) kauplemise järelevalve eeskirjad, et tõkestada nimetatud ainete ebaseaduslikku levikut, ning seda kohaldatakse impordi, ekspordi ja vahendustegevuse suhtes.

Käesolev määrus ei piira teistes valdkondades ettenähtud ►M1 liidu ◄ ja kolmandate riikide vahelist kaubandust puudutavate erieeskirjade kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

a) nimekirjas loetletud lähteaine – kõik lisas loetletud ained, mida saab kasutada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, sealhulgas selliseid aineid sisaldavad segud ja loodussaadused. Mõiste ei hõlma segusid ja loodussaadusi, mis sisaldavad nimekirjas loetletud aineid ja mille koostises need esinevad sellisel viisil, et neid ei ole võimalik lihtsalt kasutada või käepäraste vahenditega või majanduslikult tasuval viisil ekstraheerida, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ ( 5 ) artikli 1 punktis 2 määratletud ravimeid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ( 6 ) artikli 1 punktis 2 määratletud veterinaarravimeid, välja arvatud lisas loetletud ravimeid ja veterinaarravimeid;

▼B

b) nimekirjas loetlemata aine – mis tahes ained, mis on küll lisas loetlemata, kuid mille kohta on teada, et neid on kasutatud narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks;

▼M1

c) import – selliste nimekirjas loetletud lähteainete sissetoomine liidu tolliterritooriumile, millel on liiduvälise kauba staatus, sealhulgas ajutine ladustamine, vabatsoonidesse või -ladudesse paigutamine, peatamismenetlusele suunamine ja vabasse ringlusse lubamine nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 ( 7 ) tähenduses;

▼B

d) eksport – nimekirjas loetletud ainete väljaviimine ►M1 liidu ◄ tolliterritooriumilt, sealhulgas nimekirjas loetletud, tollideklaratsiooni nõudvate lähteainete väljaviimine ning nimekirjas loetletud lähteainete väljaviimine pärast ladustamist määruses (EMÜ) nr 2913/92 nimetatud I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos;

e) vahendustegevus – füüsilise või juriidilise isiku poolt läbiviidav nimekirjas loetletud ainete ost ja müük või nimetatud ainetega varustamine eesmärgiga saavutada kokkulepe kahe lepinguosalise vahel või vähemalt ühe lepinguosalise nimel, kõnealuseid aineid oma valdusse võtmata või selliste tehingute läbiviimist juhtimata; käesolev mõiste hõlmab samuti ►M1 liidus ◄ elava füüsilise isiku või ►M1 liidus ◄ asutatud juriidilise isiku läbiviidavaid tegevusi, mis on seotud nimekirjas loetletud lähteainete ostu, müügi või nimetatud ainetega varustamisega, ilma et need oleks toodud ►M1 liidu tolliterritooriumile ◄ ;

f) käitaja – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb nimekirjas loetletud ainete impordi, ekspordi või nendega seotud vahendustegevusega, sealhulgas isikud, kes esitavad füüsilisest isikust ettevõtjana oma põhi- või kõrvaltegevuse raames klientide eest tollideklaratsioone;

g) eksportija – füüsiline või juriidiline isik, kellel on peamine vastutus ekspordi eest oma majandusliku või õigusliku suhte tõttu nimekirjas loetletud ainete ja kaubasaajaga ning kes esitab või kelle nimel esitatakse tollideklaratsioon;

h) importija – füüsiline või juriidiline isik, kellel lasub peamine vastutus impordi eest oma majandusliku ja õigusliku suhte tõttu nimekirjas loetletud ainete ja kaubasaatjaga ning kes esitab või kelle nimel esitatakse tollideklaratsioon;

i) lõplik kaubasaaja – füüsiline või juriidiline isik, kellele nimekirjas loetletud aineid tarnitakse; nimetatud isik võib lõppkasutajast erineda;

▼M1

j) loodussaadused – organismid ja nende osad mis tahes vormis või looduses esinevad mis tahes ained, mis on määratud kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 ( 8 ) artikli 3 punktis 39.

▼B

k) Rahvusvaheline Narkootikumide Kontrollinõukogu – nõukogu, mis asutati 1961. aasta ühtse konventsiooniga narkootiliste ainete kohta (viimati muudetud 1972. aasta protokolliga).







II PEATÜKK

KAUBAVAHETUSE JÄRELEVALVE







1. JAGU

Dokumentatsioon ja etikettimine

Artikkel 3

▼M1

Käitaja dokumenteerib igasuguse nimekirjas loetletud lähteaineid (välja arvatud lisa 4. kategoorias loetletud aineid) hõlmava impordi, ekspordi või vahendustegevuse tolli- ja äridokumentide, näiteks ülddeklaratsioonide, tollideklaratsioonide, arvete, lastimanifestide, veokirjade ning muude veodokumentide abil.

▼B

Nimetatud dokumendid sisaldavad järgmisi andmeid:

a) nimekirjas loetletud aine nimetus vastavalt lisale või segu või loodussaaduse puhul selle nimi ning nimekirjas loetletud ja segus või loodussaaduses sisalduva mis tahes aine nimetus vastavalt lisale, millele järgneb mõiste “DRUG PRECURSORS”;

b) nimekirjas loetletud aine kogus ja kaal ning segu või loodussaaduse puhul selles sisalduva nimekirjas loetletud mis tahes aine kogus, kaal ja, kui on teada, siis mahuprotsent ning

c) eksportija, importija, lõpliku kaubasaaja ning vajaduse korral vahendustegevusega seotud isiku nimi ja aadress.

Artikkel 4

Käitajad säilitavad artiklis 3 osutatud dokumente 3 aastat alates selle kalendriaasta lõpust, millal toiming sooritati. Dokumentatsioon tuleb korraldada kas elektrooniliselt või paberkandjal selliselt, et see oleks pädevate asutuste nõudmisel kontrolliks kättesaadav. Dokumente võib esitada graafilisel kujul või muul andmekandjal tingimusel, et andmed vastavad loetavaks tegemise järel dokumentidele oma välimuselt ja sisult, et need on igal ajal kättesaadavad, viivitamata loetavaks muudetavad ning automaatselt analüüsitavad.

▼M1

Artikkel 5

Käitajad tagavad, et kõikidele nimekirjas loetletud lähteaineid (välja arvatud lisa 4. kategoorias loetletud aineid) sisaldavatele pakenditele kinnitatakse märgised, millel on märgitud aine nimi lisas esitatud kujul või, kui on tegemist segu või loodussaadusega, selle nimetus ning segus või loodussaaduses sisalduva ja nimekirjas loetletud lähteaine nimetus (välja arvatud lisa 4. kategoorias loetletud ainete puhul) lisas esitatud kujul. Lisaks sellele võivad käitajad pakenditele kinnitada oma tavalised märgised.

▼B







2. JAGU

Käitajatele tegevuslubade andmine ja käitajate registreerimine

Artikkel 6

▼M1

1. Kui ei ole teisiti sätestatud, peavad liidus asutatud või püsivat tegevuskohta omavad käitajad (välja arvatud tolliagendid ja vedajad), kes on seotud lisa 1. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete impordi-, ekspordi- või vahendustegevusega ja tegutsevad ainult neile ettenähtud ülesannete piires, omama asjakohast tegevusluba. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus käitaja on asutatud või kus asub tema püsiv tegevuskoht, annab välja tegevusloa.

Tegevusloa andmise kaalumisel võtab pädev asutus arvesse loa taotleja pädevust ja seaduskuulekust, eelkõige tõsiste või korduvate rikkumiste puudumist narkootikumide lähteaineid käsitlevate õigusaktide valdkonnas ning raskete kuritegude puudumist.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada tegevuslubade andmise tingimused ning nende juhtude kindlaks määramise tingimused, mille puhul tegevusluba ei nõuta.

▼B

2. Pädevad asutused võivad tegevusloa peatada või tühistada, kui tegevusloa väljaandmise tingimusi enam ei täideta või kui on alust kahtlustada, et on olemas nimekirjas loetletud ainete ebaseadusliku levitamise oht.

▼M1

3. Komisjon kehtestab rakendusaktide abil tegevuslubade vormi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 30 lõikes 2 nimetatud kontrollimenetlusega.

▼M1

Artikkel 7

1. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad liidus asutatud või püsivat tegevuskohta omavad käitajad (välja arvatud tolliagendid ja vedajad), kes on seotud lisa 2. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete impordi, ekspordi või vahendustegevusega või lisa 3. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete ekspordiga ning tegutsevad ainult neile ettenähtud ülesannete piires, olema asjakohaselt registreeritud. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus käitaja on asutatud või omab püsivat tegevuskohta, teostab registreerimise.

Registreerimise lubamise kaalumisel võtab pädev asutus arvesse loa taotleja pädevust ja seaduskuulekust, eelkõige tõsiste või korduvate rikkumiste puudumist narkootikumide lähteaineid käsitlevate õigusaktide valdkonnas ning raskete kuritegude puudumist.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada registreerimise lubamise tingimused ning nende juhtude kindlaks määramise tingimused, mille puhul registreerimist ei nõuta.

2. Pädev asutus võib registreerimise peatada või tühistada, kui registreerimise tingimusi enam ei täideta või kui on piisav alus kahtlustada, et on olemas nimekirjas loetletud lähteainete kõrvaletoimetamise oht.

Artikkel 8

1. Kui nimekirjas loetletud lähteained tuuakse liidu tolliterritooriumile maha- või ümberlaadimiseks, ajutiseks ladustamiseks, I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos ladustamiseks või liidu välistransiidiprotseduurile suunamiseks, peab käitaja pädevate asutuste nõudmisel tõendama oma eesmärkide seaduslikkust.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks tehingu eesmärkide seaduslikkuse tõendamise kriteeriumid, et tagada pädevatele asutustele võimalus kontrollida kõiki nimekirjas loetletud lähteainete liikumisi liidu tolliterritooriumil ning minimeerida nende kõrvaletoimetamise ohtu.

▼B







3. JAGU

Teabe esitamine

▼M1

Artikkel 9

1. Liidus asuvad või elavad käitajad teatavad pädevatele asutustele viivitamata kõikidest asjaoludest, näiteks nimekirjas loetletud lähteainetega seotud tavatutest tellimustest või tehingutest, mille puhul võib oletada, et selliseid impordiks, ekspordiks või vahendustegevuseks mõeldud aineid võidakse kasutada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

Selleks esitavad käitajad kogu olemasoleva teabe, milleks on näiteks:

a) nimekirjas loetletud lähteaine nimetus;

b) nimekirjas loetletud lähteaine kogus ja mass ning

c) eksportija, importija, lõpliku kaubasaaja ning asjakohastel juhtudel vahendustegevusega seotud isiku nimi ja aadress.

Seda teavet kogutakse üksnes nimekirjas loetletud lähteainete kõrvaletoimetamise ärahoidmiseks.

2. Käitajad annavad pädevatele asutustele kokkuvõtlikus vormis teavet oma ekspordi, impordi ja vahendustegevuste kohta.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks teave, mida pädevad asutused vajavad kõnealuste tegevuste järelevalveks.

Komisjon täpsustab rakendusaktide abil menetluseeskirjad, mille kohaselt esitada sellist teavet, sealhulgas asjakohastel juhtudel elektroonilisel kujul narkootikumide lähteainete Euroopa andmebaasile, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 273/2004 ( 9 ) kohaselt („Euroopa andmebaas”). Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 30 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

▼B

Artikkel 10

1. Liikmesriikide pädevate asutuste, ►M1 liidus ◄ asuvate või elavate käitajate ja keemiatööstuse vahelise koostöö hõlbustamiseks koostab komisjon koostöös liikmesriikidega eelkõige nimekirjas loetlemata ainete kohta suunised ja ajakohastab neid.

2. Nimetatud suunistes nähakse eelkõige ette:

a) teave kahtlaste tehingute tuvastamise ja nendest teatamise kohta;

b) nimekirjas loetlemata ainete korrapäraselt ajakohastatud nimekiri, et võimaldada tööstusel vabatahtlikult jälgida selliste ainetega kauplemist.

3. Pädevad asutused tagavad, et suuniseid levitatakse korrapäraselt kooskõlas nende suuniste eesmärkidega.

▼M1

4. Selleks et reageerida narkootikumide lähteainete kõrvaletoimetamise uutele suundadele, võivad liikmesriigid ja komisjon teha ettepaneku kanda nimekirjas loetlemata lähteaine lõike 2 punktis b osutatud nimekirja, et jälgida ajutiselt sellega kauplemist. Nimekirja kandmise või nimekirjast välja jätmise üksikasjalik kord ja kriteeriumid täpsustatakse lõikes 1 osutatud suunistes.

5. Kui tööstusharu teostatavat vabatahtlikku järelevalvet ei peeta piisavaks, et ära hoida nimekirjas loetlemata lähteaine kasutamine narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, võib komisjon lisada nimekirjas loetlemata lähteaine lisasse, kasutades selleks kooskõlas artikliga 30b delegeeritud õigusakte.

▼B







4. JAGU

Ekspordieelne teatamine

Artikkel 11

▼M1

1. Enne lisa 1. ja 4. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete iga eksporti ning lisa 2. ja 3. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete eksporti teatavatesse sihtriikidesse saadab liidu pädev asutus sihtriigi pädevale asutusele vastavalt ÜRO konventsiooni artikli 12 lõikele 10 ekspordieelse teate. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks sihtriikide nimekirjad seoses lisa 2. ja 3. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete ekspordiga, et minimeerida nimekirjas loetletud lähteainete kõrvaletoimetamise ohtu.

▼B

Sihtriigile antakse võimalus vastata kuni 15 tööpäeva jooksul, mille lõppemisel eksportiva liikmesriigi pädevad asutused võivad anda ekspordiloa juhul, kui nad ei ole saanud sihtriigilt teavet, mis osutab sellele, et kõnealuse eksporditoimingu eesmärk võib olla narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslik valmistamine.

2. Kui nimekirjas loetletud lähteainetest tuleb teatada vastavalt lõikele 1, annavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused enne selliste ainete eksporti sihtriigi pädevatele asutustele artikli 13 lõikes 1 piiritletud teavet.

Teavet edastav asutus nõuab, et kolmanda riigi asutus, kes teabe saab, tagaks selles sisalduva kaubandus-, tööstus-, äri- või ametisaladuse või kaubandustegevusega seotud teabe konfidentsiaalsuse.

▼M1

3. Pädev asutus võib kohaldada lihtsustatud ekspordieelse teatamise menetlust juhul, kui ta on veendunud, et sellega ei kaasne nimekirjas loetletud lähteainete kõrvaletoimetamise ohtu. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks selline menetlus ja kehtestada pädevate asutuste poolt kohaldatavad ühised kriteeriumid.

▼B







5. JAGU

Ekspordiluba

Artikkel 12

1. Tollideklaratsiooni nõudvate nimekirjas loetletud ainete eksport, sealhulgas selliste nimekirjas loetletud ainete eksport, mis viiakse ►M1 liidu tolliterritooriumilt ◄ välja pärast nende ladustamist I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos vähemalt 10 päeva jooksul, toimub ekspordiloa alusel.

Ekspordiluba ei nõuta, kui nimekirjas loetletud ained reeksporditakse 10 päeva jooksul alates nende suunamisest peatamismenetlusse või II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni.

▼M1

Lisa 3. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete ekspordi puhul kohaldatakse ekspordiloa nõuet siiski vaid juhul, kui nõutakse ekspordieelset teatist.

▼B

2. Ekspordiloa annavad välja selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on eksportija asukoht.

Artikkel 13

1. Artiklis 12 osutatud ekspordilubade taotlus sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a) eksportija, kolmandas riigis tegutsev importija, kõikide ekspordi- ja veotoimingutega seotud muude käitajate ning lõpliku kaubasaaja nimi ja aadress;

b) nimekirjas loetletud aine nimetus vastavalt lisale või segu või loodussaaduse puhul selle nimi ja kaheksakohaline CN-kood ning segus või loodussaaduses sisalduva nimekirjas loetletud aine nimetus vastavalt lisale;

c) nimekirjas loetletud aine kogus ja kaal ning segu või loodussaaduse puhul selles sisalduva nimekirjas loetletud aine kogus, kaal ja, kui on teada, siis mahuprotsent;

d) veokorralduse üksikasjad, nagu eeldatav saatekuupäev, transpordi liik, tolliasutuse nimi, kellele ekspordideklaratsioon esitatakse, ja teabe olemasolu korral ka transpordivahendid, veose teekond, ►M1 liidu tolliterritooriumilt ◄ väljumise eeldatav koht ja importivasse riiki sisenemise koht;

e) artiklis 17 osutatud juhtudel sihtriigis väljaantud impordiloa koopia; ning

f) artiklites 6 ja 7 osutatud tegevusloa või registreerimisnumber.

▼M1

Lisa 4. kategooriasse kuuluvate nimekirjas loetletud lähteainete ekspordiks esitatavas ekspordiloa taotluses märgitakse ära vähemalt esimese lõigu punktides a–e nimetatud teave.

▼B

2. Otsus ekspordiloa taotluse kohta tehakse 15 tööpäeva jooksul alates sellest kuupäevast, kui pädev asutus on toimiku täielikuks tunnistanud.

Tähtaega pikendatakse artiklis 17 kirjeldatud juhtudel, kui pädevad asutused on kohustatud tegema nimetatud artikli alusel edasisi järelepärimisi.

Artikkel 14

1. Kui taotlus ei sisalda andmeid veose teekonna ja transpordivahendite kohta, sedastatakse ekspordiloas, et käitaja peab edastama tolliasutusele või mõnele teisele pädevale asutusele nimetatud andmed ►M1 liidu tolliterritooriumilt ◄ väljumise kohas enne saadetise tegelikku lahkumist. Sel juhul tehakse ekspordiloale selle väljaandmisel asjakohane märkus.

Kui ekspordiluba esitatakse tolliasutusele muus liikmesriigis kui selles, kus asub väljaandev asutus, teeb eksportija nõudmise korral kättesaadavaks osalise või kogu loas sisalduva teabe kinnitatud tõlke.

2. Ekspordiluba esitatakse tolliasutusele tollideklaratsiooni esitamisel või tollideklaratsiooni puudumise korral tolliasutusele või mõnele teisele pädevale asutusele ►M1 liidu tolliterritooriumilt ◄ väljumise kohas. Luba on saadetisega kaasas kuni kolmanda sihtriigini.

Tolliasutus või mõni teine pädev asutus ►M1 liidu tolliterritooriumilt ◄ väljumise kohas lisab loale artikli 13 lõike 1 punktis d osutatud vajalikud üksikasjad ning varustab selle oma pitseriga.

Artikkel 15

Ilma et see piiraks artikli 26 lõike 3 kohaselt vastuvõetud meetmeid, ei anta ekspordiluba, kui

a) vastavalt artikli 13 lõikele 1 esitatud teave ei ole täielik;

b) on alust kahtlustada, et vastavalt artikli 13 lõikele 1 esitatud teave on vale või ebatäpne;

c) artiklis 17 nimetatud juhtudel on tuvastatud, et sihtriigi pädevad asutused ei ole nimekirjas loetletud lähteainete impordiks luba välja andnud, või

d) on alust kahtlustada, et kõnealuseid aineid kavatsetakse kasutada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

Artikkel 16

Pädevad asutused võivad ekspordiloa peatada või tühistada, kui on alust kahtlustada, et kõnealuseid aineid kavatsetakse kasutada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

Artikkel 17

Kui ►M1 liidu ◄ ja kolmanda riigi vahelise kokkuleppe alusel ekspordiluba ei anta, ilma et kolmanda riigi pädev asutus oleks andnud kõnealuste ainete impordiloa, edastab komisjon liikmesriigi pädevale asutusele kolmanda riigi pädeva asutuse nime ja aadressi koos sellelt riigilt saadud vahetu teabega.

Liikmesriigi pädevad asutused veenduvad impordiloa ehtsuses, nõudes vajaduse korral kinnitust kolmanda riigi pädevalt asutuselt.

Artikkel 18

Ekspordiloa kehtivusaeg, mille jooksul kaubad peavad olema ►M1 liidu tolliterritooriumilt ◄ välja viidud, ei tohi ületada kuut kuud alates ekspordiloa väljaandmise kuupäevast. Erandlikel asjaoludel võib kehtivusaega taotluse korral pikendada.

▼M1

Artikkel 19

Pädev asutus võib taotleda ekspordiloa andmise lihtsustatud menetlust juhul, kui ta on veendunud, et selle tulemusel ei teki nimekirjas loetletud lähteainete kõrvaletoimetamise ohtu. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks selline menetlus ja kehtestada pädevate asutuste poolt kohaldatavad ühised kriteeriumid.

▼B







6. JAGU

Impordiluba

Artikkel 20

Lisa 1. kategoorias loetletud ainete import toimub impordiloa alusel. Impordiloa võib välja anda ainult ►M1 liidus ◄ asuvale või elavale käitajale. Impordiloa annavad välja selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on importija asu- või elukoht.

▼M1

Impordiluba siiski ei nõuta, kui esimeses lõigus osutatud ained laaditakse maha või ümber, kui neid ladustatakse ajutiselt, säilitatakse I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos või kui need on suunatud liiduvälisele transiidiprotseduurile.

▼B

Artikkel 21

1. Artiklis 20 osutatud impordiloa taotlus peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

a) importija, kolmandas riigis tegutsev eksportija, kõikide muude asjaomaste käitajate ning lõpliku kaubasaaja nimi ja aadress;

b) nimekirjas loetletud aine nimetus vastavalt lisale või segu või loodussaaduse puhul selle nimi ja kaheksakohaline CN-kood ning segus või loodussaaduses sisalduva nimekirjas loetletud lähteaine nimetus vastavalt lisale;

c) nimekirjas loetletud aine kogus ja kaal ning segu või loodussaaduse puhul selles sisalduva nimekirjas loetletud lähteaine kogus, kaal ja, kui on teada, siis mahuprotsent;

d) andmete olemasolu korral veokorralduse üksikasjad, nagu kavandatava impordi transpordiliik ja -vahendid, kuupäev ja koht ning

e) artiklites 6 ja 7 osutatud tegevusloa või registreerimisnumber.

2. Otsus impordiloa taotluse kohta tehakse 15 tööpäeva jooksul alates sellest kuupäevast, kui pädev asutus on toimiku täielikuks tunnistanud.

Artikkel 22

Impordiluba on saadetisega kaasas ►M1 liidu tolliterritooriumile ◄ sisenemise kohast kuni importija või lõpliku kaubasaaja ruumideni.

Impordiluba esitatakse tolliasutusele nimekirjas loetletud ainete deklareerimisel tollimaksude tasumist nõudvale tolliprotseduurile.

Kui impordiluba esitatakse tolliasutusele muus liikmesriigis kui selles, kus asub väljaandev asutus, teeb importija nõudmise korral kättesaadavaks osalise või kogu loas sisalduva teabe kinnitatud tõlke.

Artikkel 23

Ilma et see piiraks artikli 26 lõike 3 kohaselt vastuvõetud meetmeid, ei anta impordiluba, kui:

a) vastavalt artikli 21 lõikele 1 esitatud teave ei ole täielik;

b) on alust kahtlustada, et taotluses vastavalt artikli 21 lõikele 1 esitatud teave on vale või ebatäpne, või

c) kui on alust kahtlustada, et nimekirjas loetletud aineid kavatsetakse kasutada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

Artikkel 24

Pädevad asutused võivad impordiloa peatada või tühistada, kui on alust kahtlustada, et kõnealuseid aineid kavatsetakse kasutada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

Artikkel 25

Impordiloa kehtivusaeg, mille jooksul nimekirjas loetletud ained peavad olema ►M1 liidu ◄ tolliterritooriumile sisse toodud, ei tohi ületada kuut kuud alates impordiloa väljaandmise kuupäevast. Erandlikel asjaoludel võib kehtivusaega taotluse korral pikendada.







III PEATÜKK

PÄDEVATE ASUTUSTE VOLITUSED

Artikkel 26

▼M1

1. Ilma et see piiraks artiklite 11 kuni 25 ning käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaldamist, keelab iga liikmesriigi pädev asutus nimekirjas loetletud lähteainete liidu tolliterritooriumile sissetoomise või sealt väljaviimise, kui on piisavalt alust kahtlustada, et neid aineid kavatsetakse kasutada narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

▼B

2. Pädevad asutused peatavad kaupade vabasse ringlusse lubamise või peavad kaubad kinni ajaks, mis on vajalik nimekirjas loetletud ainete samastamise või käesolevas määruses sätestatud eeskirjade järgimise kontrollimiseks.

3. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et võimaldada pädevatel asutustel eelkõige:

a) saada teavet kõikide nimekirjas loetletud ainetega seotud tellimuste või nendega sooritatud tehingute kohta;

b) siseneda käitajate tööruumidesse, et saada tõendusmaterjali eeskirjade eiramise kohta;

c) tõendada, et nimekirjas loetletud aineid on ebaseaduslikult levitatud või on toimunud ebaseadusliku levitamise katse.

▼M1

3a. Iga liikmesriigi pädev asutus keelab nimekirjas loetlemata lähteaineid sisaldavate saadetiste liidu tolliterritooriumile sissetoomise või sealt väljaviimise, kui on piisavalt alust kahtlustada, et neid aineid kavatsetakse kasutada narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

Pädev asutus teavitab sellest viivitamatult teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni, järgides artiklis 27 osutatud menetlust.

Neid aineid peetakse aineteks, mida soovitatakse kanda artikli 10 lõike 2 punktis b osutatud loetlemata lähteainete nimekirja.

3b. Iga liikmesriik võib rakendada vajalikke meetmeid, võimaldamaks oma pädevatel asutustel kontrollida ja jälgida kahtlasi tehinguid, mis hõlmavad nimekirjas loetlemata lähteaineid, ning eelkõige:

a) saada teavet kõikide nimekirjas loetlemata lähteainetega seotud tellimuste või toimingute kohta ning

b) siseneda tööruumidesse, et hankida tõendeid kahtlaste tehingute kohta, mis hõlmavad nimekirjas loetlemata lähteaineid.

▼B

4. Ebaseadusliku levitamise ohu tõkestamiseks vabatsoonides ja muudes tundlikes piirkondades nagu tollilaod, tagavad liikmesriigid nimetatud piirkondades sooritatud tehingute igal etapil tõhusa kontrolli, mis on sama range kui kontroll tolliterritooriumi teistes osades.

5. Pädevad asutused võivad käitajatelt tegevuslubade väljaandmise, registreerimise ja lubade eest nõuda tasu. Sellised tasud nõutakse sisse kedagi diskrimineerimata ja need ei tohi ületada taotluse menetlemise ligikaudset maksumust.







IV PEATÜKK

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 27

Käesoleva määruse kohaldamisel, ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 515/97 sätteid mutatis mutandis. Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile nende pädevate asutuste nimed, kes kooskõlas kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 on määratud seda kohaldama.







V PEATÜKK

▼M1

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID

Artikkel 28

Lisaks artiklis 26 osutatud meetmetele volitatakse komisjoni vajaduse korral kehtestama rakendusaktidega meetmeid, et tagada liidu ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise tõhus järelevalve narkootikumide lähteainete kõrvaletoimetamise ärahoidmiseks, eelkõige ekspordiloa ja impordiloa vormide koostamise ja kasutamise kaudu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 30 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M1 —————

▼M1

Artikkel 30

1. Komisjoni abistab narkootikumide lähteainete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 ( 10 ) tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

▼M1

Artikkel 30a

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada selle lisa eesmärgiga reageerida narkootikumide lähteainete kõrvaletoimetamise uutele suundadele, eelkõige seoses ainetega, mida on võimalik kergesti muundada nimekirjas loetletud lähteaineteks, ning et järgida ÜRO konventsiooni lisa tabelite muutmist.

Artikkel 30b

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 6 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 7 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõike 2 teises lõigus, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõigetes 1 ja 3, artiklis 19, artiklis 30a ja artikli 32 lõikes 2 nimetatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 30. detsembrist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 7 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõike 2 teises lõigus, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõigetes 1 ja 3, artiklis 19, artiklis 30a ja artikli 32 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artikli 6 lõike 1 kolmanda lõigu, artikli 7 lõike 1 kolmanda lõigu, artikli 8 lõike 2 teise lõigu, artikli 9 lõike 2, artikli 10 lõike 5, artikli 11 lõigete 1 ja 3, artikli 19, artikli 30a ja artikli 32 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on kumbki enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

▼B







VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 31

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

▼M1

Artikkel 32

1. Liikmesriikide pädevad asutused esitavad õigeaegselt elektroonilises vormis Euroopa andmebaasi kaudu komisjonile kogu asjakohase teabe käesolevas määruses sätestatud järelevalvemeetmete rakendamise kohta, eelkõige narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete kohta ning nende kõrvaletoimetamise ja ebaseadusliku valmistamise viiside kohta ning nende ainetega seaduslikult kauplemise kohta.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30b vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada tingimusi ja nõudeid seoses käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabega.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe alusel hindab komisjon liikmesriikidega konsulteerides käesoleva määruse tõhusust ning koostab vastavalt ÜRO konventsiooni artikli 12 lõikele 12 aastaaruande, mis esitatakse Rahvusvahelisele Narkootikumide Kontrollinõukogule.

4. Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2019 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja toimimise kohta, eelkõige võimaliku vajaduse kohta lisameetmete järele, et jälgida ja kontrollida nimekirjas loetlemata lähteainetega seotud kahtlasi tehinguid.

▼M1

Artikkel 32a

Liikmesriikide pädevad asutused ja komisjon kasutavad Euroopa andmebaasi selle kasutustingimuste kohaselt järgmisteks toiminguteks:

a) artikli 32 lõike 1 kohase teabe esitamise, samuti Rahvusvahelisele Narkootikumide Kontrollinõukogule artikli 32 lõike 3 kohaste aruannete esitamise hõlbustamine;

b) selliste üleeuroopalise käitajate registri haldamine, kellele on antud tegevusluba või kes on registreeritud;

c) käitajate poolt pädevatele asutustele artikli 9 lõike 2 kohase teabe elektroonilisel kujul esitamine ekspordi, impordi või vahendustegevuse kohta.

▼M1

Artikkel 33

1. Isikuandmete töötlemine liikmesriikide pädevate asutuste poolt toimub vastavalt liikmesriigi õigus- ja haldusnormidele, millega võetakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, ( 11 ) ja kõnealuse direktiivi artiklis 28 nimetatud liikmesriigi järelevalveasutuse järelevalve all.

2. Isikuandmete töötlemine komisjoni poolt, sealhulgas Euroopa andmebaasi pidamise eesmärgil, toimub vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 ( 12 ) ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all.

3. Käesoleva määruse kohaldamisel ei töödelda andmete eriliike direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 1 tähenduses.

4. Käesoleva määruse kohaldamiseks kogutud isikuandmeid ei töödelda hiljem viisil, mis ei ole kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ või määrusega (EÜ) nr 45/2001, ning neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende kogumise eesmärki silmas pidades.

5. Liikmesriigid ja komisjon ei töötle isikuandmeid viisil, mis ei ole kooskõlas artiklis 32a sätestatud eesmärkidega.

Ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 kohaldamist, kasutatakse käesoleva määruse alusel kogutud või töödeldud isikuandmeid selleks, et hoida ära nimekirjas loetletud lähteainete kõrvaletoimetamist.

▼B

Artikkel 34

Määrus (EMÜ) nr 3677/90 tunnistatakse kehtetuks alates 18. augustist 2005.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 35

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 18. augustist 2005. Artikli 6 lõiget 1, artikli 7 lõiget 2, artikli 8 lõiget 2, artikli 9 lõiget 2, artikli 11 lõikeid 1 ja 3, artikli 12 lõiget 1, ning artikleid 19, 28 ja 30 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, et võimaldada nimetatud artiklites sätestatud meetmete vastuvõtmist. Need meetmed jõustuvad kõige varem 18. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA







▼M1 Nimekirjas loetletud lähteained ▼M1 1. kategooria ▼B Aine CN-nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood (1) CASi nr (2) 1-fenüül-2-propanoon Fenüülatsetoon 2914 31 00 103-79-7 N-atsetüülantraniilhape 2-atseetamidobensoehape 2924 23 00 89-52-1 Isosafrool (cis + trans) 2932 91 00 120-58-1 3,4-metüleendioksüfenüülpropaan-2-oon 1-(1,3-bensodioksool-5-üül)propaan-2-oon 2932 92 00 4676-39-5 Piperonaal 2932 93 00 120-57-0 Safrool 2932 94 00 94-59-7 Efedriin 2939 41 00 299-42-3 Pseudoefedriin 2939 42 00 90-82-4 Norefedriin ►M1 2939 44 00 ◄ 14838-15-4 Ergometriin 2939 61 00 60-79-7 Ergotamiin 2939 62 00 113-15-5 Lüsergiinhape 2939 63 00 82-58-6 ▼C1 ALFA-fenüülatsetoatsetonitriil, (CN-kood) 2926 90 95 (CASi nr) 4468-48–8 ▼B Käesolevas kategoorias loetletud lähteainete, välja arvatud katiini, (3) stereoisomeerilised vormid, kui sellised vormid on võimalikud. Käesolevas kategoorias loetletud ainete, välja arvatud katiini soolad, kui need ained sooli moodustavad. (1) EÜT L 290, 28.10.2002, lk 1. (2) CASi number on Chemical Abstracts Service’i registrinumber, mis on iga aine ja selle struktuuri kordumatu numbriline tunnus. CASi number on igal isomeeril ja iga isomeeri igal soolal. Tuleb pidada silmas, et eespool loetletud ainete soolade CASi numbrid erinevad ülalmainitutest. (3) Nimetatakse ka (+)-norpseudoefedriiniks, CN-kood 2939 43 00 , CASi nr 492-39-7.







2. kategooria Aine CN-nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood (1) CASi nr (2) Äädikhappeanhüdriid 2915 24 00 108-24-7 Fenüüläädikhape 2916 34 00 103-82-2 Antraniilhape 2922 43 00 118-92-3 Piperidiin 2933 32 00 110-89-4 Kaaliumpermanganaat 2841 61 00 7722-64-7 Kaasa arvatud käesolevasse kategooriasse kantud ainete soolad, kui need ained sooli moodustavad. (1) EÜT L 290, 28.10.2002, lk 1. (2) CASi number on Chemical Abstracts Service’i registrinumber, mis on iga aine ja selle struktuuri kordumatu numbriline tunnus. CASi number on igal isomeeril ja iga isomeeri igal soolal. Tuleb pidada silmas, et eespool loetletud ainete soolade CASi numbrid erinevad ülalmainitutest.







3. kategooria Aine CN-nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood (1) CASi nr (2) Vesinikkloriidhape (soolhape) Vesinikkloriid 2806 10 00 7647-01-0 Väävelhape 2807 00 10 7664-93-9 Tolueen 2902 30 00 108-88-3 Etüüleeter Dietüüleeter 2909 11 00 60-29-7 Atsetoon 2914 11 00 67-64-1 Metüületüülketoon Butanoon 2914 12 00 78-93-3 Käesolevas kategoorias loetletud ainete soolad, kui need ained sooli moodustavad, v.a soolhappe ja väävelhappe soolad. (1) EÜT L 290, 28.10.2002, lk 1. (2) CASi number on Chemical Abstracts Service’i registrinumber, mis on iga aine ja selle struktuuri kordumatu numbriline tunnus. CASi number on igal isomeeril ja iga isomeeri igal soolal. Tuleb pidada silmas, et eespool loetletud ainete soolade CASi numbrid erinevad ülalmainitutest.

▼M1







4. kategooria Aine CN-nimetus (kui see on teistsugune) CN-kood Efedriini või selle soolasid sisaldavad ravimid ja veterinaarravimid Sisaldab efedriini või selle soolasid 3003 40 20 3004 40 20 Pseudoefedriini või selle soolasid sisaldavad ravimid ja veterinaarravimid Sisaldab pseudoefedriini (INN) või selle soolasid 3003 40 30 3004 40 30