2003R2286 — ET — 01.01.2006 — 001.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2286/2003, 18. detsember 2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 343, 31.12.2003, p.1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2286/2003,

18. detsember 2003,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, ( 1 ) eriti selle artiklit 247, ning arvestades järgmist: (1) Liikmesriikide poolt ettevõtjatele väljastatav siduv tariifiinformatsioon, mis sisaldab nii salajasi kui ka mittesalajasi andmeid, edastatakse komisjonile vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 2454/93 ( 2 ) ja säilitatakse komisjoni poolt hallatavas ja kõikidele valitsustele kättesaadavas keskandmebaasis. Varem avaldas komisjon CD-ROMi, kus olid andmebaasi väljavõtted, mis ei sisaldanud salajasi andmeid. Käesoleval hetkel on CD-ROMi väljastamine tehnilistel ja rahalisel põhjustel peatatud. (2) Kuna inimestel ja kandidaatriikidel on vaja kiiresti juurdepääsu kõnealusele teabele, peaks komisjon sellist juurdepääsu võimaldama, avaldades oma koduleheküljel siduva tariifiinformatsiooni andmebaasi väljavõtte, mis ei sisalda salajasi andmeid, näiteks andmeid omaniku kohta, või salajast teavet kauba koostise kohta. Erinevalt CD-ROMist peaks selline väljavõte sisaldama võimaluse korral pilte. (3) Ettevõtjaid, kes taotlevad siduvat tariifiinformatsiooni, tuleks teavitada andmebaasis säilitatavate andmete kasutamisest ja seetõttu on vaja kohandada siduva tariifiinformatsiooni taotlusvormil ja siduva tariifiinformatsiooni vormil punkti “Oluline märkus”. (4) Lisaks sellele on vaja selguse huvides ümber sõnastada määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 8 lõigete 1 ja 2 tekst. Samas tuleks kasutada võimalust ja lihtsustada siduva päritoluinformatsiooni edastamise süsteemi. Seetõttu tuleks siduva päritoluinformatsiooni puhul esitada üksnes need andmed, mis on hädavajalikud. (5) Pärast ühtse haldusdokumendi kasutuselevõtmist 1. jaanuaril 1988 on tollialastesse õigusaktidesse sisse viidud olulisi muudatusi, eelkõige 1. jaanuaril 1993. aastal sisseseatud ühtse turu ja 1. jaanuari 1994. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 tõttu. Tehnoloogilised edusammud ja eelkõige järjest suurem arvutipõhiste tollivormistusmeetodite kasutamine on tinginud vajaduse muuta ühtse haldusdokumendi kasutamist reguleerivaid sätteid. (6) Samuti on vaja koondada kõik kõnealused sätted ning avaldada uuesti ühtse haldusdokumendi need vormid, mida on pärast nende kasutuselevõtmist muudetud. Nimetatud ajakohastamine eeldab määruse (EMÜ) nr 2454/93 lisade 31–34, 37 ja 38 asendamist. (7) Samuti on vaja asjaomaste äriringkondade esindajatega konsulteerimise teel korrapäraselt läbi vaadata vormide kasutamisega seotud nõuded, võttes arvesse äritegevuse arenguid ja selles valdkonnas rahvusvahelistel foorumitel toimunud tegevust, et tagada ühenduse ettevõtjatele ja tolliasutustele võimalikult ühtlustatud ja lihtsustatud dokumendid. (8) Selleks, et võimaldada liikmesriikidel teha piisavaid ettevalmistusi ühtset haldusdokumenti käsitlevate uute eeskirjade rakendamiseks, tuleks sätestada, et neid eeskirju kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. Kuna mõned liikmesriigid soovivad uusi meetmeid siiski võimalikult kiiresti kasutusele võtta, on vaja võimaldada nende varasemat kohaldamist. (9) On vaja hinnata liikmesriikide asjaomaste meetmete rakendamise kavasid ja näha selle põhjal ette võimalus kokku leppida teatavatel tingimustel rakendamiskuupäeva edasilükkamises. (10) Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 292 lõikega 5 ja artikli 500 lõikega 2 määratakse kindlaks pädevad asutused, kellele ühtse loa taotlused esitatakse. Kõnealused taotlused, välja arvatud ajutise impordi puhul, tuleb esitada selle koha jaoks määratud tolliasutusele, kus on taotleja keskne raamatupidamine ja kus viiakse läbi vähemalt osa loaga hõlmatud toimingutest. Praktilised kogemused on näidanud, et praegu kohaldatavatest pädevate asutuste kindlaksmääramise kriteeriumidest ei piisa kõikide tegelikkuses esineda võivate juhtude hõlmamiseks. Seetõttu on asjakohane sätestada, et kui pädevaid asutusi ei ole võimalik olemasolevate eeskirjade alusel kindlaks määrata, esitatakse taotlus selle koha jaoks määratud tolliasutusele, kus on taotleja keskne raamatupidamine. (11) 1997. aastal viidi määrusega (EMÜ) nr 2454/93 sisse impordi järelevalvesüsteem. Ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv teatavate toodete puhul, millele antakse toetusi, ning nende toodete sooduskorra alusel toimuva impordi tase võivad vahel olla väga kunstlikud. Samuti peaks olema võimalik teostada ekspordi puhul järelevalvet, mis praegu piirdub vabasse ringlusse lastavate toodetega, et võidelda selliste kaubavoogudega seotud kuritarvitamiste vastu. (12) Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 sätestatakse transpordivahendite kasutamine ajutise impordi protseduuri alusel. Inimeste tasuta vedu ettevõtte majandustegevuse raames määratletakse transpordivahendi “kasutamisena kaubanduslikul eesmärgil”. Istanbuli konventsiooni alusel tähendab “kasutamine kaubanduslikul eesmärgil” siiski ainult inimeste vedu tasu eest. Mõiste “kasutamine kaubanduslikul eesmärgil” erinevad määratlused ei ole põhjendatud. Seetõttu tuleks nimetatud määratlust muuta. (13) Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 nähakse ette piimasektoris ekvivalentkauba kasutamise erisätted. Nende sätete kohaldamine on toonud tegelikkuses kaasa teatavaid probleeme. Seetõttu on soovitatav lihtsustada ekvivalentkaupade kasutamist piimasektoris. (14) Kui seestöötlemise korra raames tekib tollivõlg, kohaldatakse teatavatel juhtudel tollivõla kindlakstegemiseks kompensatsioonitoodete suhtes vastavaid imporditollimakse. Need juhud on nimetatud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 548 lõikes 1 ja nimetatud määruse lisas 75. Vastavalt lisas 75 sätestatud loetelule eelnevale üldisele märkusele võib järelevalveasutus lubada artikli 548 lõike 1 kohaldamist ka muude, kui loetelus nimetatud jäätmete, jääkide, käitlemisjääkide, lõikejääkide ja kasutuselt kõrvaldatud kauba suhtes. Liikmesriigid ei pea enam komisjonile sellistest muudest juhtudest teatama. Seetõttu on asjakohane lihtsustada lisa 75. (15) Seega tuleks määrust (EMÜ) nr 2454/93 vastavalt muuta. (16) Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2454/93 muudetakse järgmiselt:

1. Artikli 6 lõike 3 punkt A alapunkt k asendatakse järgmisega: “k) nõusolek, et antud informatsiooni võib säilitada komisjoni andmebaasis ja et siduva tariifiinformatsiooni üksikasju, sealhulgas fotosid, visandeid, brošüüre jne võib avalikustada Internetis, välja arvatud selline informatsioon, mille taotleja on märgistanud konfidentsiaalsena; kohaldatakse kehtivaid teabe kaitset reguleerivaid sätteid.”

2. Artikkel 8 asendatakse järgmisega: “Artikkel 8 1. Siduva tariifiinformatsiooni puhul edastavad liikmesriikide tolliasutused viivitamatult komisjonile: a) koopia siduva tariifiinformatsiooni taotlusest (esitatud lisas 1B); b) koopia antud siduvast tariifiinformatsioonist (lisa 1 eksemplar 2); c) lisas 2 esitatud eksemplaris 4 märgitud andmed. Siduva päritoluinformatsiooni korral edastavad nad komisjonile viivitamatult antud siduva päritoluinformatsiooni asjakohased andmed. Need edastatakse elektroonilisel teel. 2. Liikmesriigi taotluse korral saadab komisjon viivitamatult liikmesriigile kooskõlas lõikega 1 saadud andmed. Need edastatakse elektroonilisel teel. 3. Siduva tariifiinformatsiooni taotluse elektrooniliselt edastatud andmed, antud siduv tariifiinformatsioon ja lisa 1 eksemplari 4 andmed säilitatakse komisjoni keskandmebaasis. Siduva tariifiinformatsiooni andmeid, sealhulgas fotosid, visandeid, brošüüre jne võib avalikustada Internetis, välja arvatud sellist salajast teavet, mis on märgitud antud siduva tariifiinformatsiooni lahtritesse 3 ja 8.”

3. Artiklile 212 lisatakse lõige 4: “4. Liikmesriigid teatavad komisjonile loetelu andmetest, mida nad iga lisas 37 osutatud menetluse jaoks vajavad. Komisjon avaldab nende andmete loetelu.”

4. Artiklile 213 lisatakse teine lõige: “Liikmesriigid edastavad komisjonile lahtrites 37 (teine alajaotis), 44 ja 47 (esimene alajaotis) kasutatud siseriiklikud koodid. Komisjon avaldab nende koodide loetelu.”

5. Artikkel 216 asendatakse järgmisega: “Artikkel 216 Lisas 37 on esitatud loetelu lahtritest, mida tuleb täita kauba konkreetsele tolliprotseduurile suunamise deklaratsioonides ühtset haldusdokumenti kasutades.”

6. Artiklis 254 asendatakse sissejuhatus järgmisega: “Vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid, mida toll võib deklarandi taotluse korral heaks kiita, ilma et see sisaldaks mõnda lisas 37 osutatud üksikasja, peavad sisaldama vähemalt ühtse haldusdokumendi lahtrite 1 (esimene ja teine alajaotis), 14, 21 (riikkondsus), 31, 37, 40 ja 54 üksikasju ja:”.

7. Artikli 269 lõige 4 asendatakse järgmisega: “4. Lõike 1 teises taandes nimetatud korda kohaldatakse B-tüüpi ladude suhtes, kuid äridokumenti pole sel puhul võimalik kasutada. Kui haldusdokument ei sisalda lisa 37 I jaotise B osas esitatud andmeid, tuleb need esitada sellele lisatud taotluses.”

8. Artikli 275 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Muudele majandusliku mõjuga tolliprotseduuridele, v.a välistöötlemise või tolliladustamise protseduur, suunamise deklaratsioonid, mida protseduurile suunav tolliasutus võib deklarandi taotluse korral aktsepteerida, ilma et need sisaldaksid teatavaid lisas 37 nimetatud andmeid või ilma et neile oleks lisatud teatavaid artiklis 220 osutatud dokumente, peavad sisaldama vähemalt ühtse haldusdokumendi lahtrites 1 (esimene ja teine alajaotis), 14, 21 (riikkondsus), 31, 37, 40 ja 54 osutatud andmeid ning lahtris 44 viidet loale või taotlusele, kui kohaldatakse artikli 508 lõiget 1.”

9. Artikli 280 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: “1. Ekspordideklaratsioonid, mida tolliasutus võib deklarandi taotluse korral aktsepteerida, ilma et need sisaldaks teatavaid lisas 37 osutatud üksikasju, peavad sisaldama vähemalt ühtse haldusdokumendi lahtrites 1 (esimene ja teine alajaotis), 2, 14, 17a, 31, 33, 38, 44 ja 54 osutatud andmeid ning kauba identifitseerimiseks vajalikuks peetavat täiendavat teavet, et kohaldada kauba eksporti reguleerivaid sätteid või määrata kindlaks tagatise suurus, mida nõutakse enne seda, kui kaupa võib eksportida. Kui kaupade eest tuleb maksta eksporditollimaksu või kui selle suhtes kohaldatakse muid ühise põllumajanduspoliitika alusel sätestatud meetmeid, peavad ekspordideklaratsioonid sisaldama selliste tollimaksude või meetmete nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalikku teavet. 2. Toll võib lubada deklarandil mitte täita lahtreid 17a ja 33 tingimusel, et deklarant deklareerib, et kõnealuste kaupade ekspordi suhtes ei kohaldata keeldusid või piiranguid, ja siis, kui tolliasutustel ei ole põhjust selles kahelda ning kui kaupade kirjeldus võimaldab kohe ja üheselt määrata kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifikatsiooni.”

10. Artikli 292 lõike 5 teise lõigu teine taane asendatakse järgmisega: “— vastasel juhul kohta, kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis hõlbustab auditipõhiseid kontrolle.”

11. II osa I jaotise 3. peatüki 2. jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: “Kaupade järelevalve”

12. Artikli 308d lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega: “1. Kui tuleb teostada ühenduse järelevalvet, esitavad liikmesriigid komisjonile vähemalt kord kuus järelevalvearuandeid, mis sisaldavad vabasse ringlusse lastud või eksporditud toodete koguste üksikasju. Impordi osas ja komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid andmed ainult tariifse sooduskorra alusel imporditud toodete kohta. 2. Liikmesriikide järelevalvearuanded peavad vastavalt olukorrale asjaomase ajavahemiku esimesest päevast alates sisaldama teavet vabasse ringlusse lastud või imporditud üldkoguste kohta.”

13. Artikli 500 lõikele 2 lisatakse järgmine kolmas lõik: “Kui pädevaid tolliasutusi ei ole võimalik esimese või teise lõigu alusel kindlaks määrata, esitatakse taotlus selle koha jaoks määratud tolliasutusele, kus on taotleja keskne raamatupidamine, mis hõlbustab protseduuride auditipõhiseid kontrolle.”

14. Artikli 555 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: “a) “kasutamine kaubanduslikul eesmärgil”. – transpordivahendite kasutamine isikute või kauba veoks tasu eest või ettevõtte majandustegevuse raames tasu eest või tasuta;”.

15. Lisa 1 asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.

16. Lisa 1B asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

17. Lisad 31–34 asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga.

18. Lisad 37 ja 38 asendatakse käesoleva määruse IV lisa tekstiga.

19. Lisa 74 muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.

20. Lisa 75 asendatakse käesoleva määruse VI lisa tekstiga.

Artikkel 2

Komisjon hindab artikli 1 lõigetes 3–9, 17 ja 18 sätestatud meetmete rakendamist käsitlevaid liikmesriikide kavasid enne 1. jaanuari 2005. Hinnangu aluseks on liikmesriikide aruannete põhjal koostatud aruanne.

Artikkel 3

1. Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Artikli 1 lõikeid 11 ja 12 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2004.

3. Artikli 1 lõikeid 1, 2, 15 ja 16 kohaldatakse alates 1. veebruarist 2004.

▼M1

4. Artikli 1 lõikeid 3-9, 17 ja 18 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. Liikmesriigid võivad neid siiski enne nimetatud kuupäeva rakendada.

Samas võivad liikmesriigid, kellel on raskusi oma tollivormistuse arvutisüsteemide kohandamisega, kõnealuste süsteemide kasutuselevõttu edasi lükata kuni 1. jaanuarini 2007. Sellisel juhul teatavad liikmesriigid komisjonile artikli 1 punktide 3-9, 17 ja 18 rakendamise meetodi ja rakendamise alguskuupäeva. Komisjon avaldab kõnealuse teabe.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA









I LISA

SIDUVA TARIIFIINFORMATSIOONI (STI) TEATISDOKUMENDI NÄIDIS









II LISA









LISA 1B

SIDUVA TARIIFIINFORMATSIOONI (STI) TEATISDOKUMENDI NÄIDIS









III LISA









LISA 31 ( 3 )

ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI NÄIDIS

(Kaheksast eksemplarist koosnev komplekt)

▼C1

▼B









LISA 32 ( 4 )

ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI NÄIDIS VÄLJATRÜKKIMISEKS AUTOMAATSE ANDMETÖÖTLUSSÜSTEEMI KASUTAMISE KORRAL, KUI KASUTATAKSE KAHTE JÄRJESTIKUST NELJAST EKSEMPLARIST KOOSNEVAT KOMPLEKTI

▼C1

▼B









LISA 33 ( 5 )

ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI LISALEHE NÄIDIS

(kaheksast eksemplarist koosnev komplekt)

▼C1

▼B









LISA 34 ( 6 )

ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI LISALEHE NÄIDIS ARVUTIPÕHISE DEKLARATSIOONIDE TÖÖTLEMISE SÜSTEEMI ABIL VÄLJATRÜKKIMISEKS, KUI KASUTATAKSE KAHTE JÄRJESTIKUST NELJAST EKSEMPLARIST KOOSNEVAT KOMPLEKTI

▼C1

▼B









IV LISA









LISA 37

ÜHTSE HALDUSDOKUMENDI SELGITAVAD MÄRKUSED ( 7 )

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

A. ÜLDINE KIRJELDUS

Vorme ja lisalehti kasutatakse järgmistel juhtudel:

a) kui ühenduse õigusaktides osutatakse kaupade tolliprotseduurile suunamise deklaratsioonile või reekspordideklaratsioonile;

b) vajaduse korral ühinemisaktis sätestatud üleminekuaja jooksul ühenduse, mis on ühinemisele eelnenud koosseisus, ja uute liikmesriikide vahelises kaubanduses ning uute liikmesriikide vahelises kaubanduses selliste kaupade osas, mille puhul ei ole tollimakse ja samaväärse toimega makse veel täielikult kaotatud või mille suhtes kohaldatakse teisi ühinemisaktiga sätestatud meetmeid;

c) kui nende kasutamine on ühenduse eeskirjadega konkreetselt ette nähtud. Selleks otstarbeks kasutatavad vormid ja lisalehed koosnevad eksemplaridest, mis on vajalikud ühe või mitme tolliprotseduuriga seotud formaaluste täitmiseks, ja need võetakse kaheksast eksemplarist koosnevast komplektist: — eksemplar 1 jääb selle liikmesriigi asutustele, kus täidetakse ekspordi- (lähetamise) või ühenduse transiidiformaalsused, — eksemplari 2 kasutab eksportiv liikmesriik statistilistel eesmärkidel. Seda eksemplari võib kasutada statistilistel eesmärkidel ka lähteliikmesriik juhul, kui kauplemine toimub ühenduse tolliterritooriumi erinevate maksusüsteemidega osade vahel, — eksemplar 3 saadetakse eksportijale tagasi pärast seda, kui toll on sellele pannud oma templi, — eksemplari 4 säilitab sihttolliasutus pärast seda, kui ühenduse transiitvedu on lõpetatud, või dokumendina, mis tõendab kauba ühenduse staatust, — eksemplar 5 on ühenduse transiidiprotseduuri puhul tagastatavaks eksemplariks, — eksemplar 6 jääb selle liikmesriigi asutustele, kus täidetakse impordiformaalsused, — eksemplari 7 kasutab importiv liikmesriik statistilistel eesmärkidel. Seda eksemplari võib kasutada statistilistel eesmärkidel ka importiv liikmesriik juhul, kui kauplemine toimub ühenduse tolliterritooriumi erinevate maksusüsteemidega osade vahel, — eksemplar 8 saadetakse tagasi kaubasaajale. Võimalikud on eksemplaride erinevad kombinatsioonid, näiteks: — eksport, välistöötlemine või reeksport: eksemplarid 1, 2 ja 3, — ühenduse transiit: eksemplar 1, 4 ja 5, — tolliprotseduur importimisel: eksemplarid 6, 7 ja 8. Lisaks sellele on olukordi, kus kauba ühenduse staatust tuleb tõendada sihtkohas. Sellisel juhul tuleb eksemplari 4 kasutada T2L dokumendina. Ettevõtjad võivad soovi korral kasutada eratrükikojas trükitud komplekte, mis koosnevad neile vajalikest eksemplaridest, kui kasutatav vorm vastab ametlikule näidisele. Iga komplekt peab olema kavandatud nii, et kui lahtritesse tuleb märkida samasugune teave kahes asjaosalises liikmesriigis, saab seda teha eksportija või printsipaal otse eksemplarile 1 ning see teave on paberi keemilise töötlemise teel seejärel nähtav kõikidel eksemplaridel. Kui mingil põhjusel ei tohi teavet ühest liikmesriigist teise edastada (eelkõige juhul, kui teabe sisu erineb sõltuvalt kõnealuse toimingu etapist), peab isekopeeruva paberi desensibiliseerimine piirduma asjaomaste eksemplaride paljundamisega. Kui deklaratsioone töödeldakse elektrooniliselt, võib komplektidest koostada uusi komplekte, milles igal eksemplaril on kaks funktsiooni: 1/6, 2/7, 3/8, 4/5. Sel juhul tuleb iga komplekti puhul näidata ära kasutatud eksemplaride numbrid, kriipsutades vormi servas läbi kasutamata jäetud eksemplaride numbrid. Iga selline komplekt peab olema kavandatud nii, et paberi keemilise töötlemise teel on tagatud vajalike andmete kopeerimine igale eksemplarile. Kui kauba tolliprotseduurile suunamise/reeksportimise deklaratsioonid või dokumendid, mis tõendavad, et sisetransiidiprotseduuri raames ei ole ühenduse staatusega kaupa ühest kohast teise viidud, koostatakse vastavalt käesoleva määruse artikli 205 lõikele 3 tavapaberile ametliku või erasektori andmetöötlussüsteemi abil, peab nimetatud deklaratsioonide või dokumentide vorm vastama kõikidele seadustiku või käesoleva määrusega sätestatud tingimustele, sealhulgas nendele, mis on seotud vormi tagaküljega (seoses ühenduse transiidiprotseduuri käigus kasutatavate koopiatega), välja arvatud: — trükivärv, — kursiivkirja kasutus, — ühenduse transiiti käsitlevatesse lahtritesse tausta trükkimine. Kui transiidideklaratsiooni töödeldakse lähtetolliasutuses elektrooniliselt, tuleb kõnealusele asutusele esitada deklaratsiooni koopia.

B. NÕUTAVAD ANDMED

Need vormid sisaldavad paljusid lahtreid, millest kasutatakse sõltuvalt kõnealus(t)est tolliprotseduuri(de)st ainult mõningaid.

Ilma et see piiraks lihtsustatud korra kohaldamist, on lahtrid, mida võib iga protseduuri puhul täita, esitatud järgmises tabelis. Iga lahtri kohta II jaotises esitatud erisätteid kohaldatakse, ilma et see mõjutaks tabelis määratletud lahtrite staatust.

Allpool loetletud staatus ei mõjuta seda, et teatavaid üksikasju kogutakse ainult sel juhul, kui asjaolud seda võimaldavad. Näiteks lahtris 41 (staatus A) märgitud täiendavad mõõtühikud märgitakse ainult siis, kui TARIC seda ette näeb.







Lahtri numbrid A B C D E F G H I J K 1(1) A A A A A A A A A 1(2) A A A A A A A A A 1(3) A A 2 B [1] A B B B B A B B 2 (number) A A A A A B A B B 3 A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] A [2][3] 4 B B B A [4] A B B 5 A A A A A A A A A A A 6 B B B B B [4] B B 7 C C C C C A [5] C C C C 8 B B B B B A [6] B B B B 8 (number) B B B B B B A A A A 12 B B 14 B B B B B B B B B B 14 (number) A A A A A A A A A A 15 A [2] 15a B B B B B A [5] A A B B 17 A [2] 17a A A A B A A [5] B B B B 17b B B B B 18 (tunnus) B [1][7] B [7] B [7] A [7] B [7] B [7] 18 (riikkondsus) A [8] 19 A [9] A [9] A [9] A [9] A [9] B [4] A [9] A [9] A [9] A [9] 20 B [10] B [10] B [10] B [10] B [10] B [10] 21 (tunnus) A [1] B [8] 21 (riikkondsus) A [8] A [8] A [8] A [8] A [8] A [8] 22 (vääring) B B B A A B 22 (kogus) B B B C C C 23 B [11] B [11] B [11] B [11] B [11] 24 B B B B B 25 A B A B A B A A B B 26 A [12] B 12] A [12] B [12] A [12] B [12] A [13] A [13] B [13] B [13] 27 B 29 B B B B B B B B B 30 B B [1] B B B B [14] B B B B 31 A A A A A A A A A A A 32 A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] A [3] 33(1) A A A A [15] A A[16] A[17] A A B A 33(2) A A B A 33(3) A A A A B A 33(4) A A A A B A 33(5) B B B B B B B B B 34a C [1] A C C C A A A A 34b B B B 35 B A B A B A A B B A A 36 A A [17] 37(1) A A A A A A A A A 37(2) A A A A A A A A A 38 A A A A A A [17] A[17] A [18] A A A 39 B [19] B 40 A A A A A A A A A A A 41 A A A A A A A A A 42 A A A 43 B B B 44 A A A A A A [4] A A A A A 45 B B B 46 A B A B A A A B B 47 (maksuliik) BC [20] BC [20] BC [20] A [18][21] [22] A [18] [21][22] A [18] [21] [22] 47 (maksubaas) B B B B A [18][21][22] A [18] [21][22] B A [18] [21] [22] 47 (maksumäär) BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20] 47 (summa) BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20] 47 (kokku) BC [20] BC [20] BC [20] BC [18][20][22] BC [20] 47 (makseviis) B B B B [18][22] B 48 B B B B B 49 B [23] A B [23] A B [23] B [23] B [23] A A 50 C C C A 51 A [4] 52 A 53 A 54 A A A A A A A A A A 55 A 56 A Selgitused



Veeru pealkiri Lahtri 37 esimeses alajaotises kasutatavad koodid A: Eksport/lähetamine 10, 11, 23 B: Eelfinantseeritavate toodete tolliladustamine eksportimiseks 76, 77 C: Reeksport pärast muud majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kui tolliladustamisprotseduur (seestöötlemine, ajutine import, töötlemine tollikontrolli all) 31 D: Reeksport pärast tolliladustamist 31 E: Välistöötlemine 21,22 F: Transiit G: Kaupade ühenduse staatus H: Vabasse ringlusse lubamine 01, 02, 07, 40, 41, 42, 43, 45, 48, 49, 61, 63, 68 I: Muule majandusliku mõjuga tolliprotseduurile suunamine kui välistöötlemine ja tolliladustamisprotseduur (seestöötlemine (peatamissüsteem), ajutine import, töötlemine tollikontrolli all) 51, 53, 54, 91, 92 J: Suunamine A, B, C, E ja F-tüüpi tollilattu (1) 71, 78 K: Suunamine D-tüüpi tollilattu (2) (3) 71, 78 (1) Veerg J hõlmab kauba II kontrolltüübile vastavasse vabatsooni sisenemist. (2) Nimetatud veerg on asjakohane artikli 525 lõikes 3 osutatud juhtudel. (3) Veerg K hõlmab kauba II kontrolltüübile vastavasse vabatsooni sisenemist. Lahtrites kasutatavad sümbolid A: Kohustuslik: kõikide liikmesriikide poolt nõutavad andmed B: Liikmesriikidele vabatahtlik: andmed, mille esitamisest võivad liikmesriigid loobuda C: Ettevõtjatele vabatahtlik: andmed, mida ettevõtjad võivad esitada, kuid mille esitamist ei tohi liikmesriigid nõuda Märkused [1] See lahter on kohustuslik eksporditoetusega hõlmatud põllumajandustoodete puhul. [2] Neid andmeid võib nõuda ainult muu kui elektroonilise menetluse puhul. [3] Kui deklaratsioon hõlmab ainult ühte kaubaartiklit, võivad liikmesriigid sätestada, et selle lahtri võib jätta tühjaks kui lahtrisse 5 on märgitud number “1”. [4] See lahter on kohustuslik uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul lisas 37a sätestatud viisil. [5] Neid andmeid võib nõuda ainult elektroonilise menetluse puhul. [6] See lahter on liikmesriikidele vabatahtlik, kui kaubasaaja ei asu ühenduses või EFTA riigis. [7] Ei kasutata postisaadetiste või kinnistranspordiseadmetega saadetavate saadetiste puhul. [8] Ei kasutata postisaadetiste puhul ega kinnistranspordiseadme- või raudteeveo puhul. [9] Neid andmeid võib nõuda siis, kui ei kasutata elektroonilist menetlust. Arvutipõhiste protseduuride kasutamise korral ei pea liikmesriigid neid andmeid koguma, kui neid on võimalik tuletada deklaratsioonil esitatud muust teabest, ning see tuleb edastada komisjonile kooskõlas väliskaubandusstatistika kogumist reguleerivate sätetega. [10] Liikmesriigid võivad nõuda kolmanda alajaotise täitmist ainult juhul, kui toll arvutab tolliväärtuse ettevõtja eest. [11] Liikmesriigid võivad seda teavet nõuda ainult juhul, kui 6. peatüki V jaotises sätestatud igakuise vahetuskursi kindlaksmääramise eeskirju ei kohaldata. [12] Lahtrit ei ole vaja täita, kui ekspordiformaalsused täidetakse ühendusest väljumise kohas. [13] Lahtrit ei ole vaja täita, kui ekspordiformaalsused täidetakse ühendusse sisenemise kohas. [14] Seda lahtrit võib kasutada uue arvutipõhise transiidisüsteemi puhul lisas 37a sätestatud viisil. [15] Selle lahtri täitmine on kohustuslik reekspordi korral pärast tolliladustamisprotseduuri D-tüüpi tollilaos. [16] See alajaotis täidetakse juhul, kui: — üks ja seesama isik esitab transiidideklaratsiooni samal ajal kui kauba koodi sisaldava tollideklaratsiooni või pärast seda või — transiidideklaratsioon hõlmab lisas 44c loetletud kaupa või — ühenduse õigusaktid näevad nii ette. [17] Täidetakse ainult juhul, kui ühenduse õigusaktid näevad nii ette. [18] Seda teavet ei nõuta kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse imporditollimaksudest vabastamist, välja arvatud juhul, kui toll peab seda asjaomase kauba vabasse ringlusse lubamist reguleerivate sätete kohaldamiseks vajalikuks. [19] Liikmesriigid võivad selle kohustuse täitmisest loobuda, kui nende süsteemid võimaldavad neil seda teavet automaatselt ja üheselt mujal deklaratsioonis esitatud teabest tuletada. [20] Seda teavet ei tule esitada, kui toll arvutab tollimaksu ettevõtja eest mujal deklaratsioonis esitatud teabe põhjal. Muudel juhtudel on lahtri täitmine liikmesriikidele vabatahtlik. [21] Seda teavet ei tule esitada, kui toll arvutab tollimaksu ettevõtja eest mujal deklaratsioonis esitatud teabe põhjal. [22] Kui deklaratsioonile on lisatud artikli 178 lõikes 1 osutatud dokument, võivad liikmesriigid selle lahtri täitmisest loobuda. [23] See lahter tuleb täita juhul, kui kauba tolliprotseduurile suunamise deklaratsiooni kasutatakse tolliladustamisprotseduuri lõpetamiseks.

C. VORMI KASUTAMISJUHEND

Kui konkreetne komplekt sisaldab ühte või mitut eksemplari, mida võib kasutada muus liikmesriigis kui see, kus see/need algselt täideti, tuleb vormid täita kirjutusmasinal, mõne teise kirjutiga või muul sarnasel viisil. Kirjutusmasinaga täitmise lihtsustamiseks tuleks vorm panna masinasse nii, et lahtrisse 2 kantavate andmete esimene täht jääks positsioonilahtrisse ülemises vasakus nurgas.

Kui kõik komplekti eksemplarid on ettenähtud kasutamiseks ühes ja samas liikmesriigis, võib need täita loetavalt käsitsi tindiga või trükitähtedega, tingimusel et see on selles liikmesriigis lubatud. Sama kehtib ühenduse transiidiprotseduuri kohaldamisel kasutatavate eksemplaride andmete suhtes.

Vormidel ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Kui on vaja teha parandusi, kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajalikud andmed. Iga sellise paranduse juures peavad olema paranduse teinud isiku nimetähed ja need kinnitab pädev asutus. Viimane võib vajaduse korral nõuda uue deklaratsiooni esitamist.

Eespool nimetatud menetluste asemel võib vorme täita ka automaatse paljundamise teel. Vormide valmistamisel ja täitmisel võib kasutada automaatset paljundamist, tingimusel et järgitakse rangelt näidise vorme, formaati, kasutatud keelt, loetavust ning kustutatud ja ülekirjutatud kohtade puudumist ning paranduste tegemist käsitlevaid sätteid.

Ettevõtjad täidavad vajaduse korral üksnes nummerdatud lahtrid. Ülejäänud, suurtähega tähistatud lahtrid on ette nähtud administratiivseks kasutamiseks.

Ilma et see piiraks artikli 205 kohaldamist, peavad eksemplarid, mis jäävad ekspordi-/sihttolli- või lähtetolliasutusele, kandma asjaomaste isikute originaalallkirja.

Deklarandi või tema esindaja poolt allkirjastatud deklaratsiooni esitamine tolliasutusele viitab sellele, et asjaomane isik deklareerib kõnealuse kauba taotletud tolliprotseduurile, ning ilma et see piiraks võimalik sanktsioonide kohaldamist, vastutab liikmesriikides kehtivatele sätetele vastavalt selle eest, et:

— deklaratsioonis esitatud andmed on õiged,

— lisatud dokumendid vastavad originaalile,

— täidetakse kõnealuse kauba asjaomasele protseduurile suunamisest tulenevaid kohustusi.

Printsipaali allkiri või vajaduse korral tema volitatud esindaja allkiri kohustab kõnealust isikut vastutama kõikide andmete eest, mis on seotud ühenduse transiidiveoga vastavalt seadustikus ja käesolevas määruses ühenduste transiiti käsitlevatele sätetele ning eespool punktis B loetletud juhtudel.

Seoses ühenduse tolliformaalsustega ja sihtkoha formaalsustega on deklaratsioonis olevate andmete kontrollimine enne selle allkirjastamist ja tolliasutusele esitamist kõikide protseduuris osalevate isikute huvides. Eelkõige peab isik, kes leiab erinevusi deklareeritava kauba ja kasutatavale vormile juba märgitud andmete vahel, sellest viivitamatult tolliasutusele teatama. Sellisel juhul tuleb deklaratsioon esitada uuel vormil.

Kui III jaotises ei ole sätestatud teisiti, jäetakse lahter, mida ei täideta, täiesti tühjaks.

II JAOTIS

LAHTRITESSE MÄRGITAVAD ANDMED

A. FORMAALSUSED, MIS ON SEOTUD EKSPORDI/LÄHETAMISE, EKSPORDITAVA EELFINANTSEERITAVA KAUBA TOLLILADUSTAMISE, REEKSPORDI, VÄLISTÖÖTLEMISE, ÜHENDUSE TRANSIIDIGA JA/VÕI KAUBA ÜHENDUSE STAATUSE TÕENDAMISEGA

Lahter 1: Deklaratsioon

Esimesse alajaotisesse märgitakse asjaomane lisas 38 määratud ühenduse kood.

Teise alajaotisesse märgitakse deklaratsiooni liik, kasutades selleks asjaomast lisas 38 määratud ühenduse koodi.

Kolmandasse alajaotisesse märgitakse asjaomane lisas 38 määratud ühenduse kood.

Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija

Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statistilisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise numbri määrata.

Käesolevas lisas kasutatakse ühenduse tollialastes õigusaktides toodud “eksportija” määratlust. Sellega seoses osutab “kaubasaatja” ettevõtjale, kes tegutseb artikli 206 kolmandas lõikes osutatud juhtudel eksportijana.

Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.

Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et sellesse lahtrisse märgitakse sõna “mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate/eksportijate loetelu.

Lahter 3: Vormid

Märkida komplekti järjekorranumber kasutatud komplektide ja lisalehtede üldarvu suhtes. Näiteks, kui esitatakse üks EX vorm ja kaks EX/c vormi, märgitakse vormile EX “1/3” ja esimesele EX/c vormile “2/3” ja teisele EX/c vormile “3/3”.

Kui deklaratsioonis on kaks neljast eksemplarist koosnevat komplekti kaheksast eksemplarist koosneva komplekti asemel, käsitatakse neid kahte komplekti vormide arvu kindlakstegemisel ühena.

Lahter 4: Lastinimekirjad

Märkida numbriga võimalike lisatud lastinimekirjade arv või võimalike kirjeldavate kaubanimekirjade arv, mille kasutamist pädev asutus on lubanud.

Lahter 5: Kaubanimetused

Märkida numbriga kaubanimetuste üldarv, mida asjaomane isik on deklareerinud kõigil kasutatud vormidel ja lisalehtedel (või lastinimekirjades või kaubanimekirjades). Kaubanimetuste arv peab vastama täidetavatesse lahtritesse 31 märgitud arvule.

Lahter 6: Pakkeüksuste üldarv

Märkida arvudega kõnealuse kaubasaadetise moodustavate pakkeüksuste üldarv.

Lahter 7: Viitenumber

Sellesse lahtrisse märkida asjaomasele isikule kõnealuse partii suhtes määratud kaubasaadetise viitenumber. See võib olla partii kordumatu viitenumbri (Unique Consignment Reference Number – UCR) ( 8 ) kujul.

Lahter 8: Kaubasaaja

Märkida selle isiku/nende isikute täielik nimi ja aadress, kellele kaup saadetakse. Kui eksportimiseks ettenähtud eelfinantseeritav kaup viiakse tollilattu, vastutab kaubasaaja eelfinantseerimise eest või lao eest, kus kaupa hoitakse.

Kõikide identifitseerimisnumbrite struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele.

Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et sellesse lahtrisse märgitakse sõna “mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate loetelu.

Lahter 14: Deklarant/esindaja

Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statistilisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise numbri määrata.

Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.

Kui deklarant ning eksportija/kaubasaatja on üks ja seesama isik, märgitakse sõna “eksportija” või “kaubasaatja”.

Deklarandi või tema esindaja staatuse märkimisel kasutada asjaomast lisas 38 määratud ühenduse koodi

Lahter 15: Lähte-/ekspordiriik

Ekspordiformaalsuste kohaldamisel on “tegelikult eksportiv liikmesriik” see liikmesriik, kust kaubad algselt eksportimise eesmärgil lähetati, kui eksportija ei asu eksportivas liikmesriigis. Kui teisi liikmesriike ei ole kaasatud, on eksportiv liikmesriik seesama, mis tegelikult eksportiv liikmesriik.

Märkida lahtrisse 15a asjaomane lisas 38 kaupu eksportiva/lähetava liikmesriigi jaoks määratud ühenduse kood. Transiidi korral märgitakse lahtrisse 15 see liikmesriik, kust kaup lähetatakse.

Lahter 17: Sihtriik

Märkida lahtrisse 17a lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades eksportimise ajal teadaolev eksporditava kauba viimane sihtriik.

Lahter 18: Lähetamisel kasutatava transpordivahendi identifitseerimisandmed ja riikkondsus

Märkida nende transpordivahendite identifitseerimisandmed, millele kaup on ekspordi või transpordiformaaluste täitmise ajal otse laaditud, ning transpordivahendi (või kui transpordivahendeid on mitu, siis neid vedava veoki) riikkondsus lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi kujul. Kui kasutatakse erineva registreerimismärgiga sadulveokit ja haagist, märkida nii sadulveoki kui haagise registreerimismärk ning sadulveoki riikkondsus.

Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifitseerimisandmed:







Transpordivahend Identifitseerimisviis Mere- ja siseveetransport Laeva nimi Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui lennunumbrit ei ole, märkida õhusõiduki registreerimisnumber) Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber Raudteetransport Vaguni number

Lahter 19: Konteiner (Kont.)

Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades eeldatav olukord ühenduse piiri ületamisel, tuginedes ekspordiformaalsuste täitmise ajal olemasolevale teabele.

Lahter 20: Tarnetingimused

Märkida lisas 38 määratud vastavaid ühenduse koode ning rubriike kasutades ärilepingu tingimuste andmed.

Lahter 21: Piiriületamisel kasutatava aktiivse transpordivahendi identifitseerimisandmed ja riikkondsus

Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades ühenduse välispiiri ületava aktiivse transpordivahendi riikkondsus, nagu see on teadaformaalsuste täitmise ajal.

Kombineeritud vedudel või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui veoauto asub merelaeval, on aktiivseks transpordivahendiks laev. Sadulveoki ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks sadulveok.

Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifitseerimisandmed:







Transpordivahend Identifitseerimisviis Mere- ja siseveetransport Laeva nimi Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui lennunumbrit ei ole, märkida õhusõiduki registreerimisnumber Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber Raudteetransport Vaguni number

Lahter 22: Vääring ja kaubaarve kogusumma

Märkida esimesse alajaotisesse lisas 38 sätestatud asjaomast koodi kasutades vääring, milles faktuurarve koostati.

Märkida teise alajaotisesse kogu deklareeritud kauba kaubaarvel märgitud hind.

Lahter 23: Vahetuskurss

Sellesse lahtrisse on märgitud kaubaarve vääringu ja asjaomase liikmesriigi vääringu vahetuskurss.

Lahter 24: Tehingu laad

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode ja rubriike kasutades asjaomase tehingu liik.

Lahter 25: Transpordiliik piiril

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades transpordiliik, mis vastab aktiivsele transpordivahendile, mida eeldatavasti kasutatakse kauba ühenduse tolliterritooriumilt väljaviimisel.

Lahter 26: Transpordiliik sisemaal

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kauba väljaviimisel kasutatav transpordiliik.

Lahter 27: Laadimiskoht

Märkida vajaduse korral koodi kasutades formaalsuste täitmise ajal teadaolev koht, kus kaubad laaditakse aktiivsele transpordivahendile, millega need ühenduse piiri ületavad.

Lahter 29: Väljumistolliasutus

Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades tolliasutus, mille kaudu peaks kaup eeldatavasti ühenduse tolliterritooriumilt lahkuma.

Lahter 30: Kauba asukoht

Märkida täpne koht, kus kaupa on võimalik kontrollida.

Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering; konteinerite numbrid; pakkeüksuste arv ja liik

Märkida pakkeüksuste markeeringud, arv ja liik või pakendamata kauba puhul deklaratsiooniga hõlmatud kaupade arv ning nende identifitseerimiseks vajalikud andmed. Kauba kirjeldus on tavapärane kaubanduslik kirjeldus. Kui täita tuleb lahter 33 (kauba kood), peab kirjeldus olema piisavalt täpne, et kaupa oleks võimalik klassifitseerida. See lahter peab samuti sisaldama eriõigusaktidega ette nähtud andmeid. Märkida lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi kasutades pakendite liik.

Konteinerite kasutamise korral tuleb kõnealusesse lahtrisse märkida ka nende identifitseerimistähised.

Lahter 32: Kaubanimetuse number

Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnealuse kaubanimetuse number kasutatavates vormides ja lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste üldarvu suhtes.

Lahter 33: Kauba kood

Märkida kõnealusele kaubaartiklile vastav koodnumber nagu lisas 38 kirjeldatud.

Lahter 34: Päritoluriigi kood

Ettevõtjad, kes täidavad lahtrit 34a, peaksid kasutama lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi päritoluriigi märkimiseks, nagu on määratletud seadustiku II jaotises.

Märkida lahtrisse 34b kõnealuse kauba lähetamise või tootmise piirkond.

Lahter 35: Brutomass (kg)

Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilogrammides. Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab pakendit, kuid mitte konteinereid ja muid veoseadmeid.

Kui transiidideklaratsioon hõlmab erinevat liiki kaupa, tuleb kogu brutomass märkida esimesse lahtrisse 35, ülejäänud lahtrid 35 jäetakse tühjaks. Liikmesriik võib seda eeskirja laiendada kõikide I jaotise B osa tabeli veergudes A–E ja G osutatud menetluste suhtes.

Kui brutomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid ühikuid, võib seda ümardada järgmiselt:

— 0,001–0,499: ümardatakse allapoole lähima kilogrammini,

— 0,5–0,999: ümardatakse ülespoole lähima kilogrammini.

Kui brutomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida järgmiselt 0,xyz (näiteks 654-grammise pakendi puhul 0,654).

Lahter 37: Menetluskord

Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades protseduur, millele kaup deklareeritakse.

Lahter 38: Netomass (kg)

Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. Netomass on kauba mass ilma pakendita.

Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kolmandasse riiki eksportimisele või liikmesriiki lähetamisele eelnevate dokumentide viiteandmed.

Kui deklaratsioon hõlmab kauba reeksportimist pärast tolliladustamisprotseduuri lõpetamist B-tüüpi tollilaos, märkida kaupu sellele protseduurile suunava deklaratsiooni viiteandmed.

Kui tegemist on deklaratsiooniga, mis hõlmab kaupade suunamist ühenduse transiidiprotseduurile, esitada viide kauba eelnevale tollikäitlusviisile või vastavatele tollidokumentidele. Kui arvutipõhise transiidiprotseduuri puhul tuleb esitada rohkem kui üks viide, võivad liikmesriigid ette näha, et kõnealusesse lahtrisse kantakse märge “mitu” ja transiidideklaratsioonile lisatakse asjakohaste viidete loetelu.

Lahter 41: Täiendavad mõõtühikud

Vajaduse korral märkida kõnealuse kaubaartikli kogus, mida väljendatakse kaupade nomenklatuuris sätestatud ühikutes.

Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kohaldatavate erieeskirjadega nõutavad andmed ja deklaratsioonile lisatud dokumentide viiteandmed, sealhulgas kontrolleksemplaride T5 järjekorranumbrid.

Alajaotist “L.T. kood” (lisateabe kood) ei tohi kasutada.

Kui tolliladustamisprotseduuri lõpetav reekspordideklaratsioon esitatakse muule tolliasutusele kui järelevalveasutusele, märkida järelevalveasutuse täisnimi ja -aadress.

Nendes liikmesriikides koostatud deklaratsioonidesse, kes lubavad euro kasutuselevõtu üleminekuajal tollideklaratsioonide koostamisel ettevõtjatel kasutada eurot, tuleb käesolevasse lahtrisse, soovitavalt ülemises parempoolses nurgas asuvasse ossa märkida kasutatava rahaühiku (riikliku rahaühiku või euro) tähis.

Liikmesriigid võivad näha ette, et tähis märgitakse lahtrisse 44 ainult esimese kaubaartikli kohta. Sel juhul kehtib see kõikide deklaratsioonis käsitletud kaubaartiklite suhtes.

Tähis koosneb rahaühikule kehtestatud kolmetähelisest ISO-koodist (ISO 4217).

Lahter 46: Statistiline väärtus

Kooskõlas kehtivate ühenduse õigusaktidega märkida statistiline väärtus rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse ekspordiformaalsused.

Lahter 47: Maksude arvestus

Märkida kohaldatav maksustamisalus (väärtus, kaal või muu). Vajaduse korral lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades tuleks märkida igale reale järgnevad andmed:

— maksuliik (näiteks aktsiisimaks),

— maksubaas,

— kohaldatav maksumäär,

— makstaoleva maksu summa,

— valitud makseviis.

Käesolevas lahtris tuleb summad esitada rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral lahtris 44 selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse ekspordiformaalsused.

Lahter 48: Tasumise edasilükkamine

Märkida vajaduse korral kõnealuse loa viiteandmed; tasumise edasilükkamine osutab siinjuures tollimaksude tasumise edasilükkamisele ja maksu ümberarvutusele.

Lahter 49: Lao identifitseerimine

Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades lao viiteandmed.

Lahter 50: Printsipaal

Märkida printsipaali täielik nimi (isiku- või ärinimi) ja aadress ning pädeva asutuse poolt määratud võimalik identifitseerimisnumber. Vajaduse korral märkida printsipaali nimel alla kirjutama volitatud esindaja täielik nimi (isiku- või ärinimi).

Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab asjaomase isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri olema lähtetolliasutusele jääval eksemplaril. Kui printsipaal on juriidiline isik, peaks allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning ametinimetuse.

Ekspordi korral võib deklarant või tema esindaja märkida väljumistolliasutuse piirkonnas asuva isiku nime ja aadressi, kellele nimetatud asutus võib deklaratsiooni kinnitatud eksemplari 3 esitada.

Lahter 51: Eeldatavad vahetolliasutused (ja riigid)

Märkida kavandatava saabumistolliasutuse kood iga EFTA riigi piiri ületamisel ja see saabumistolliasutus, mille kaudu kaup tuuakse uuesti ühenduse tolliterritooriumile sisse pärast EFTA riigi territooriumi piiri ületamist või juhul, kui vedu ei toimu ühenduse või EFTA riigi kaudu, väljumistolliasutus, mille kaudu kaup ühendusest välja viiakse, ning see saabumistolliasutus, mille kaudu see ühendusse uuesti tagasi tuuakse.

Lisas 38 määratud asjaomase ühenduse koodi abil märkida asjaomane tolliasutus.

Lahter 52: Tagatis

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades toiminguteks kasutatava tagatise või tagatisest vabastamise liik, millele tuleb vajaduse korral lisada üldtagatise sertifikaadi, tagatisest vabastamise sertifikaadi või üksiktagatise maksekviitungi number ja tagatistolliasutus.

Kui üldtagatis, tagatise esitamisest vabastamine või üksiktagatis ei kehti kõikides EFTA riikides, lisatakse pärast märget “ei kehti” lisas 38 määratud asjaomased EFTA riigi või EFTA riikide koodid.

Lahter 53: Sihttolliasutus (ja -riik)

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades selle asutuse nimi, kellele kaup tuleb ühenduse transiitveo lõpetamiseks esitada.

Lahter 54: Koht ja kuupäev. Deklarandi/esindaja nimi ja allkiri

Märkida deklaratsiooni täitmise koht ja kuupäev.

Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab lähtetolliasutusele/ekspordiasutusele jääval eksemplaril olema asjaomase isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri ning selle järel täisnimi. Kui asjaomane isik on juriidiline isik, peab allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning ametinimetuse.

B. TEEKONNAL TÄIDETAVAD FORMAALSUSED

Pärast seda, kui kaup on ekspordi- ja/või lähtetolliasutusest välja viidud ja enne selle sihttolliasutusse saabumist, on võib-olla vaja kaubaga kaasas oleva ühtse haldusdokumendi eksemplaridesse lisada teatavaid andmeid. Need andmed hõlmavad transporditoiminguid ning need märgib toimingu käigus dokumendile vedaja, kes vastutab transpordivahendi eest, millele kaubad otse laaditakse. Need andmed võib märkida loetavalt käsitsi; sellisel juhul tuleb vorm täita tindi ja trükitähtedega.

Need andmed, mis märgitakse ainult eksemplaridele 4 ja 5, hõlmavad järgmiseid lahtreid:

— Ümberlaadimine: täidetakse lahter 55.

Lahter 55: Ümberlaadimised

Vedaja täidab selle lahtri kolm esimest rida siis, kui kaup laaditakse kõnealuse veo käigus ümber ühelt transpordivahendilt teisele või ühest konteinerist teise.

Vedaja ei või kaupa ümber laadida ilma selle liikmesriigi tolli eelneva loata, kelle territooriumil hakatakse ümberlaadimist tegema.

Kui kõnealune tolliasutus otsustab, et transiitvedu võib jätkuda tavalisel viisil, kinnitab ta pärast võimalike asjakohaste meetmete võtmist transiidideklaratsiooni eksemplarid 4 ja 5.

— Muud juhtumid: täidetakse lahter 56.

Lahter 56: Muud vahejuhtumid veo käigus

Lahter täidetakse vastavalt kehtivatele kohustustele ühenduse transiidiprotseduuri alusel.

Kui kaup on laaditud poolhaagisele ja veo ajal vahetatakse sadulveokit (kaubaga toiminguid teostamata ja seda ümber laadimata), tuleb sellesse lahtrisse märkida ka uue sadulveoki registreerimisnumber. Sel juhul ei ole vaja pädeva asutuse kinnitust.

C. FORMAALUSED VABASSE RINGLUSSE LUBAMISE, SEESTÖÖTLEMISE, AJUTISE IMPORDI, TOLLIKONTROLLI ALL TÖÖTLEMISE, TOLLILADUSTAMISE JA KAUBA II KONTROLLITÜÜBILE VASTAVASSE VABATSOONI PAIGUTAMISE PUHUL

Lahter 1: Deklaratsioon

Esimesse alajaotisesse märgitakse lisas 38 määratud asjaomane ühenduse kood.

Teise alajaotisesse märgitakse deklaratsiooni liik, kasutades selleks lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi.

Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija

Märkida selle isiku täielik nimi ja aadress, kes enne ühendusse importimist müüs viimasena kaupa.

Kui identifitseerimisnumber on vajalik, võivad liikmesriigid loobuda asjaomase isiku täieliku nime ja aadressi nõude rakendamisest.

Kõikide identifitseerimisnumbrite struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele.

Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevasse lahtrisse märgitakse sõna “mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate/eksportijate loetelu.

Lahter 3: Vormid

Märkida komplekti järjekorranumber kasutatud komplektide ja lisalehtede üldarvu suhtes. Näiteks, kui esitatakse üks IM vorm ja kaks IM/c vormi, märgitakse vormile IM “1/3” ja esimesele IM/c vormile “2/3” ja teisele IM/c vormile “3/3”.

Lahter 4: Lastinimekirjad

Märkida numbriga võimalike lisatud lastinimekirjade arv või võimalike kirjeldavate kaubanimekirjade arv, mille kasutamist pädev asutus on lubanud.

Lahter 5: Kaubanimetused

Märkida numbriga kaubanimetuste koguarv, mida asjaomane isik on deklareerinud kasutatud vormidel ja lisalehtedel (või lastinimekirjades või kaubanimekirjades). Kaubanimetuste arv peab vastama täidetavatesse lahtritesse 31 märgitud arvule.

Lahter 6: Pakkeüksuste üldarv

Märkida numbriga kõnealuse kaubasaadetise moodustavate pakkeüksuste üldarv.

Lahter 7: Viitenumber

Sellesse lahtrisse märkida asjaomasele isikule kõnealuse partii suhtes määratud kaubasaadetise viitenumber. See võib olla partii kordumatu viitenumbri (Unique Consignment Reference Number - UCR) ( 9 ) kujul.

Lahter 8: Kaubasaaja

Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statistilisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise numbri määrata.

Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.

Kui kaup suunatakse tolliladustamisprotseduurile eratollilattu (C-, D- või E-tüüp), märkida ladustaja täisnimi ja -aadress, kui ladustaja ei ole deklarant.

Liitsaadetiste puhul võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevasse lahtrisse märgitakse sõna “mitu” ja deklaratsioonile lisatakse kaubasaatjate loetelu.

Lahter 12: Väärtuse üksikasjad

Käesolevasse lahtrisse tuleb märkida teave väärtuse kohta, nt viide volitusele/loale, mille alusel tolliasutused loobuvad iga deklaratsiooni või kohanduse üksikasjade tõendamiseks DV1 vormi esitamise nõudest.

Lahter 14: Deklarant/esindaja

Märkida asjaomasele isikule pädevate asutuste poolt maksustamise, statistilisel või muudel eesmärkidel määratud identifitseerimisnumber. Selle numbri struktuur peab vastama lisas 38 sätestatud tingimustele. Kui huvitatud poolel ei ole sellist numbrit, võib toll talle asjaomase deklaratsiooni täitmiseks sellise numbri määrata.

Märkida asjaomase isiku täielik nimi ja aadress.

Kui deklarant ja kaubasaaja on sama isik, märkida sõna “kaubasaaja”.

Deklarandi või tema esindaja staatuse märkimisel kasutada lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi.

Lahter 15: Lähte-/ekspordiriik

Kui vahendajariigis ei ole transpordi suhtes kohaldatud peatamisi või õigustoiminguid, märkida lahtrisse 15a lisas 38 määratud asjaomane ühenduse kood selle riigi kohta, mille kaudu kaup algselt importiva liikmesriigi territooriumile lähetati. Kui selliseid peatamisi või toiminguid on toimunud, käsitatakse vahendajariigina lähte-/ekspordiriiki.

Lahter 17: Sihtriik

Märkida lahtrisse 17a lisas 38 määratud ühenduse kood importimisel teadaoleva kauba lõpliku sihtliikmesriigi kohta.

Märkida lahtrisse 17b kauba sihtpiirkond.

Lahter 18: Transpordivahendi andmed ja riikkondsus saabumisel

Märkida selle transpordivahendi identifitseerimisandmed, millele kaup laaditakse otse, kui see esitatakse tollipunktis, kus täidetakse tolliformaalsused. Kui kasutatakse erineva registreerimismärgiga sadulveokit ja haagist, märkida nii sadulveoki kui haagise registreerimismärgid.

Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist võib märkida järgmised identifitseerimisandmed:







Transpordivahend Identifitseerimisviis Mere- ja siseveetransport Laeva nimi Õhutransport Lennunumber ja kuupäev (kui lennunumbrit ei ole, märkida õhusõiduki registreerimisnumber Maanteetransport Sõiduki registreerimisnumber Raudteetransport Vaguni number

Lahter 19: Konteiner (Kont.)

Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast ühenduse koodi kasutades olukord ühenduse välispiir ületamisel.

Lahter 20: Tarnetingimused

Kasutades lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode ning rubriike, märkida ärilepingu tingimuste üksikasjad.

Lahter 21: Piiriületamisel kasutatava aktiivse transpordivahendi identifitseerimisandmed ja riikkondsus

Kasutades lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi, märkida ühenduse välispiiri ületava aktiivse transpordivahendi riikkondsus.

Kombineeritud vedudel või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui veoauto on merelaeval, käsitatakse aktiivse transpordivahendina laeva. Sadulveoki ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks sadulveok.

Lahter 22: Vääring ja kaubaarve kogusumma

Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast koodi kasutades esimesse alajaotisesse vääring, milles faktuurarve koostati.

Teise alajaotisesse märkida kogu deklareeritud kauba kaubaarvel märgitud hind.

Lahter 23: Vahetuskurss

Käesolevasse lahtrisse on märgitud kaubaarve vääringu ja asjaomase liikmesriigi vääringu vahetuskurss.

Lahter 24: Tehingu laad

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode ja rubriike kasutades asjaomase tehingu liik.

Lahter 25: Transpordiliik piiril

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades transpordiliik, mis vastab aktiivsele transpordivahendile, millega kaup ühenduse tolliterritooriumile sisenes.

Lahter 26: Transpordiliik sisemaal

Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades kauba saabumisel kasutatav transpordiliik.

Lahter 29: Saabumistolliasutus

Märkida lisas 38 määratud asjaomast ühenduse koodi kasutades tolliasutus, kelle kaudu kaup ühenduse tolliterritooriumile sisenes.

Lahter 30: Kauba asukoht

Märkida täpne koht, kus kaupa on võimalik kontrollida.

Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus; markeering; konteinerite numbrid; pakkeüksuste arv ja liik

Märkida pakkeüksuste markeering, arv, kogus ja liik või pakendamata kauba puhul deklaratsiooniga hõlmatud kaupade arv ning nende identifitseerimiseks vajalikud andmed: Kauba kirjeldus on tavapärane kaubanduslik kirjeldus. Välja arvatud ühendusevälise kauba puhul, mis suunatakse tolliladustamisprotseduurile A-, B-, C-, E- või F-tüüpi lattu, peab kirjeldus olema piisavalt täpne, et kaupa oleks võimalik koheselt ja ühtselt identifitseerida ja liigitada. Lahtrisse tuleb märkida ka (nt käibemaksu, aktsiisi käsitlevate) erieeskirjade alusel nõutavad andmed. Märkida lisas 38 määratud ühenduse koodi kasutades pakendite liik.

Konteinerite kasutamisel tuleb lahtrisse märkida ka konteineri identifitseerimismärgid.

Lahter 32: Kaubanimetuse number

Lahtri 5 kohta esitatud märkuse kohaselt märkida kõnealuse kaubanimetuse number kasutatavatel vormidel ja lisalehtedel deklareeritud kaubanimetuste üldarvu suhtes.

Lahter 33: Kauba kood

Märkida kõnealusele kaubaartiklile vastav koodnumber nagu on kirjeldatud lisas 38. Liikmesriigid võivad näha ette aktsiisimakse käsitleva erinomenklatuuri märkimise viiendasse alajaotisesse.

Lahter 34: Päritoluriigi kood

Märkida lahtrisse 34a lisas 38 päritoluriigi jaoks määratud asjaomane ühenduse kood, nagu seadustiku II jaotises määratletud.

Lahter 35: Brutomass (kg)

Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba brutomass kilogrammides. Brutomass on kauba kogumass, mis hõlmab pakendit, kuid mitte konteinereid ja muid veoseadmeid.

Kui deklaratsioon hõlmab erinevat liiki kaupa, võib liikmesriik otsustada, et I jaotise B osa tabeli veergudes H–K osutatud menetluste puhul märgitakse esimesse lahtrisse 35 kogu brutomass ning ülejäänud lahtrid 35 jäetakse tühjaks.

Kui brutomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid ühikuid, võib seda järgmiselt ümardada:

— 0,001–0,499: ümardatakse allapoole lähima kilogrammini,

— 0,5–0,999: ümardatakse ülespoole lähima kilogrammini,

— kui brutomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida järgmiselt 0,xyz (näiteks 654-grammise pakendi puhul 0,654).

Lahter 36: Soodustused

Käesolev lahter sisaldab teavet kauba tariifse kohtlemise kohta. Kui selle kasutamine on ette nähtud I jaotise B osa tabelis, tuleb seda kasutada isegi juhul, kui tariifset sooduskohtlemist ei taotletagi. Seda lahtrit ei tohi siiski kasutada kaubavahetuse puhul, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätted, ja tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata. Märkida lisas 38 määratud asjaomane ühenduse kood.

Komisjon avaldab korrapäraselt Euroopa Liidu Teataja C-seerias loetelu koodide kombinatsioonidest, mida võib kasutada koos näidete ja selgitavate märkustega.

Lahter 37: Menetluskord

Märkida lisas 38 sätestatud asjaomast ühenduse koodi kasutades protseduur, millele kaup deklareeritakse.

Lahter 38: Netomass (kg)

Märkida vastavas lahtris 31 kirjeldatud kauba netomass kilogrammides. Netomass on kauba mass ilma pakendita.

Lahter 39: Kvoot

Märkida selle tariifikvoodi number, mille osas on deklarant taotluse esitanud.

Lahter 40: Ülddeklaratsioon/eelnev dokument

Lisas 38 ettenähtud sobivat ühenduse koodi kasutades märkida importivas liikmesriigis kasutatud ülddeklaratsiooni või muu varasema dokumendi viiteandmed.

Lahter 41: Täiendavad mõõtühikud

Vajaduse korral märkida kõnealuse kaubaartikli kogus väljendatuna kaupade nomenklatuuris sätestatud ühikus.

Lahter 42: Kaubanimetuse hind

Märkida kõnealuse kaubanimetuse hind.

Lahter 43: Hindamismeetod

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kasutatav hindamismeetod.

Lahter 44: Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load

Märkida lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode kasutades kohaldatavate erieeskirjadega nõutavad andmed ja deklaratsiooni tõendamiseks esitatud dokumentide viiteandmed, sealhulgas kõikide kontrolleksemplaride T5 järjekorranumbrid.

Alajaotist “L.T. kood” ei tohi kasutada.

Kui kauba tolliladustamisprotseduurile suunamise deklaratsioon esitatakse tolliasutusele, mis ei ole järelevalveasutus, märkida järelevalveasutuse täisnimi ja -aadress.

Nendes liikmesriikides koostatud deklaratsioonidesse, kes lubavad euro kasutuselevõtmise üleminekuajal tollideklaratsioonide koostamisel ettevõtjatel kasutada eurot, tuleb käesolevasse lahtrisse, soovitavalt ülemises parempoolses nurgas asuvasse ossa, märkida kasutatava rahaühiku (riikliku rahaühiku või euro) tähis.

Liikmesriigid võivad näha ette, et tähis märgitakse lahtrisse 44 ainult esimese kaubaartikli kohta. Sel juhul kehtib see kõikide deklaratsioonis käsitletud kaubaartiklite suhtes.

Tähis koosneb rahaühikule kehtestatud kolmetähelisest ISO-koodist (ISO 4217).

Lahter 45: Kohandused

Käesolev lahter sisaldab teavet kõigi kohanduste kohta juhul, kui deklaratsioonile ei ole lisatud DV1 vormi. Käesolevasse lahtrisse märgitavad summad tuleb esitada rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või kui lahtris 44 ei ole koodi, selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse impordiformaalsused.

Lahter 46: Statistiline väärtus

Kooskõlas kehtivate ühenduse õigusaktidega esitada statistiline väärtus rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse impordiformaalsused.

Lahter 47: Maksude arvestus

Märkida kohaldatav maksustamisalus (väärtus, kaal või muu). Kasutades vajaduse korral lisas 38 määratud asjaomaseid ühenduse koode, tuleks igale reale märkida:

— maksuliik (näiteks imporditollimaks, käibemaks),

— maksubaas,

— kohaldatav maksumäär,

— makstaoleva maksu summa,

— valitud makseviis.

Käesolevas lahtris tuleb summad esitada rahaühikus, mille kood on märgitud lahtrisse 44, või koodi puudumise korral lahtris 44 selle liikmesriigi vääringus, kus täidetakse impordiformaalsused.

Lahter 48: Tasumise edasilükkamine

Märkida vajaduse korral kõnealuse loa viiteandmed; tasumise edasilükkamine osutab siinjuures tollimaksude tasumise edasilükkamisele ja maksu ümberarvutusele.

Lahter 49: Lao identifitseerimine

Kasutades lisas 38 sätestatud asjakohast ühenduse koodi, märkida lao viiteandmed.

Lahter 54: Koht ja kuupäev. Deklarandi/esindaja nimi ja allkiri

Märgitakse deklaratsiooni täitmise koht ja kuupäev.

Kui arvutisüsteemide kasutamist käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti, peab impordiasutusele jääval eksemplaril olema asjaomase isiku käsitsi kirjutatud originaalallkiri ning selle järel tema täisnimi. Kui asjaomane isik on juriidiline isik, peab allakirjutanu lisama allkirjale oma ees- ja perekonnanime ning ametinimetuse.

III JAOTIS

MÄRKUSED LISALEHTEDE KOHTA

A. Lisalehti tuleks kasutada ainul juhul, kui deklaratsioon hõlmab rohkem kui ühte kaubanimetust (vrd lahter 5). Need tuleb esitada koos IM, EX, EU või CO vormiga.

B. I ja II jaotise juhendeid kohaldatakse ka lisalehtede suhtes. Siiski: — lahtri 1 esimesse alajaotisesse tuleb märkida sümbolid “IM/c”, “EX/c” või “EU/c” (või vajaduse korral “CO/c”) ning see alajaotis jäetakse tühjaks üksnes siis, kui: — vormi kasutatakse ainult ühenduse transiidi jaoks; sel juhul märgitakse vastavalt asjaomase kauba suhtes kohaldatavale ühenduse transiidiprotseduurile lahtri 1 kolmandasse ossa “T1bis”, “T2bis”, “T2Fbis” või “T2SMbis”, — vormi kasutatakse ainult kauba ühenduse staatuse tõendamiseks; sel juhul tuleb vastavalt asjaomase kauba staatusele märkida lahtri kolmandasse ossa “T2Lbis”, “T2LFbis” või “T2LSMbis”, — lahtri 2/8 täitmine on liikmesriikidele vabatahtlik ning sinna tuleks märkida üksnes asjaomase isiku nimi ja võimaluse korral identifitseerimisnumber, — lahtri 47 “kokkuvõte” käsitleb kõikide kasutatud IM ja IM/c, EX ja EX/c, EU ja EU/c või CO ja CO/c vormidega hõlmatud kaubanimetuste lõplikku kokkuvõtet. Seda tuleks seetõttu kasutada ainult IM, EX, EU või CO dokumendile lisatud viimasel IM/c, EX/c, EU/c või CO/c vormil selleks, et näidata väljamaksmiseks kuuluvat üldsummat maksuliikide kaupa.

C. Kui kasutatakse lisalehti, — tuleb läbi kriipsutada kõik täitmata lahtrid 31 (kauba kirjeldus), et neid ei saaks hiljem kasutada, — kui lahtri 1 kolmas alajaotis sisaldab tähist “T”, tuleb läbi kriipsutada transiidideklaratsiooni esimese kaubaartikli lahtrid 32 (“Kauba number”), 33 (“Kauba kood”), 35 (“Brutomass (kg)”), 38 (“Netomass (kg)”), 40 (“Ülddeklaratsioon/eelnev dokument”) ja 44 (“Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load”) ning kõnealuse dokumendi esimesse lahtrisse 31 (“Pakkeüksused ja kauba kirjeldus”) ei tohi märkida pakkeüksuste markeeringut, arvu ja liiki ega kauba kirjeldust. Käesoleva dokumendi esimesse lahtrisse 31 märgitakse vajaduse korral tähisega “T1bis”, “T2bis” või “T2Fbis” lisalehtede arv.









LISA 38

VORMIDES KASUTATAVAD KOODID ( 10 ) ( 11 )

I JAOTIS

ÜLDISED MÄRKUSED

Käesolev lisa hõlmab üksnes konkreetseid põhinõudeid, mida kohaldatakse paberkandjal olevate vormide suhtes. Kui lisades 37a või 37c ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva lisa juhendeid siis, kui transiidiformaalsused täidetakse elektroonilise andmevahetuse teadete vahetamise teel.

Mõningatel juhtudel on täpsustatud kande liigi ja pikkuse nõuded. Erinevate andmetüüpide koodid on järgmised:

a tähestikuline

n numbriline

an tähtnumbriline

Koodile järgnev number osutab andmesisestuse lubatud pikkusele. Pikkust käsitleva väärtuse ees olevad kaks punkti osutavad sellele, et andmesisestusel ei ole kindlaksmääratud pikkust, kuid see võib sisaldada tähemärke osutatud numbri ulatuses.

II JAOTIS

KOODID

Lahter 1: Deklaratsioon

Esimene alajaotis

Kohaldatakse järgmisi koode (a2):

EX : Kauplemisel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumidega, välja arvatud EFTA riigid. Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes A ja E osutatud tolliprotseduurile. Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabelites C ja D osutatud tollikäitlusviisile. Ühendusevälise kauba lähetamiseks liikmesriikide vahelise kaubanduse raames.

IM : Kauplemisel väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumidega, välja arvatud EFTA riigid. Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes H–K osutatud tolliprotseduurile. Ühendusevälise kauba suunamiseks tolliprotseduurile liikmesriikide vahelise kaubanduse kontekstis.

EU : EFTA riikidega kauplemise raames. Kauba suunamiseks lisa 37 I jaotise B osa tabeli veergudes A, E ja H–K osutatud tolliprotseduurile. Lisa 37 I jaotise B osa tabelite veergudes C ja D osutatud tollikäitlusviisi osutamine kaupadele.

CO : Ühenduse kauba puhul, mille suhtes kohaldatakse pärast uute liikmesriikide ühinemist üleminekuaja jooksul erimeetmeid. Eelfinantseeritava kauba paigutamine tollilattu või vabatsooni. Ühenduse kaupade osas kaubavahetuse raames, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätteid, ja nende osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata, või kaubavahetuse raames, mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata.

Teine alajaotis

Kohaldatakse järgmisi koode (a1):

A - tavalise deklaratsiooni puhul (tavapärane kord seadustiku artikli 62 alusel)

B - mittetäieliku deklaratsiooni puhul (lihtsustatud kord seadustiku artikli 76 lõike 1 punkti a alusel)

C - lihtsustatud deklaratsiooni puhul (lihtsustatud kord seadustiku artikli 76 lõike 1 punkti b alusel)

D - tavalise deklaratsiooni esitamine (nagu koodi A puhul osutatud) enne seda, kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.

E - mittetäieliku deklaratsiooni esitamine (nagu koodis B osutatud) enne seda, kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.

F - lihtsustatud deklaratsiooni esitamine (nagu koodis C osutatud) enne seda, kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.

X - lisadeklaratsioon, kui tegemist on koodiga B hõlmatud lihtsustatud korraga

Y - lisadeklaratsioon, kui tegemist on koodiga C hõlmatud lihtsustatud korraga

Z - lisadeklaratsioon, kui tegemist on seadustiku artikli 76 lõike 1 punktis c sätestatud lihtsustatud korraga (kauba laoarvestusesse kandmine) Koode D, E ja F on võimalik kasutada üksnes artikli 201 lõikes 2 sätestatud korra raames juhul, kui tolliasutused lubavad deklaratsiooni esitada enne, kui deklarandil on võimalik kaupa esitada.

Kolmas alajaotis

Kohaldatakse järgmisi koode (an..5):

T1 : Ühenduse välistransiidiprotseduuri alusel veetav kaup

T2 : Ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel seadustiku artikli 163 või 165 kohaselt veetav kaup, välja arvatud artikli 340c lõikes 2 kirjeldatud juhud

T2F : Ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel artikli 340c lõike 1 kohaselt veetav kaup

T2SM : Kaup, mis suunatakse ühenduse sisetransiidiprotseduurile EMÜ ja San Marino koostöökomitee 22. detsembri 1992. aasta otsuse 4/92 artikli 2 kohaldamisel.

T : Artikliga 351 hõlmatud segasaadetised, mille puhul tuleb tähisele “T” järgnev ruum läbi kriipsutada.

T2L : Kauba ühenduse staatuse määramise vorm

T2LF : Kaupade ühenduse staatuse määramise vorm kaupade puhul, mis saadetakse ühenduse tolliterritooriumi ossa, kus ei kohaldata direktiivi 77/388/EMÜ sätteid, või sealt välja.

T2LSM : Vorm, millega määratakse San Marinosse lähetatava kauba staatus EMÜ ja San Marino koostöökomitee 22. detsembri 1992 otsuse 4/92 kohaldamisel.

Lahter 2: Kaubasaatja/eksportija

Kui kasutatakse identifitseerimisnumbrit, on kood järgmisel kujul:

Importimisel: Riigitähis (a2); kood UN/EDIFACT 3055 (an..3); eksportija identifitseerimiskood (an..13)

Eksportimisel: Riigitähis (a2); eksportija identifitseerimiskood (an..16)

Riigitähis: Ühenduse tähestikulised riikide ja territooriumide koodid põhinevad kehtivatel ISO kahetähelistel (a2) koodidel, kui need on kooskõlas ühenduse õiguse nõuetega. Nende koodide õiguslikuks aluseks on nõukogu 22. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (EÜT L 118, 25.5.1995). Komisjon avaldab korrapäraselt määruseid, millega ajakohastatakse riigitähiste loetelu.

UN/EDIFACT 3055: Lahtrites 2 ja 8 nimetatud kolmandate riikide ettevõtjate kodeerimisel kasutavad liikmesriigid loetelu, mis on välja antud ja ajakohastatud asutuse või mõne institutsiooni poolt, mis määratleb huvitatud poolte koodid. Valitud asutus nimetatakse ÜRO poolt avaldatavas asutuste loetelus rubriigis UN/EDIFACT 3055 (Electronic Data Interchange for Administration, Commerce and Transport), mis sisaldab loetelu asutustest, kes vastutavad ettevõtjate loetelu koostamise eest.

Näide: “JP1511234567890” osutab Jaapani eksportijale (riigitähis: JP), kelle Jaapani tolli (UN/EDIFACT andmeelemendile 3055 vastav asutuse kood: 151) poolt kasutatav identifitseerimisnumber on 1234567890.

Lahter 8: Kaubasaaja

Kui kasutatakse identifitseerimisnumbrit, on kood järgmisel kujul:

Importimisel: Riigitähis (a2); Kaubasaaja identifitseerimiskood (an..16).

Eksportimisel: Riigitähis (a2); kood UN/EDIFACT 3055 (an..3); importija identifitseerimiskood (an..13).

Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.

Näide: “JP1511234567890” osutab Jaapani importijale (riigitähis: JP), kelle Jaapani tolli (UN/EDIFACT andmeelemendile 3055 vastav asutuse kood: 151) poolt kasutatav identifitseerimisnumber on 1234567890.

Lahter 14: Deklarant/esindaja

a) Deklarandi või esindaja staatuse tähistamiseks märkida enne täisnime ja aadressi üks järgmistest koodidest (n1): 1. Deklarant. 2. Esindaja (ühenduse tolliseadustiku artikli 5 lõike 2 teises taandes osutatud otsene esindamine). 3. Esindaja (ühenduse tolliseadustiku artikli 5 lõike 2 teises taandes osutatud kaudne esindamine). Kui see andmeelement trükitakse paberkandjale, peab see olema nurksulgudes (näiteks: [1], [2] või [3])

b) Kui kasutatakse identifitseerimisnumbrit, on kood järgmisel kujul: Riigitähis (a2); deklarandi/esindaja identifitseerimiskood (an..16). Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.

Lahter 15a: Lähte-/ekspordiriigi kood

Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.

Lahter 17a: Sihtriigi kood

Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.

Lahter 17b: Sihtpiirkonna kood

Kasutatakse liikmesriikide poolt vastuvõetavaid koode.

Lahter 18: Lähetamisel kasutatud transpordivahendi riikkondsus

Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.

Lahter 19: Konteiner (Kont.)

Asjaomased koodid (n1) on esitatud alljärgnevalt:

0 – kaubad, mida ei veeta konteinerites,

1 – kaubad, mida veetakse konteinerites.

Lahter 20: Tarnetingimused

Käesoleva lahtri esimesse kahte alajaotisesse vajaduse korral märgitavad koodid on järgmised:







Esimene alajaotis Tähendus Teine alajaotis Incotermi kood Incoterm – ICC/ECE Täpsustatav koht EXW Tehasehind Nimetatud koht FCA Franko vedaja Nimetatud koht FAS Franko laeva kõrval Nimetatud lastimissadam FOB Franko laeva pardal Nimetatud lastimissadam CFR Hind ja prahiraha Nimetatud sihtsadam CIF Kulud, kindlustus, vedu Nimetatud sihtsadam CPT Vedu makstud kuni Nimetatud sihtsadam CIP Vedu ja kindlustus makstud kuni Nimetatud sihtsadam DAF Tarnitud piiril Nimetatud koht DES Tarnitud laevalt Nimetatud sihtsadam DEQ Tarnitud kailt Nimetatud sihtsadam DDU Tarnitud, toll tasumata Nimetatud sihtkoht DDP Tarnitud, toll tasutud Nimetatud sihtkoht XXX Muud tarnetingimused kui eespool loetletud Lepingus toodud tarnetingimuste kirjeldus

Liikmesriigid võivad nõuda kolmandasse alajaotisesse järgmiste kodeeritud andmete (n1) märkimist:

1 : Asjaomase liikmesriigi territooriumil asuv koht.

2 : Teise liikmesriigi territooriumil asuv koht.

3 : Muu koht (ühendusest väljaspool).

Lahter 21: Aktiivse transpordivahendi riikkondsus piiriületamisel

Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.

Lahter 22: Kaubaarve vääring

Kaubaarve vääring märgitakse kolmetähelise ISO-koodi abil (ISO 4217 kood vääringute ja rahaliste vahendite liigi tähistamiseks).

Lahter 24: Tehingu laad

Kohaldatakse järgmiseid koode.

Need liikmesriigid, kes seda teavet nõuavad, peavad kasutama A veerus loetletud ühekohalisi koode (välja arvatud vajaduse korral kood 9), mis märgitakse lahtri vasakpoolsesse serva. Nad võivad samuti sätestada, et lahtri parempoolsesse serva märgitakse teine number B veeru loetelust.







Veerg A Veerg B 1. Tehingud, mis hõlmavad tegelikke või kavandatavaid omandi üleminekuid tasu või muu teenustasu eest (v.a koodides 2, 7 ja 8 loetletud (1) (2) (3)) 1. Lõplik ost/müük (2) 2. Kaup, mis on lähetatud vaatamiseks, proovikogused, kaubad, mis on saadetud tagasisaatmise õigusega, ja tehingud, mis hõlmavad komisjonitasu 3. Tehingud, mis hõlmavad loonusmakseid 4. Müük isiklikuks tarbeks 5. Kapitalirent (3) 2. Koodi 1 all juba registreeritud kauba tagastamine; (4) kauba tasuta asendamine (4) 1. Kauba tagasitoomine 2. Tagasitoodud kauba asendamine 3. Tagastamata kauba asendamine (näiteks garantiitingimuste alusel) 3. Tehingud (mitte ajutised), millega kaasneb omandi üleminek ilma teenustasuta (rahaline või muu) 1. Kauba tarnimine osaliselt või täielikult Euroopa Ühenduse poolt finantseeritud programmide alusel 2. Muud valitsuse abisaadetised 3. Muud abisaadetised (eraisikutelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt) 4. Muud 4. Tehingud, mis on seotud töötlemise (5) või tööettevõtja poolt tehtava remondiga (6) (v.a koodi 7 all registreeritud tehingud) 1. Töötlemistoimingud 2. Tasuline remont ja hooldus 3. Tasuta remont ja hooldus 5. Tehingud pärast töötlemist (5) või tööettevõtja poolt tehtavat remonti (6) (v.a koodi 7 all registreeritud tehingud) 1. Töötlemistoimingud 2. Tasuline remont ja hooldus 3. Tasuta remont ja hooldus 6. Tehingud, millega ei kaasne omandiõiguse üleminek, nt rent, laen, kasutusrent (7) ja muu ajutine kasutus (8), v.a lepinguline töötlemine või remont (tarnimine ja tagasisaatmine) 1. Rent, laen, kasutusrent 2. Muu ajutine kasutus 7. Tehingud seoses ühiste kaitsekavade või muude valitsustevaheliste tootmisprogrammidega (nt Airbus) 8. Ehitusmaterjalide ja -seadmete tarnimine üld- ja tsiviilehitustöid käsitlevate lepingute jaoks (9) 9. Muud tehingud (1) Käesolev punkt hõlmab suuremat osa lähetamisi ja saabumisi, st tehinguid, mille puhul: — omandiõigus läheb üle residendilt mitteresidendile või vastupidi, — tasumine või hüvitamine ei toimu ega saa toimuda rahas. (2) Kaasa arvatud varuosad ja muud tasulised asendamised. (3) Kaasa arvatud kapitalirent: rendimaksed arvutatakse nii, et need kataksid kogu või peaaegu kogu kaubaväärtuse. (4) Kauba tagasisaatmine ja asendamine, mis on algselt märgitud A veeru punktide 3–9 alla, tuleks märkida vastava punkti alla. (5) Töötlemistoimingud (kas tollijärelevalve all või mitte) tuleb märkida A veeru punktide 4 ja 5 alla. Enda kulul tehtavad töötlemistoimingud ei kuulu käesoleva rubriigi alla ning need tuleks märkida veeru A punkti 1 alla. (6) Remont sisaldab kauba esialgse kasutamisseisundi taastamist; see võib hõlmata struktuurilisi kohandusi või parandusi. (7) Kasutusrent: kõik rendilepingud, v.a kapitalirent (vaata märkus 3). (8) Käesolev punkt hõlmab kaupu, mida eksporditakse/imporditakse kavatsusega need seejärel reimportida/reeksportida, ilma et nende omandiõigus muutuks. (9) A veeru punktis 8 loetletud tehingud hõlmavad ainult neid kaupu, mille kohta eraldi arvet ei esitata, kuid mille kohta esitatud üksikarve katab tööde koguväärtuse. Muudel juhtudel tuleb tehingud märkida punkti 1 alla.

Lahter 25: Transpordiliik piiril

Kohaldatakse järgmisi koode (n1):







Kood Kirjeldus 1 Merevedu 2 Raudteevedu 3 Maanteetransport 4 Õhutransport 5 Postisaadetis 7 Kinnistranspordiseadmed 8 Siseveetransport 9 Iseliikuvad veovahendid

Lahter 26: Transpordiliik sisemaal

Kasutatakse lahtri 25 täitmiseks loetletud koode.

Lahter 29: Väljumis-/saabumistolliasutus

Kasutatakse (an8) koode, mille struktuur on järgmine:

— esimesed kaks tähemärki (a2) tähistavad lahtrisse 2 märgitud riigitähise abil riiki,

— järgmised kuus märki (an6) tähistavad selle riigi asjaomast asutust. Soovitatakse vastu võtta järgmine struktuur: — Esimese kolme märgi (a3) kohale märgitakse UN/LOCODE ja viimasele kolmele riiklik tähtnumbriline alajaotis (an3). Kui seda alajaotist ei kasutata, tuleks selle asemele märkida “000”.

Näide: BEBRU000: BE = ISO 3166 Belgia kohta, BRU = UN/LOCODE Brüsseli kohta, 000 kasutamata alajaotise kohta.

Lahter 31: Pakkeüksused ja kauba kirjeldus. Markeering; konteinerite numbrid; pakkeüksuste arv ja liik

Pakkeüksuste liik

Kasutatakse järgmiseid koode.

(UN/ECE soovitus nr 21/REV. 1. august 1994)







PAKENDI KOODID Aam HG Aerosool AE Ampull, kaitsmata AM Ampull, kaitstud AP Ankur KG Balloon, kaitsmata BF Balloon, kaitstud BP Balloonpudel, kaitsmata CO Balloonpudel, kaitstud CP Džuutkott IT Filmipakk FP Gaas (1 031 millibaari ja 15 oC) mahtkaubana VG Gaasipudel GB Hülss RL Kalakorv CE Kandetala GI Kandetalad kimbus/kobaras/puntras GZ Kandik PU Kanister C1 Kanister, ristkülikukujuline IC Kanister, silindriline JY Kann JG Kann PH Karikas CU Karkasskast SK Karp BX Karp CS Kast BI Kate CV Kimp BE Kimp TS Kingstonikast SE Kirn CC Kirst CJ Kitsakaelaline korvpudel FL Kobar BH Kohver SU Kokkupandav toru TD Koonuspool BB Korv BK Korvpudel WB Korvpudel, kaitsmata DJ Korvpudel, kaitstud DP Kotike SH Kott BG Laegas CF Lattkast CR Lehed, kimbus/kobaras/puntras SZ Leht ST Lehtmetall SM Lukukeel BT Madal lattkast SC Matt MT Metallanum, ristkülikukujuline CA Metallanum, silindriline CX Metallkangid IN Metallkangid, kimbus/kobaras/puntras IZ Paak VA Paak, ristkülikukujuline TK Paak, silindriline TY Paberkott MB Pakend PK Pakett PA Pakk PC Pakkimata või pakendita NE Pakkimiskorv HR Palgid, kimbus/kobaras/puntras LZ Palk LG Pallpakend, kokku pressimata BN Pallpakend, kokku pressitud BL Pang PL Pappkast CT Paun PO Pesa NS Pihusti AT Piimakast MC Plaadid kimbus/kobaras/puntras BY Plaadid, kimbus/kobaras/puntras PY Plaat BD Plaat PG Plangud PN Plangud, kimbus/kobaras/puntras PZ Polüetüleenkiles Sw Pool CL Pott PT Pudel, kaitsmata, sibulakujuline BS Pudel, kaitsmata, silindriline BO Pudel, kaitstud, sibulakujuline BV Pudel, kaitstud, silindriline BQ Pudelikast/pudeliraamistik BC Purjeriie CZ Purk JR Puur CG Puuviljakast FC Raam FR Raamistatud lattkast FD Reisikohver TR Ridvad, kimbus/kobaras/puntras RZ Ritv RD Rull RO Rõngas RG Snepperlukk CY Suur kast CH Suur riidest kott SA Suur vaat BU Tahked peenosakesed (“pulbrid”) mahtkaubana VY Tahked, suured osakesed (“tombukesed”) mahtkaubana VO Tahked, teralised osakesed (“terad”) mahtkaubana VR Teekast TC Tikutoos MX Toos TN Toru TB Torujuhe PI Torujuhtmed, kimbus/kobaras/puntras PZ Trummel GRD Tuub TU Tuubid, kimbus/kobaras/puntras TZ Tünn CK Vaakumpakendatud VP Vaat BA Vaat TO Vaheleht SL Vaheseintega kott ms Varras BR Varvad kimbus/kobaras/puntras BZ Vedelik mahtkaubana VL Veeldatud gaas (anormaalsel temperatuuril/rõhul) mahtkaubana VQ Võll SD Võrk NT Võrkkott RT Väike kast FO Väike pudel VI Väike vaat FI Õllekast CB Ämber BI Ümbrik EN

Lahter 33: Kauba kood

Esimene alajaotis (8 numbrit)

Täidetakse kaupade kombineeritud nomenklatuuri rubriikide kohaselt.

Kui seda vormi kasutatakse ühenduse transiidiprotseduuri puhul, kantakse sellesse ossa kauba kood, mis koosneb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi vähemalt kuuekohalisest koodist. Kasutatakse kombineeritud nomenklatuuri rubriiki, kui see on ühenduse sätetega ette nähtud.

Teine alajaotis (kaks tähemärki)

Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (kaks tähemärki, mis on seotud sihtkohas täidetavate formaalsuste suhtes kohaldatavate ühenduse erimeetmetega).

Kolmas alajaotis (neli tähemärki)

Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (esimene lisakood).

Neljas alajaotis (neli tähemärki)

Täidetakse vastavalt TARIC-koodile (teine lisakood).

Viies alajaotis (neli tähemärki)

Asjaomaste liikmesriikide määratud koodid.

Lahter 34a: Päritoluriigi kood

Kasutatakse lahtrisse 2 märgitud riigitähiseid.

Lahter 34b: Päritolupiirkonna/-riigi kood

Liikmesriikide määratud koodid.

Lahter 36: Soodustused

Käesolevasse lahtrisse märgitakse kolmekohaline kood, mis koosneb esimeses alajaotises osutatud ühekohalisest komponendist ja teises alajaotises osutatud kahekohalisest komponendist.

Vastavad koodid on:

1. Koodi esimene number 1 Tariifne kord erga omnes 2 Üldine soodustuste süsteem (GSP) 3 Tariifsed soodustused, v.a koodis 2 nimetatud soodustused. 4 Tollimakse ei nõuta ühenduse seaduste või ühenduse sõlmitud tolliliidulepingute sätete alusel

2. Järgmised kaks numbrit 00 Mitte ükski järgmistest 10 Tariifide kohaldamise peatamine 15 Tariifide kohaldamise peatamine koos kindlaksmääratud lõppkasutusega 18 Tariifide kohaldamise peatamine koos sertifikaadiga, mis tõendab toote spetsiifilist laadi 19 Ajutine peatamine selliste toodete osas, mis imporditakse lennukõlblikkussertifikaadiga 20 Tariifikvoot ( 12 ) 23 Tariifikvoot koos kindlaksmääratud lõppkasutusega (12) 25 Tariifikvoot koos sertifikaadiga, mis tõendab toote spetsiifilist laadi (12) 28 Tariifikvoot pärast välistöötlemist (12) 40 Ühisest tollitariifistikust tulenev kindlaksmääratud lõppkasutus 50 Toote spetsiifilist laadi tõendav sertifikaat

Lahter 37: Menetluskord

A. Esimene alajaotis

Sellesse alajaotisesse märgitavad koodid on neljakohalised, millest kaks esimest on nõutava menetluse kohta ning viimased kaks eelnenud menetluse kohta. Kahekohaliste koodide loetelu on esitatud allpool:

“Eelnenud menetlus” tähistab menetlust, millele kaup suunati enne nõutud menetlusele suunamist.

Tuleks siiski märkida, et kui eelnenud menetluseks oli ladustamisprotseduur või ajutine import või kui kaup tuli vabatsoonist, tuleks asjakohast koodi kasutada ainult juhul, kui kaupa ei ole suunatud majandusliku mõjuga tolliprotseduurile (seestöötlemine, välistöötlemine või tollikontrolli all töötlemine).

Näiteks: seestöötlemise tolliprotseduuri alusel (peatamissüsteem) imporditud ja seejärel tolliladustusprotseduurile suunatud kauba reeksport = 3151 (mitte 3171). (Esimene toiming = 5100; teine toiming = 7151: reeksport = 3151).

Kui varem ajutiselt eksporditud kaup reimporditakse, käsitatakse ühele eespool nimetatud peatamismenetlusele suunamist lihtsalt selle protseduuri alusel importimisena. “Reimport” märgitakse ainul juhul, kui kaup lubatakse vabasse ringlusse.

Näiteks: välistöötlemise tolliprotseduuriga eksporditud ja reeksportimisel tolliladustamisprotseduurile suunatud toote kodumaiseks kasutamiseks lubamine samaaegselt vabasse ringlusse lubamisega = 6121 (mitte 6171). (Esimene toiming: ajutine eksport välistöötlemiseks = 2100; teine toiming: tollilaos hoidmine = 7121; kolmas toiming: kodumaiseks kasutamiseks lubamine + vabasse ringlusse lubamine = 6121).

Alljärgnevas loetelus tähega a tähistatud koode ei või kasutada protseduurikoodi esimese kahe märgina, vaid neid võib kasutada eelnevale menetlusele osutamiseks.

Näiteks: 4045 = eelnevalt teises liikmesriigis seestöötlemisele (peatamissüsteem) suunatud kauba vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.

Loetelu kodeerimisel kasutatavatest menetlustest

Järgmistest põhielementidest tuleb neljakohalise koodi saamiseks ühendada kaks.

00 Seda koodi kasutatakse osutamaks, et eelnevat protseduuri ei olnud (a).

01 Üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja tagasilähetamine kaubavahetuse raames, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätteid, ja tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või kaubavahetuse raames, mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata. Kauba üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja tagasilähetamine ühenduse ja nende riikide vahelise kaubanduse raames, millega ühendus on loonud tolliliidu. Näide: kolmandast riigist saabuv kaup, mis lastakse vabasse ringlusse Prantsusmaal ning saadetakse Kanalisaartele.

02 Kauba vaba ringlus seestöötlemise tolliprotseduuri kohaldamise eesmärgil (tagasimaksesüsteem). Selgitus: seestöötlemine (tagasimaksesüsteem) vastavalt seadustiku artikli 114 lõike 1 punktile b.

07 Vabasse ringlusse lubamine ja samaaegne kauba suunamine muule ladustamisprotseduurile kui tolliladustamisprotseduur. Selgitus: seda koodi kasutatakse sel juhul, kui kaup lubatakse vabasse ringlusse, kuid kui käibemaksu ja tõenäoliselt ka aktsiisimaksu ei ole makstud. Näiteid: imporditud masinad lubatakse vabasse ringlusse, kuid käibemaksu ei ole makstud. Sel ajal kui kaubad paigutatakse tollilattu või heakskiidetud aladele, peatatakse käibemaksu maksmine. Imporditud sigaretid lubatakse vabasse ringlusse, kuid nende osas ei ole makstud käibemaksu ega aktsiisimaksu. Sel ajal, kui kaubad paigutatakse tollilattu või heakskiidetud aladele, peatatakse käibemaksu ja aktsiisimaksu maksmine.

10 Alaline eksport. Näide: ühenduse kauba tavapärane eksport, samuti ühenduse kauba eksport ühenduse tolliterritooriumi nendesse osadesse, mille suhtes ei kohaldata nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ sätteid (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).

11 Selliste kompensatsioonitoodete eksport, mis on saadud ekvivalentkaubast seestöötlemise tolliprotseduuri käigus (peatamissüsteem) enne importkauba protseduurile suunamist. Selgitus: eelnev eksport (EX-IM) kooskõlas seadustiku artikli 115 lõike 1 punktiga b. Näide: ühenduse tubakalehtedest valmistatud sigarettide eksport enne, kui kolmandast riigist pärit tubakalehed suunatakse seestöötlemise tolliprotseduurile.

21 Ajutine eksport välistöötlemise tolliprotseduuri alusel. Selgitus: välistöötlemise tolliprotseduur seadustiku artiklite 145–160 alusel. Vt ka koodi 22.

22 Muu ajutine eksport, kui koodis 21 osutatud. Näide: välistöötlemise tolliprotseduuri ja majandusliku mõjuga välistöötlemisprotseduuri samaaegne kohaldamine tekstiilitoodete suhtes (nõukogu määrus (EÜ) nr 3036/94).

23 Ajutine eksport, selleks et kaup hiljem muutmata kujul tagasi saata. Näide: näitustele näidisteks, professionaalseteks töövahenditeks ja muuks selliseks ettenähtud kauba ajutine eksport.

31 Reeksport. Selgitus: majandusliku mõjuga peatamismenetluses oleva muu kui ühendusevälise kauba reeksport. Näide: kaup suunatakse tolliladustusprotseduurile ja seejärel deklareeritakse ekspordiks.

40 Muu kui käibemaksuvabalt tarnitud kauba üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine. Näide: kaup tuleb kolmandast riigist ning nende osas makstakse tollimaksu ja käibemaksu.

41 Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) suunatud kauba üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine. Näide: seestöötlemise tolliprotseduur, mille puhul makstakse importimisel tollimakse ja riiklikke makse.

42 Käibemaksuvabalt teise liikmesriiki tarnitud kauba üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine. Näide: kauba import käibemaksuvabalt maksuesindaja kaudu.

43 Üheaegne kauba vabasse ringlusse lubamine ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine seoses teatud summa kogumist käsitlevate erimeetmetega uute liikmesriikide ühinemisele järgneva üleminekuaja jooksul. Näide: põllumajandustoodete vabasse ringlusse lubamine, kohaldades uute liikmesriikide ühinemisele järgneva spetsiaalse üleminekuaja jooksul erilisi tolliprotseduure või uute liikmesriikide ja ülejäänud ühenduse vahel erimeetmeid, mis vastavad varem Hispaania ja Portugali poolt kohaldatavatele protseduuridele.

45 Kauba vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine, vabastades kauba käibemaksust või aktsiisimaksust, ning samuti kauba suunamine maksulaoprotseduurile. Selgitus: vabastamine käibemaksu või aktsiisimaksu maksmisest seeläbi, et kaup suunatakse maksulattu. Näiteid: kolmandast riigist imporditud sigaretid lubatakse vabasse ringlusse ning nende eest on makstud käibemaksu. Sel ajal, kui kaubad on tollilaos või heakskiidetud aladel, peatatakse aktsiisimaksu maksmine. Kolmandast riigist imporditud sigaretid lubatakse vabasse ringlusse ning makstakse aktsiisimaks. Sel ajal, kui kaup on tollilaos või heakskiidetud aladel, peatatakse käibemaksu maksmine.

48 Asenduskauba üheaegne kodumaisesse kasutusse ja vabasse ringlusse lubamine välistöötlemise tolliprotseduuri raames enne ajutiselt eksporditavate kaupade eksporti. Selgitus: standardvahetussüsteem (IM-EX) enne importi kooskõlas ühenduse tolliseadustiku artikli 154 lõikega 4.

49 Ühenduse kauba kodumaiseks kasutamiseks lubamine kaubavahetuse raames, mis toimub ühenduse tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 77/388/EMÜ sätted, ja tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätted ei kohaldata, või kaubavahetuse raames, mis toimub tolliterritooriumi osade vahel, mille suhtes neid sätteid ei kohaldata. Kauba suunamine vabasse ringlusse ühenduse ja nende riikide vahelise kaubanduse raames, millega ühendus on loonud tolliliidu. Selgitus: nendest ühenduse osadest pärit kauba import vabasse ringlusse suunamiseks, mille suhtes ei kohaldata kuuendat käibemaksudirektiivi (77/388/EMÜ). Ühtse haldusdokumendi kasutamine on sätestatud artiklis 206. Näited: Martinique'ilt saabuvad tooted, mis on ettenähtud Belgias vabasse ringlusse laskmiseks. Türgist pärit tooted, mis on ettenähtud Saksamaal vabasse ringlusse laskmiseks.

51 Seestöötlemise tolliprotseduur (peatamissüsteem). Selgitus: seestöötlemine (peatamissüsteem) vastavalt seadustiku artikli 114 lõike 1 punktile a ja lõike 2 punktile a.

53 Import ajutise impordimenetluse alusel. Näide: ajutine import, näiteks näituse jaoks.

54 Seestöötlemine (peatamissüsteem) mõnes teises liikmesriigis (ilma, et kaup lastakse selles liikmesriigis vabasse ringlusse). (a) Selgitus: seda koodi kasutatakse, et registreerida statistilisel eesmärgil ühendusesisese kaubanduse toimingud. Näide: kolmandast riigist pärit kaup suunatakse seestöötlemiseks Belgiasse (5100). Pärast seestöötlemist saadetakse kaup Saksamaale vabasse ringlusse suunamiseks (4054) või täiendavaks töötlemiseks (5154).

61 Muu kui käibemaksuvabalt tarnitud kauba reimport ja üheaegne vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine.

63 Käibemaksuvabalt teise liikmesriiki tarnitud kauba reimport ja üheaegne vabasse ringlusse ja kodumaiseks kasutamiseks lubamine. Näide: reimport pärast välistöötlemist või ajutist eksporti, kusjuures käibemaksuvõla maksab maksuesindaja.

68 Reimport ning osaline kodumaiseks kasutamiseks lubamine ning üheaegne vabasse ringlusse lubamine ja kauba suunamine muudele ladustamisprotseduuridele kui tolliladustamisprotseduur. Näide: töödeldud alkohoolsed joogid reimporditakse ja paigutatakse aktsiisilattu.

71 Kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine. Selgitus: kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine. See ei välista võimalust suunata kaup üheaegselt näiteks aktsiisi- või käibemaksulattu.

76 Eksportimiseks ettenähtud eksporditoetuste ettemaksega toodete või kauba tolliladustamisprotseduurile suunamine või vabatsooni viimine ilma täiendava töötlemiseta. Näide: eksporditoetuse ettemaksega ja ekspordiks ettenähtud kauba ladustamine. (Nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodetele antavate eksporditoetuste ettemaksete kohta) artikli 5 lõige 2 (EÜT L 62, 7.3.1980, lk 5)).

77 Selliste eksporditoetuse ettemaksega toodete või kauba ekspordilattu, vabatsooni või -lattu viimine, mis eksporditakse pärast töötlemist. Näide: selliste töödeldud toodete ja kauba ladustamine, mis on saadud eksporditoetuste ettemaksega eksporditavatest põhisaadustest. Määruse (EMÜ) nr 565/80 artikli 4 lõige 2.

78 Kauba paigutamine II kontrollitüübile vastavasse vabatsooni.

91 Kauba suunamine tollikontrolli käigus töötlemiseks.

92 Tollikontrolli käigus töötlemine mõnes teises liikmesriigis (ilma et kaupa lubataks selles liikmesriigis vabasse ringlusse). (a) Selgitus: seda koodi kasutatakse, et registreerida statistilisel eesmärgil ühendusesisese kaubanduse toimingud. Näide: kolmandast riigist pärit kaup töödeldakse tollikontrolli all Belgias (9100). Pärast töötlemist saadetakse kaup Saksamaale vabasse ringlusse suunamiseks (4092) või täiendavaks töötlemiseks (9192).

B. Teine alajaotis

1. Kui käesolevat lahtrit kasutatakse selleks, et täpsustada ühenduse menetlust, tuleb kasutada koodi, mis koosneb tähest ja sellele järgnevast kahest sümbolist, millest esimene identifitseerib meetme kategooriat järgmiselt:



Seestöötlemine Axx Välistöötlemine Bxx Tollimaksuvabastus Cxx Ajutine import Dxx Põllumajandustooted Exx Muud Fxx



Seestöötlemine (Seadustiku artikkel 114) Protseduur Kood Import Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud kaup pärast eelnevat piimast ja piima toodetest saadud kompensatsioonitoodete eksporti A01 Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud kaup, mis on ettenähtud sõjaliseks otstarbeks välismaal A02 Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud kaup, mis on ettenähtud reeksportimiseks mandrilavale A03 Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud kaup (üksnes käibemaks) A04 Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud kaup (üksnes käibemaks), mis on ettenähtud reeksportimiseks mandrilavale A05 Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) suunatud kaup, mis on ettenähtud sõjaliseks otstarbeks välismaal A06 Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) suunatud kaup, mis on ettenähtud reeksportimiseks mandrilavale A07 Seestöötlemise tolliprotseduurile (tagasimaksesüsteem) suunatud kaup ilma aktsiisimaksu maksmise peatamiseta A08 Eksport Piimast ja piimatoodetest saadud kompensatsioonitooted A51 Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud kompensatsioonitooted (üksnes käibemaks) A52 Seestöötlemise tolliprotseduurile (peatamissüsteem) suunatud kompensatsioonitooted, mis on ettenähtud sõjaliseks otstarbeks välismaal A53



Välistöötlemine (Seadustiku artikkel 145) Protseduur Kood Import Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi sellesse liikmesriiki, kus tollimaks maksti B01 Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast remonti ja garantiid B02 Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast garantii alusel asendamist B03 Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast välistöötlemist ja käibemaksu maksmise peatamist lõppkasutuse korral B04 Kompensatsioonitooted, mis tuuakse tagasi pärast osalist tollimaksust vabastamist, kui arvestamisel võetakse aluseks töötlemistoimingu maksumus (artikkel 591) B05 Eksport Seestöötlemiseks imporditud kaup, mis on eksporditud remondiks välistöötlemise raames B51 Seestöötlemiseks imporditud kaup, mis on eksporditud asendamiseks garantii raames B52 Välistöötlemine kolmandate riikidega sõlmitud lepingute raames, võimaluse korral koos käibemaksuga välistöötlemisega B53 Üksnes käibemaksuga välistöötlemine B54



Tollimaksuvabastus (Määrus (EMÜ) nr 918/83) Artikli number Kood Imporditollimaksudest vabastamine Isiklikud asjad, mis kuuluvad füüsilisele isikule, kes asub alalisest elukohast elama ühendusse 2 C01 Seoses abielu sõlmimisega imporditav kaup (kaasavara ja majatarbed) 11 lõige 1 C02 Seoses abielu sõlmimisega imporditav kaup (abiellumise puhul tavapäraselt antavad kingid) 11 lõige 2 C03 Pärimise teel omandatud isiklikud asjad 16 C04 Eluruumides kasutatav tarbekaup lisaeluaseme sisustamiseks 20 C05 Tekstiilesemed, õppetarbed ning muud õpilase või üliõpilase majatarbed 25 C06 Väikese väärtusega saadetised 27 C07 Ühelt üksikisikult teisele üksikisikule saadetavad kaubasaadetised 29 C08 Tootmisvahendid ja muud tegevuse üleviimisel kolmandatest riikidest ühendusse imporditavad seadmed 32 C09 Kapitalikaubad ja muu varustus, mis kuulub vaba elukutse esindajatele ja mittetulundusliku tegevusega tegelevatele juriidilistele isikutele 38 C10 Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; I lisas loetletud teadusaparatuur 50 C11 Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; II lisas loetletud teadusaparatuur 51 C12 Haridus-, teadus- ja kultuurimaterjalid; teadusaparatuur (varuosad ja lisaseadmed) 53 C13 Väljaspool ühendust asuva teadusasutuse või -ühingu poolt või nimel mittekaubanduslikul eesmärgil imporditavad seadmed. 59a C14 Uurimistööks vajalikud katseloomad ja bioloogilised või keemilised ained 60 C15 Inimpäritoluga raviained ning veregrupi ja koesobivusantigeenide määramise reaktiivid 61 C16 Meditsiinilisteks uuringuteks, meditsiinilise diagnoosi määramiseks või raviks kasutatavad instrumendid ja aparaadid 63a C17 Ravimite kvaliteedikontrolliks ettenähtud võrdlusained 63c C18 Rahvusvahelistel spordiüritustel kasutatavad farmaatsiatooted 64 C19 Kaup heategevusorganisatsioonidele 65 C20 III lisas loetletud kaubanimetused, mis on ettenähtud pimedatele 70 C21 IV lisas loetletud kaubanimetused, mis on ettenähtud pimedatele ja mis on imporditud pimedate poolt ja nende oma tarbeks 71, esimene taane C22 IV lisas loetletud kaubanimetused, mis on ettenähtud pimedatele ja mis on imporditud teatavate asutuste või organisatsioonide poolt 71, teine taane C23 Teiste puuetega isikute jaoks ettenähtud kaubanimetused (v.a pimedad), imporditud puuetega isikute poolt nende oma tarbeks 72, 74 C24 Teiste puuetega isikute jaoks ettenähtud kaubanimetused (v.a pimedad), imporditud teatavate asutuste või organisatsioonide poolt 72, 74 C25 Katastroofiohvrite heaks imporditav kaup 79 C26 Teenetemärgid ja auhinnad 86 C27 Rahvusvaheliste suhetega seoses saadud kingitused 87 C28 Monarhide ja riigipeade kasutatav kaup 90 C29 Kaubanduse edendamise eesmärgil imporditud kauba näidised 91 C30 Reklaamtrükised ja -tooted, mis on imporditud kaubanduse edendamise eesmärgil 92 C31 Messil või muul sarnasel üritusel kasutatavad või tarvitatavad tooted 95 C32 Uurimis-, analüüsimis- või katseotstarbelised kaubad 100 C33 Kaubasaadetised autoriõigusi või tööstus- ja kaubandusomandit kaitsvatele ühingutele 107 C34 Turismialane kirjandus 108 C35 Mitmesugused dokumendid ja esemed 109 C36 Abivahendid kauba laadimiseks ja kaitseks transportimise ajal 110 C37 Loomadele nende veo ajaks ettenähtud aluspõhk ja sööt 111 C38 Maamootorsõidukis olev kütus ja määrdeained 112 C39 Sõjaohvrite surnuaedade ja mälestusmärkide jaoks ettenähtud materjalid 117 C40 Kirstud, urnid ja matusekaunistused 118 C41 Eksporditollimaksudest vabastamine Kodustatud loomad, kes eksporditakse põllumajandusliku tegevuse ülekandmisel ühendusest mõnda kolmandasse riiki 120 C51 Loomadele nende eksportimise ajaks ettenähtud sööt 126 C52



Ajutine import (Seadustik ja käesolev määrus) Protseduur Käesoleva määruse artikkel Kood Kaubaalused 556 D01 Mahutid 557 D02 Transpordivahendid 558 D03 Reisija imporditud isiklikud asjad ja spordikaubad 563 D04 Meremeeste ajaviitevahendid 564 D05 Katastroofiabi vahendid 565 D06 Meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed seadmed 566 D07 Loomad 567 D08 Kaubad, mis on ette nähtud piirivööndi iseärasuste arvesse võtmiseks ettenähtud tegevuste jaoks 567 D09 Heli-, pildi- või andmekandjad 568 D10 Reklaammaterjal 568 D11 Professionaalsed töövahendid 569 D12 Õppevahendid ja teadusaparatuur 570 D13 Pakendid, täis 571 D14 Pakendid, tühjad 571 D15 Matriitsid, klišeed, joonised, visandid, mõõte-, kontroll- ja katseriistad ning muud sarnased riistad 572 D16 Eritööriistad ja töövahendid 572 D17 Testitav kaup 573 punkt a D18 Kaup, mis on imporditud proovimüügilepingu alusel ning ei veel heaks kiidetud 573 punkt b D19 Kaup, mida kasutatakse testide tegemiseks 573 punkt c D20 Näidised 574 D21 Asendustootmisvahendid 575 D22 Kaup, mida kavatsetakse välja panna või kasutada avalikul üritusel 576 lõige 1 D23 Heakskiitmiseks esitatud kaup (kaks kuud) 576 lõige 2 D24 Kunstiteosed, kollektsiooniesemed ja antiikesemed 576(3a) D25 Kaup, mida imporditakse selle müügiks oksjonil 576 lõige 3b D26 Varuosad, lisaseadmed ja varustus 577 D27 Kaup, mis imporditakse erijuhtudel, millel ei ole majanduslikku mõju 578 punkt b D28 Kaup, mida imporditakse juhuti ja maksimaalselt kolmeks kuuks 578 punkt a D29



Seadustiku artikkel Kood Ajutine import osalise tollimaksuvabastusega 142 D51



Põllumajandustooted Protseduur Kood Import Ühikuväärtuste kasutamine teatavate kergriknevate kaupade tolliväärtuse määramisel (Artiklid 173–177) E01 Kehtivad impordiväärtused (näiteks: määrus (EÜ) nr 3223/94) E02 Eksport Põllumajandustooted, mille puhul taotletakse ekspordisertifikaadi alusel eksporditoetust E51 P