02014R0283 — ET — 04.11.2017 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 283/2014, 11. märts 2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 086 21.3.2014, lk 14)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 283/2014,

11. märts 2014,

milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesolevas määruses sätestatakse suunised üleeuroopaliste telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrkudega seotud ühishuviprojektide õigeaegseks kasutuselevõtmiseks ja nende koosvõime tagamiseks.

2. Käesolevas määruses sätestatakse eelkõige:

a) ühishuviprojektide eesmärgid ja tegevusprioriteedid;

b) ühishuviprojektide kindlaksmääramine;

c) kriteeriumid, mille alusel võib ühishuviprojektide väljatöötamist, rakendamist, kasutuselevõtmist, vastastikust sidumist ja koosvõime tagamist toetavale tegevusele anda liidu rahalist abi kooskõlas määrusega (EL) nr 1316/2013;

d) ühishuviprojektide rahastamise prioriteedid.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

2. Käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1316/2013 kohaldamisel kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

a) „telekommunikatsioonitaristu” – lairibavõrgud ja digiteenuste taristud;

b) „digiteenuste taristud” – taristud, mis võimaldavad osutada võrgupõhiseid teenuseid elektrooniliselt, üldjuhul internetis, ja millega pakutakse üleeuroopalisi koosvõimelisi ühishuviteenuseid kodanikele, ettevõtjatele ja/või ametiasutustele, ja mis koosnevad põhiteenusplatvormidest ja üldteenustest;

c) „alustaristud” – digiteenuste peamised taristud, mida on võimalik keerukamates digiteenuste taristutes korduvalt kasutada;

d) „põhiteenusplatvormid” – digiteenuste taristute kesksed teljed, mille eesmärk on tagada kogu Euroopas ühenduvus, juurdepääs ja koosvõime, ning mis on avatud liikmesriikidele ja mis võivad olla avatud ka teistele üksustele;

e) „üldteenused” – lüüsiteenused, mis seovad ühte või mitut riikide taristut ühe või mitme põhiteenusplatvormiga;

f) „lairibavõrgud” – traadiga ja traadita juurdepääsuvõrgud, lisataristu ning põhivõrgud, mis on võimelised pakkuma ülikiiret ühenduvust;

g) „horisontaalmeetmed” – määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 2 punktis 6 määratletud uuringud ja punktis 7 määratletud programmi rakendamist toetavad meetmed;

▼M1

h) „kohalik traadita juurdepääsupunkt” – väikese võimsuse ja tööulatusega väikeseade, milles kasutatakse ainuõiguseta raadiospektrit, mille kättesaadavust ja tõhusat kasutust käsitlevad tingimused on kõnealuse eesmärgi jaoks liidu tasandil ühtlustatud ning mis annab kasutajatele traadita juurdepääsu elektroonilise side võrkudele.

▼B

Artikkel 3

Eesmärgid

1. Ühishuviprojektid aitavad saavutada määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 3 sätestatud üldeesmärke.

2. Lisaks üldeesmärkidele aitavad ühishuviprojektid saavutada üht või mitut järgmist erieesmärki:

a) aidata kaasa majanduskasvule ja toetada siseturu loomist ja toimimist, et toetada Euroopa majanduse, sh väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõimet;

b) parandada kodanike, ettevõtjate ja ametiasutuste igapäevaelu igal tasandil, edendades lairibavõrkusid, riikide, piirkondade ja kohalike lairibavõrkude vastastikust sidumist ja koosvõimet ning mittediskrimineerivat juurdepääsu sellistele võrkudele ja e-kaasatust;

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud eesmärgid saavutatakse järgmiste tegevusprioriteetide abil:

a) üleeuroopaliste digiteenuste taristute koosvõime, ühenduvus, säästev kasutuselevõtt, toimimine ja ajakohastamine, samuti koordineerimine Euroopa tasandil;

b) mõjusad avaliku ja erasektori investeeringud lairibavõrkude kasutuselevõtu ja uuendamise soodustamiseks, et aidata saavutada Euroopa digitaalse tegevuskava lairibaühendusega seotud eesmärke.

Artikkel 4

Ühishuviprojektid

1. Ühishuviprojektidel on eelkõige järgmised eesmärgid:

a) luua ja/või täiustada koosvõimelisi ja võimaluse korral rahvusvaheliselt ühilduvaid põhiteenusplatvorme koos digiteenuste taristute üldteenustega;

b) tagada tõhusad lairibavõrkudesse investeerimise vahendid, meelitada ligi uut liiki investoreid ja projektide elluviijaid ning kannustada korratavate uuenduslike projektide ja ärimudelite loomist;

▼M1

c) toetada kvaliteetse, tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta kohaliku traadita ühenduse pakkumist kohalikes kogukondades.

▼B

2. Ühishuviprojekt võib hõlmata kogu projektitsüklit, sealhulgas teostatavusuuringuid, rakendamist, pidevat toimimist ja ajakohastamist, koordineerimist ja hindamist.

3. Ühishuviprojekte võivad toetada horisontaalmeetmed.

4. Ühishuviprojekte ja neid toetavaid meetmeid on täpsemalt kirjeldatud lisas.

Artikkel 5

Sekkumismeetodid

1. Digiteenuste taristute puhul loob põhiteenusplatvorme peamiselt liit ning üldteenuseid osutavad asjakohase põhiteenusplatvormiga ühendatud osalised. Lairibavõrkudesse investeerib peamiselt erasektor, keda toetab konkurentsivõimeline ja investeerimist soodustav õigusraamistik. Avaliku sektori toetust lairibavõrkudele antakse vaid turutõrke korral või mitteoptimaalses investeerimisolukorras.

2. Liikmesriike ja muid üksusi, kes vastutatavad ühishuviprojektide elluviimise eest või aitavad sellele kaasa, innustatakse võtma ühishuviprojektide elluviimise hõlbustamiseks vajalikke meetmeid. Liikmeriigi territooriumi puudutava ühishuviprojekti elluviimise puhul tehakse lõplik otsus pärast asjaomaselt liikmesriigilt heakskiidu saamist.

3. Ühishuviprojekte toetavatele meetmetele, mis vastavad käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud kriteeriumidele, võib anda liidu rahalist abi määruse (EL) nr 1316/2013 alusel saadaolevatest vahenditest ja kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. Rahalist abi antakse kooskõlas liidu vastuvõetud asjaomaste eeskirjade ja menetlustega ning vastavalt käesoleva määruse artikli 6 sätestatud rahastamisprioriteetidele ja vahendite olemasolule, võttes arvesse abisaajate konkreetseid vajadusi.

4. Digiteenuste taristute valdkonna ühishuviprojekte toetavaid meetmeid toetatakse:

a) hangete kaudu ja/või

b) toetustega.

5. Lairibavõrkude valdkonna ühishuviprojekte toetavaid meetmeid toetatakse:

a) määruses (EL) nr 1316/2013 määratletud rahastamisvahenditega, mida võib täiendada Euroopa ühendamise rahastu muudest sektoritest, muudest vahenditest ja kavadest ning liidu eelarve ridadelt, liikmesriikidelt (sh piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt) ja muudelt investoritelt (sh erainvestoritelt) pärinevate vahenditega kooskõlas määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 15 lõikega 2, ja/või

b) kombineerides muudest liidu või liikmesriikide allikatest kui Euroopa ühendamise rahastust pärinevaid avaliku sektori toetusi ja rahastamisvahendeid.

▼M1

5a. Tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta kohaliku traadita ühenduse valdkonna ühishuviprojekte kohalikes kogukondades toetavaid meetmeid toetatakse

a) toetustega ja/või

b) rahalise abi muude vormide kaudu, mis ei hõlma rahastamisvahendeid.

▼B

6. Horisontaalmeetmeid toetatakse:

a) hangete kaudu ja/või

b) toetustega.

7. Lairibavõrkude toetamiseks kasutatavatele rahastamisvahenditele eraldatav kogueelarve ei ületa minimaalset summat, mis on vajalik selleks, et kehtestada kulutõhusaid sekkumisi, mis määratakse kindlaks määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 14 lõikes 1 osutatud eelneva hindamise alusel.

▼M1

Kõnealune summa on kuni 15 % määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud telekommunikatsioonisektorile ette nähtud rahastamispaketist.

▼B

8. Käesoleva määruse alusel rahalist abi saavatest lairibaprojektidest on vähemalt ühe kolmandiku eesmärk saavutada lairibaühenduskiirus üle 100 megabiti sekundis.

9. Tulenevalt artikli 8 lõikes 6 osutatud aruandest võivad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal muuta käesoleva artikli lõike 7 kohaselt kindlaksmääratud summat ja lõikes 8 osutatud projektide osakaalu.

10. Kui Euroopa ühendamise rahastust antava toetusega täiendatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest pärinevaid ja muid avaliku sektori otsetoetusi, saab Euroopa ühendamise rahastu meetmete ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest pärinevate toetuste koostoimet suurendada asjakohase koordineerimismehhanismi abil.

Artikkel 6

Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja rahastamisprioriteedid

1. Digiteenuste taristute valdkonna ühishuviprojekte toetavad meetmed on rahastamiskõlblikud juhul, kui nad vastavad kõikidele järgmistele kriteeriumitele:

a) nad on piisavalt kasutusküpsed, mis on eelkõige tõendatud innovatsiooni ja teadusuuringutega seonduvate liidu programmide alusel ellu viidud edukate katseprojektide põhjal;

b) nad aitavad kaasa siseturgu toetavale liidu poliitikale ja tegevusele;

c) nendega luuakse Euroopa lisaväärtust ning esitatakse pikaajalise jätkusuutlikkuse strateegia ja ajakava, kasutades vajaduse korral muid rahastamisallikaid kui Euroopa ühendamise rahastu, ning mille kvaliteet tehakse kindlaks teostatavus- ja tasuvusanalüüsiga. Sellist strateegiat ajakohastatakse, kui see on asjakohane;

d) nad vastavad rahvusvahelistele ja/või Euroopa standarditele või avatud spetsifikatsioonidele ja suunistele, nt Euroopa koosvõime raamistikule, ja neis kasutatakse ära olemasolevaid lahendusi.

2. Digiteenuste taristute valdkonna ühishuviprojekte toetavad meetmed, mida rahastatakse Euroopa ühendamise rahastust, valitakse välja ja nende rahastamise tase määratakse kindlaks määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 17 lõikes 1 osutatud iga-aastase tööprogrammi osana.

3. Eelisjärjekorras rahastatakse lisa 1. jao punktis 1 loetletud alustaristuid, mis on vajalikud muude digiteenuste taristute arendamiseks, kasutuselevõtuks ja toimimiseks ning mida kavatsetakse tõendatult selleks kasutada.

4. Teise eelistusena rahastatakse lisa jagudes 1.2 ja 1.3 loetletud muid digiteenuste taristuid, mis toetavad liidu õigust, poliitikat ja programme ja põhinevad võimaluse korral olemasolevatel alustaristutel.

5. Esmajärjekorras toetatakse põhiteenusplatvorme ja alles seejärel üldteenuseid.

6. Käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkidest ja käesoleva määruse lisas esitatud ühishuviprojektide kirjeldusest lähtuvalt ning võttes arvesse olemasolevaid eelarvevahendeid, võidakse määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 17 osutatud mitme- ja iga-aastastes tööprogrammides määrata digiteenuste taristute valdkonnas kindlaks täiendavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja rahastamisprioriteedid.

7. Lairibavõrkude valdkonna ühishuviprojekte toetavad meetmed on rahastamiskõlblikud juhul, kui nad vastavad kõikidele järgmistele kriteeriumitele:

a) nad aitavad märkimisväärselt kaasa Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärkide saavutamisele;

b) nendega seotud projektid on piisavalt hilises arengu- ja ettevalmistusjärgus, mida toetavad tõhusad rakendusmehhanismid;

c) nende abil kõrvaldatakse turutõrkeid või lahendatakse mitteoptimaalseid investeerimisolukordi;

d) nad ei tekita turumoonutusi ega tõrju eemale erainvesteeringuid;

e) nende puhul kasutatakse tehnoloogiat, mida peetakse asjaomase geograafilise piirkonna vajaduste rahuldamiseks kõige sobivamaks, võttes arvesse geograafilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke tegureid ning järgides tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet;

f) nende puhul võetakse kasutusele tehnoloogia, mis sobib konkreetsele projektile kõige paremini, pakkudes samas välja parima tasakaalu uusimate tehnoloogiate vahel andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu vastupidavuse ja kulutõhususe osas;

g) neid on suure tõenäosusega võimalik korrata ja/või nende puhul järgitakse innovatiivseid ärimudeleid.

8. Käesoleva artikli lõike 7 punktis g osutatud kriteeriume ei ole vaja täita projektide puhul, mida rahastatakse täiendavate sihtotstarbeliste vahenditega, mis on eraldatud kooskõlas määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 15 lõikega 2.

▼M1

8a. Et olla rahastamiskõlblikud, peavad kvaliteetse, tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta kohaliku traadita ühenduse valdkonna ühishuviprojekte kohalikes kogukondades toetavad meetmed vastama lisa 4. jaos sätestatud tingimustele.

▼B

9. Horisontaalmeetmed on rahastamiskõlblikud juhul, kui nad vastavad ühele järgmistest kriteeriumitest:

a) nendega valmistatakse ette või toetatakse rakendusmeetmete kasutuselevõttu, juhtimist ja rakendamisel tekkinud või tekkivate probleemide lahendamist;

b) nende abil tekitatakse uut nõudlust digiteenuste taristute järele.

Artikkel 7

Koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega

1. Liit võib luua kontakte, pidada arutelusid, vahetada teavet ja teha koostööd kolmandate riikide haldusasutuste või muude organisatsioonidega, et saavutada käesoleva määruse eesmärgid. Lisaks muudele eesmärkidele püütakse sellise koostööga suurendada liidu telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrkude ja kolmandate riikide sarnaste võrkude vahelist koosvõimet.

2. Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid võivad osaleda telekommunikatsioonitaristut hõlmavas Euroopa ühendamise rahastu sektoris EMP lepingus sätestatud tingimuste kohaselt.

3. Erandina määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 8 lõikest 3 ja artikli 9 lõikest 4 võivad telekommunikatsioonitaristut hõlmavas Euroopa ühendamise rahastu sektoris osaleda ühinevad riigid ja kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, vastavalt liiduga allkirjastatud lepingutele.

4. EFTA riikide osalemise puhul käsitatakse telekommunikatsioonitaristut hõlmavat Euroopa ühendamise rahastu määruse sektorit eraldiseisva programmina.

Artikkel 8

Teabevahetus, seire ja aruandlus

1. Määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 22 kolmanda lõigu kohaselt saadud teabe põhjal vahetavad liikmesriigid ja komisjon teavet ja parimaid tavasid käesoleva määruse rakendamisel tehtud edusammude kohta. Vajaduse korral kaasavad liikmesriigid sellesse protsessi kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused. Komisjon avaldab igal aastal kõnealusest teabest ülevaate ja edastab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2. Komisjon konsulteerib kõikide liikmesriikide esindajatest koosneva eksperdirühmaga, kes teda ka abistab. Eelkõige aitab eksperdirühm komisjonil:

a) teostada käesoleva määruse rakendamise üle seiret;

b) võtta vajaduse korral arvesse riiklikke kavasid või strateegiaid;

c) võtta meetmeid tööprogrammide rakendamise hindamiseks finants- ja tehnilisel tasandil;

d) lahendada olemasolevate või uute projektide rakendamisega seotud probleeme;

e) määrata kindlaks strateegilised suunised enne määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 17 osutatud iga- ja mitmeaastaste tööprogrammide koostamist, pöörates erilist tähelepanu selliste meetmete valimisele ja lõpetamisele, mis annavad panuse ühishuviprojektidesse, eelarve jagunemise kindlaksmääramisele ning kõnealuste tööprogrammide läbivaatamisele.

3. Eksperdirühm võib käsitleda ka muid üleeuroopaliste telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrkude arendamisega seotud küsimusi.

4. Komisjon teavitab eksperdirühma määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 17 osutatud iga- ja mitmeaastaste tööprogrammide rakendamisel tehtud edusammudest.

5. Eksperdirühm teeb koostööd digivõrkude ja -teenuste planeerimisse, arendamisse ja juhtimisse kaasatud üksustega ja muude asjaomaste sidusrühmadega.

Komisjon ja muud käesoleva määruse rakendamise eest vastutavad üksused, näiteks Euroopa Investeerimispank, pööravad erilist tähelepanu eksperdirühma tähelepanekutele.

6. Koostoimes määruse (EL) nr 1316/2013 vahe- ja järelhindamisega, millele osutatakse kõnealuse määruse artiklis 27, ning eksperdirühma abil avaldab komisjon aruande käesoleva määruse rakendamisel tehtud edusammude kohta. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

7. Aruandes hinnatakse ühishuviprojektide arendamisel ja rakendamisel saavutatud edusamme, esitades vajaduse korral muu hulgas teabe rakendamisel toimunud viivituste ja esilekerkinud probleemide kohta, ning samuti kulukohustusi ja makseid käsitleva teabe.

8. Aruandes hindab komisjon ka seda, kas ühishuviprojektide ulatus vastab jätkuvalt tehnika, innovatsiooni, õigusnormide või turu ja majanduse arengule ning kas mõne toetatava ühishuviprojekti rahastamine tuleks sellist arengut ja pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamise vajadust arvestades järk-järgult lõpetada või tuleks otsida nende rahastamise allikaid mujalt. Projektide puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne keskkonnamõju, sisaldavad kõnealused aruanded keskkonnamõju analüüsi, võttes vajaduse korral arvesse kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju leevendamise vajadusi ning katastroofidele vastupanu võimet. Sellist hindamist võidakse vajaduse korral teha ka muul ajal.

9. Artiklis 3 sätestatud erieesmärkide saavutamist mõõdetakse muuhulgas järgmiste näitajate järelhindamise abil:

a) digiteenuste taristute kättesaadavus ehk iga digiteenuste taristuga ühendatud liikmesriikide arv,

b) digiteenuste taristuid kasutavate kodanike ja äriühingute osakaal ning selliste teenuste piiriülene kättesaadavus,

c) lairibavõrkude valdkonnas tehtud investeeringute maht ja võimendav mõju artikli 5 lõike 5 punktis b osutatud avaliku sektori allikatest rahastatavate projektide puhul,

▼M1

d) lisa 4. jao rakendusmeetmete alusel rajatud kohalikes juurdepääsupunktides loodud ühenduste arv.

▼B

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Otsus nr 1336/97/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

ÜHISHUVIPROJEKTID

1. JAGU DIGITEENUSTE TARISTUD

Digiteenuste taristutega seotud sekkumised toimuvad üldjuhul kahel tasandil ehk põhiteenusplatvormide ja üldteenuste tasandil. Põhiteenusplatvormi olemasolu on digiteenuste taristu loomiseks vajalik eeltingimus.

Põhiteenusplatvormidega tagatakse ühishuviprojektide puhul koosvõime ja turvalisus. Nende ülesanne on võimaldada standarditud, piiriüleste ja kasutajasõbralike teabevahetusplatvormide kaudu digitaalset suhtlust avaliku sektori asutuste ja kodanike, ametiasutuste, ettevõtjate ja organisatsioonide ning eri riikide ametiasutuste vahel.

Digiteenuste taristute alustaristud on muudest digiteenuste taristutest tähtsamad, sest esimestest sõltub viimaste arendamine. Üldteenused tagavad ühenduvuse põhiteenusplatvormidega ja võimaldavad riikide lisaväärtust pakkuvatel teenuste osutajatel neid platvorme kasutada. Üldteenused ühendavad riigisiseseid teenuseid põhiteenusplatvormidega ning võimaldavad riikide ametiasutustel ja organisatsioonidel, ettevõtjatel ja/või kodanikel kasutada neid platvorme piiriüleste tehingute tegemiseks. Tagatakse teenuste kvaliteet ja tugi piiriüleste tehingutega seotud osalistele. Nende teenuste abil toetatakse ja soodustatakse põhiteenusplatvormide kasutuselevõttu.

Rõhk ei ole mitte üksnes digiteenuste taristute ja nendega seotud teenuste väljatöötamisel, vaid ka selliste platvormide tegevuse juhtimisel.

Uued põhiteenusplatvormid põhinevad üldjuhul olemasolevatel platvormidel ja nende alustaristutel ja/või võimaluse korral lisatakse nende jaoks uusi alustaristuid.

1. Artikli 6 lõigete 1 ja 3 kohaselt kindlaks määratud alustaristud, mis lisatakse tööprogrammidesse, on järgmised:

a) elektrooniline identimine ja autentimine: teenused, mis võimaldavad e-identimise ja e-allkirja piiriülest tunnustamist ja valideerimist;

b) dokumentide elektrooniline edastamine: teenused, mis võimaldavad elektroonilisi dokumente turvaliselt ja jälgitavalt üle piiri edastada;

c) automaattõlge: masintõlkemootorid ja keeltega seotud erivahendid, sh vahendid ja programmeerimisliidesed, mis on vajalikud üle-euroopaliste digiteenuste osutamiseks mitmekeelses keskkonnas;

d) esmatähtsate digiteenuste taristute toetamine: teabevahetuskanalid ja -platvormid, mille kaudu parandatakse kogu liidus küberohtudeks valmisolekut, nendega seotud teabe jagamist, koordineerimist ning neile reageerimist;

e) e-arveldamine: teenused, mis võimaldavad arveid turvaliselt elektrooniliselt vahetada.

2. Hästi toimivad digiteenuste taristud, mis on artikli 6 lõike 1 kohaselt rahastamiskõlblikud eelkõige seoses teenuse katkematu osutamisega:

a) juurdepääs Euroopa kultuuripärandi digitaalsetele ressurssidele: praegusele Europeana portaalile tuginev põhiteenusplatvorm. Platvormiga tagatakse juurdepääsupunkt Euroopa kultuuripärandi infosisule ühiku tasandil, liideste spetsifikatsioonid taristuga suhtlemiseks (andmeotsing, andmete allalaadimine), metaandmete kohandamise ja uue infosisu talletamise tugi ning teave taristu kaudu juurdepääsetava infosisu korduskasutamise tingimuste kohta;

b) turvalisema interneti teenustetaristu: platvorm, mis võimaldab omandada, käitada ja hallata jagatud andmetöötlusseadmeid, andmebaase, tarkvaravahendeid ja vahetada parimaid tavasid liikmesriikide turvalisema interneti keskuste jaoks. See hõlmab ka laste seksuaalse väärkohtlemisega seotud internetis leiduva infosisu kohta tehtud avalduste käsitlemist toetavat tegevust ning ühendust politseiasutustega, sh selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Interpol, ning vajaduse korral nimetatud infosisu eemaldamist asjaomastelt veebisaitidelt. Seda toetavad ühised andmebaasid ja ühised tarkvarasüsteemid. Turvalisema interneti keskused ja nende asjaomased tegevused, näiteks abiliinid, vihjeliinid, teadlikkuse suurendamise keskused ja muud teadlikkuse suurendamise meetmed on turvalisema interneti taristu peamisteks elementideks.

3. Muud digiteenuste taristud, mis on artikli 6 lõike 1 kohaselt rahastamiskõlblikud:

a) koosvõimelised piiriülesed elektroonilised hanketeenused: teenused, mida saavad kasutada avalikus ja erasektoris tegutsevad e-riigihanketeenuse osutajad piiriüleste e-riigihankeplatvormide loomiseks. See taristu võimaldab kõikidel äriühingutel liidus järgida mis tahes liikmesriigi hankija riigihankemenetlusi nii lepingu sõlmimisele eelnevas kui ka sellele järgnevas elektroonilises hanketegevuses ning see hõlmab selliseid funktsioone nagu pakkumuste elektrooniline esitamine, ettevõtja virtuaaltoimik, e-kataloogid, e-tellimused ja e-arved;

b) koosvõimelised piiriülesed e-tervise teenused: platvorm, mis võimaldab kodanikel/patsientidel ja tervishoiutöötajatel omavahel suhelda, asutustel omavahel ja organisatsioonidel omavahel andmeid vahetada või nii kodanikel/patsientidel ja/või tervishoiutöötajatel ja asutustel omavahel suhelda. Nende teenustega pakutakse piiriülest juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele, võimaldatakse välja anda digiretsepte, teha tervise kaugkontrolli, osutada intelligentset elukeskkonda hõlmavaid kaugteenuseid jne;

c) Euroopa platvorm Euroopa äriregistrite vastastikuseks sidumiseks: platvorm, mis pakub keskseid vahendeid ja teenuseid, mis võimaldavad kõikide liikmesriikide äriregistritel vahetada teavet registreeritud äriühingute, nende filiaalide, ühinemise ja tegevuse lõpetamise kohta. Sellega osutatakse kasutajatele ka mitut riiki hõlmavat ja mitmekeelset otsinguteenust e-õiguse portaali kaudu kättesaadava keskse juurdepääsupunkti vahendusel;

d) juurdepääs korduskasutatavale avaliku sektori teabele: platvorm, millega tagatakse ühtne juurdepääsupunkt mitmekeelsetele (kõikides liidu institutsioonide ametlikes keeltes) andmetele, mis on liidus ametiasutuste valduses Euroopa, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil; andmete otsimise ja visualiseerimise vahendid; kindlus, et olemasolevad andmekogumid on nõuetekohaselt anonüümseks muudetud ning neile on avaldamiseks, levitamiseks ja korduskasutamiseks antud litsents ja vajaduse korral lisatud hind, sh tagades andmete päritolu kontrolljälje.

Muus Euroopa riigis äriühingu asutamise ja juhtimise elektroonilised menetlused: teenus, mis võimaldab kõiki haldusmenetlusi läbi viia elektroonilisel teel piiriüleselt ühtsete kontaktpunktide kaudu. Nimetatud teenus on ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ ( 1 ) sätestatud kohustus;

e) koosvõimelised piiriülesed sidusteenused: platvormid, mis hõlbustavad liikmesriikide koostööd sellistes ühishuvivaldkondades, mille kaudu püütakse eelkõige parandada ühtse turu toimimist, näiteks e-õiguskeskkond, mis võimaldab kodanikel, ettevõtjatel, organisatsioonidel ja õigusala töötajatel piiriüleselt elektrooniliselt juurde pääseda õiguslikele vahenditele, dokumentidele ja kohtumenetlustele, internetipõhine vaidluste lahendamise platvorm ODR, mis võimaldab interneti kaudu piiriüleselt lahendada tarbijate ja kauplejate vahelisi vaidlusi, ning sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetuse süsteem EESSI, mille abil saavad sotsiaalkindlustusasutused kogu liidus teavet kiiremini ja turvalisemalt vahetada.

2. JAGU LAIRIBAVÕRGUD

1. Meetmete ulatus

Meetmed kätkevad eelkõige üht või mitut järgmist tegevust:

a) passiivse ja aktiivse füüsilise taristu või nende ja lisataristuelementide kombinatsiooni kasutuselevõtt koos sellise taristu haldamiseks vajalike teenustega;

b) seonduvad rajatised ja teenused, nagu hoone juhtmestik, antennid, tornid ja muud tugikonstruktsioonid, kaablikanalid, juhtmed, mastid, päästeluugid ja kaablikapid;

c) võimaluse korral kasutatakse ära lairibavõrkude ja muude teenustevõrkude (energia, transport, vesi, kanalisatsioon jne), eelkõige arukate elektrijaotusvõrkude kasutuselevõtust tulenevad koostoimevõimalused.

2. Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine

Kõik käesoleva jao alusel rahalist abi saavad projektid aitavad märkimisväärselt kaasa Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärkide saavutamisele.

Liidu poolt otse rahastatavad meetmed vastavad järgmistele tingimustele:

a) nad põhinevad traadiga või traadita tehnoloogial, mis võimaldab osutada väga kiireid lairibateenuseid ja millega rahuldatakse seega suurt ribalaiust nõudvate rakenduste vajadust;

b) nad põhinevad uuenduslikel ärimudelitel ja/või meelitavad ligi uut liiki investoreid või projektide elluviijaid või

c) neid on suure tõenäosusega võimalik korrata ja seega on neil tänu eeskuju mõjule turul laiem mõju;

d) võimaluse korral aitavad nad vähendada digilõhet;

e) nende puhul järgitakse kohaldatavat õigust, eelkõige konkurentsiõigust ning juurdepääsu võimaldamise kohustust vastavalt direktiivile 2002/19/EÜ.

Meetmetega, mida rahastatakse määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 15 lõike 2 kohaselt eraldatud täiendavate sihtotstarbeliste vahenditega, luuakse turul uusi võimalusi lairibateenuste kättesaadavuse, kiiruse ja mahu näol. Projektidega, millega kaasneb väiksem andmeedastuskiirus kui 30 megabitti sekundis, tuleks aja jooksul tagada andmeedastuskiiruse suurendamine vähemalt 30 megabitini sekundis ja võimaluse korral 100 megabitini sekundis ning üle selle.

3. Projektide hindamine optimaalsete rahastamisstruktuuride kindlakstegemiseks

Meetmeid rakendatakse projektide põhjaliku hindamise põhjal. Hinnatakse muu hulgas turutingimusi, sh teavet olemasoleva ja/või kavandatava taristu, projektide elluviijate õiguslikke kohustuste ning äri- ja turundusstrateegiate kohta. Projekti hindamisel tehakse eelkõige kindlaks, kas programm:

a) on vajalik turutõrgete kõrvaldamiseks või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks, mida ei saa teha reguleerivate meetmetega;

b) ei tekita turumoonutusi ega tõrju eemale erainvesteeringuid.

Kõnealused kriteeriumid määratakse eelkõige kindlaks projekti tulupotentsiaali ja riskitaseme ning meetmega hõlmatud piirkonna tüübi alusel.

4. Rahastamisallikad

a) Lairibavõrkude valdkonna ühishuviprojekte rahastatakse rahastamisvahendite kaudu. Neile vahenditele eraldatakse selline eelarve, mis katab, kuid ei ületa summat, mis on vajalik täielikult toimiva sekkumise ja vahendi minimaalse efektiivse suuruse tagamiseks.

b) Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, määruse (EL) nr 1316/2013 ja kõigi asjakohaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde käsitlevate määruste eeskirju kohaldades võib punktis a osutatud rahastamisvahendeid kombineerida lisavahenditega:

i) Euroopa ühendamise rahastu muudest sektoritest,

ii) muudest vahenditest, programmidest ja liidu eelarve ridadest;

iii) liikmeriikidelt (sh piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt), kes otsustavad lisada omi või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest saada olevaid vahendeid. Nimetatud fondide vahendid määratakse kindlas piirkonnas kasutamiseks, et tagada nende kulutamine rahalise osamakse tegevas liikmesriigis või piirkonnas;

iv) muudelt, sh erasektori investoritelt.

c) Punktides a ja b osutatud rahastamisvahendeid võib kombineerida ka toetustega, mida annavad liikmeriigid (sh piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused), kes otsustavad lisada omi või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest saada olevaid vahendeid. Seda tingimusel, et:

i) asjaomane meede vastab kõigile käesoleva määruse kohastele rahastamiskriteeriumidele ning

ii) asjakohase riigiabi heakskiit on saadud.

3. JAGU HORISONTAALMEETMED

Üleeuroopaliste telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrkude kasutuselevõtuga, mis aitab kõrvaldada ühtse digitaalse turu kitsaskohti, kaasnevad uuringud ja programmi rakendamist toetavad meetmed. Need meetmed võivad kätkeda kas:

a) tehnilist abi, et valmistada ette või toetada rakendusmeetmete kasutuselevõttu, juhtimist ja rakendamisel tekkinud või tekkivate probleemide lahendamist, või

b) meetmeid, millega tekitatakse uut nõudlust digiteenuste taristute järele.

Käesoleva määruse alusel antavat liidu toetust koordineeritakse muudest allikatest antava toetusega, vältides samas taristu dubleerimist ja erainvesteeringute mujale viimist.

▼M1

4. JAGU TRAADITA ÜHENDUS KOHALIKES KOGUKONDADES

Et olla rahastamiskõlblikud, peab meetmete eesmärk olema toetada tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta kohalikku traadita ühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas üldsusele avatud vabaõhuruumis, millel on kohaliku kogukonna jaoks tähtis roll. Juurdepääsetavuse otstarbel tuleb nende meetmetega anda juurdepääs teenustele vähemalt kõnealuse liikmesriigi asjaomastes keeltes ja võimaluste piires ka teistes liidu institutsioonide ametlikes keeltes.

Rahalist abi antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 ( 2 ) artikli 3 punktis 1 määratletud avaliku sektori asutustele eesmärgiga pakkuda siseriikliku õiguse kohaselt tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta kohalikku traadita ühendust, rajades selleks kohalikud traadita side juurdepääsupunktid.

Meetmed traadita ühenduse pakkumiseks on rahastamiskõlblikud, kui

1) neid viib ellu teises lõigus osutatud avaliku sektori asutus, mis on suuteline kavandama kohalike juurdepääsupunktide rajamist nii avaliku ruumi sise- kui ka välitingimustes ja teostama vastavat järelevalvet ning tagama vähemalt kolme aasta jooksul tegevuskulude rahastamise;

2) need põhinevad kiirel lairibaühendusel, mis tagab kasutajale kvaliteetse internetiühenduse, mis

a) on tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta, kergesti juurdepääsetav, turvatud ja kasutab kõige uuemaid ja paremaid olemasolevaid seadmeid, mis on suutelised pakkuma kasutajatele kiiret ühendust, ning

b) toetab juurdepääsu innovaatilistele digitaalteenustele, nt digitaalteenuste taristute kaudu pakutavad teenused;

3) nende puhul kasutatakse komisjoni ette nähtud ühtset visuaalset identiteeti ja need on seotud asjaomaste veebipõhiste vahenditega;

4) nende puhul järgitakse tagasiühenduse tasandil tehnoloogilise neutraalsuse, avaliku sektori vahendite tõhusa kasutamise ja projektide parimate tehnoloogiliste pakkumistega kohandamise võime põhimõtet;

5) nendega võetakse kohustus hankida vajalikud seadmed ja/või seotud paigaldusteenused kooskõlas kohaldatava õigusega tagamaks, et projektidega ei kaasne põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.

Rahastamiskõlblikud ei ole meetmed, mis dubleerivad samasuguste omadustega või samasuguse kvaliteediga tasuta pakkumisi, mille avalik või erasektor on samas avalikus ruumis välja töötanud. Sellist dubleerimist saab vältida, kui tagatakse, et käesoleva määruse alusel rahastatud juurdepääsupunktid töötatakse välja selliselt, et need hõlmavad peamiselt avalikku ruumi ega kattu sarnaste omadustega pakkumistega, mille avalik või erasektor on juba välja töötanud.

Olemasolevad eelarvevahendid jaotatakse liikmesriikide vahel geograafiliselt tasakaalustatud viisil meetmetele, mis vastavad käesolevas jaos sätestatud tingimustele, lähtudes saadud ettepanekute hulgast ja põhimõttest, et taotlused rahuldatakse esitamise järjekorras. Rahaliste vahendite kogueraldis iga pakkumise kohta hõlmab kõiki liikmesriike, kust on saadud toetuskõlblikke ettepanekuid.

Käesoleva jao kohaselt rahastatavad meetmed peavad olema toimivad vähemalt kolm aastat ja komisjon peab neid selle aja jooksul hoolikalt jälgima. Pärast toimivusperioodi lõppu annab komisjon jätkuvalt ülevaate meetme toimivusest ja võimalikku teavet uute algatuste jaoks.