02014R0184 — ET — 13.03.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 184/2014,

25. veebruar 2014,

millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) liikmesriikide ja komisjoni vahelise elektroonilise andmevahetussüsteemi suhtes kohaldatavad tingimused ning võetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) vastu sekkumiskategooriate nomenklatuur toetuse määramiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames







I

PEATÜKK

Määruse (EL) nr 1303/2013 rakendussätted seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega







ELEKTROONILINE ANDMEVAHETUSSÜSTEEM

(Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 74 lõike 4 alusel)

Artikkel 1

Elektroonilise andmevahetussüsteemi loomine

Komisjon loob elektroonilise andmevahetussüsteemi kogu ametliku teabevahetuse jaoks liikmesriikide ja komisjoni vahel.

Artikkel 2

Elektroonilise andmevahetussüsteemi sisu

1. Elektrooniline andmevahetussüsteem (edaspidi „SFC2014-süsteem”) peab sisaldama vähemalt nendes näidistes, vormingutes ja vormides esitatud teavet, mis on kehtestatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1303/2013, määrusega (EL) nr 1299/2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1305/2013 ( 1 ) ning liidu tulevase õigusaktiga, millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020 (edaspidi „EMKFi määrus”).

2. SFC2014-süsteemi manustatud elektronblankettidel esitatud teavet (edaspidi „struktureeritud andmed”) ei või asendada struktureerimata andmetega, sealhulgas ei saa kasutada hüperlinke ega muud liiki struktureerimata andmeid, näiteks lisada dokumente või pilte. Kui liikmesriik edastab sama teabe struktureeritud ja struktureerimata andmete kujul, kasutatakse vastuolude korral struktureeritud andmeid.

Artikkel 3

SFC2014-süsteemi toimimine

1. Komisjon, liikmesriigi poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ( 2 ) artikli 59 lõike 3 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 123 ning määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 65 lõike 2 kohaselt määratud asutused ning organid, kellele kõnealuste asutuste ülesanded on delegeeritud, sisestavad SFC2014-süsteemi edastamiseks teabe, mille eest nad vastutavad, ning kõik selle teabe muudatused.

2. Iga komisjonile tehtavat teabeülekannet kontrollib ja selle edastab muu isik kui see, kes nimetatud ülekandes sisalduvad andmed sisestas. Ülesannete lahushoidmist toetavad SFC2014-süsteem või liikmesriigi infotehnoloogilised juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mis on SFC2014-süsteemiga automaatselt ühendatud.

3. Liikmesriigid määravad riiklikul või piirkondlikul või mõlemal tasandil isiku või isikud, kelle ülesandeks on hallata SFC2014-süsteemile juurdepääsu õigusi ning kes täidab järgmisi ülesandeid: (a) tuvastab juurdepääsu taotlevad kasutajad ning veendub, et kõnealused kasutajad on organisatsiooni töötajad; (b) teavitab kasutajaid nende kohustusest kaitsta süsteemi turvalisust; (c) kontrollib, kas taotletav kasutusõiguse tase on vastavuses kasutaja ülesannete ja ametikohaga; (d) taotleb kasutusõiguste äravõtmist, kui kasutusõigusi ei ole enam vaja või kui need ei ole põhjendatud; (e) teavitab viivitamata kahtlastest juhtumitest, mis võiksid ohustada süsteemi turvalisust; (f) tagab kasutaja isikuandmete õigsuse ja teavitab mis tahes muudatustest isikuandmetes; (g) võtab vajalikud ettevaatusabinõud seoses andmekaitse ja ärisaladuse hoidmisega kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega; (h) teavitab komisjoni kõigist muudatustest, mis mõjutavad liikmesriikide ametiasutuste või SFC2014-süsteemi kasutajate suutlikkust täita lõikes 1 osutatud kohustusi või nende endi suutlikkust täita punktides a–g nimetatud ülesandeid.

4. Andmeülekanded ja tehingud peavad kandma elektroonilist allkirja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ ( 3 ) tähenduses. Liikmesriigid ja komisjon tunnistavad SFC2014-süsteemis kasutatud elektroonilise allkirja õiguslikku jõudu ja selle tõendina vastuvõetavust kohtumenetlustes.

Teabe töötlemisel SFC2014-süsteemis tagatakse üksikisikute privaatsuse ja isikuandmete kaitse ja juriidiliste isikute puhul ärisaladus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/58/EÜ, ( 4 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/136/EÜ, ( 5 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1995/46/EÜ ( 6 ) ja määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 4

SFC2014-süsteemi omadused

Tõhusa ja tulemusliku elektroonilise teabevahetuse tagamiseks peavad SFC2014-süsteemil olema järgmised omadused:

(a) interaktiivsed blanketid või süsteemis juba varem salvestatud andmete põhjal süsteemi poolt eeltäidetud blanketid;

(b) automaatsed arvutused, kui see vähendab kasutajate poolse kodeerimise vajadust;

(c) manustatud automaatkontrollid, et kontrollida edastatud andmete sisemist kooskõla ja nende andmete kooskõla kohaldatavate eeskirjadega;

(d) süsteemi loodud hoiatusteated, mis hoiatavad SFC2014-süsteemi kasutajaid, et teatavaid toiminguid saab või ei saa teha;

(e) süsteemi sisestatud teabe töötlemise jälgimine võrgus;

(f) varasemate andmete kättesaadavus seoses meetmeprogrammiga sisestatud kogu teabe puhul.

Artikkel 5

Andmete edastamine SFC2014-süsteemi kaudu

1. Liikmesriigid ja komisjon saavad SFC2014-süsteemi kasutada kas otse interaktiivse kasutajaliidese (veebirakendus) või tehnilise liidese kaudu (veebiteenused) kasutades eelnevalt kindlaksmääratud protokolle, mis võimaldab liikmesriikide infosüsteemide ja SFC2014-süsteemi vahel andmeid automaatselt sünkroniseerida ja edastada.

2. Teabe liikmesriigilt komisjonile või vastupidi elektroonilise edastamise kuupäeva loetakse asjaomase dokumendi esitamise kuupäevaks.

3. Vääramatu jõu, SFC2014-süsteemi talitlushäire või SFC2014-süsteemiga ühenduse puudumise korral kauem kui ühe tööpäeva jooksul viimasel nädalal enne teabe edastamiseks ette nähtud tähtaega, või ajavahemikul 23.–31. detsember, või viie tööpäeva jooksul muudel juhtudel, võivad liikmesriigid ja komisjon kasutada teabe vahetamiseks paberkandjat, kasutades käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud näidiseid, vorminguid ja vorme.

Kui elektroonilise andmevahetussüsteemi rike kõrvaldatakse, ühendus sellega taastatakse või vääramatu jõu põhjus kõrvaldatakse, kannab asjaomane osaline paberkandjal juba esitatud teabe viivitamata ka SFC2014-süsteemi.

4. Lõikes 3 osutatud juhtudel loetakse asjaomase dokumendi esitamise kuupäevaks postitempli kuupäeva.

Artikkel 6

SFC2014-süsteemi kaudu edastatud andmete turvalisus

1. Komisjon kehtestab SFC2014-süsteemi jaoks arvutiturbestrateegia (edaspidi „SFC-süsteemi arvutiturbestrateegia), mida kohaldatakse SFC2014-süsteemi kasutavate töötajate suhtes vastavalt asjakohastele liidu eeskirjadele, eelkõige komisjoni otsusele K(2006) 3602 ( 7 ) ja selle rakenduseeskirjadele. Komisjon määrab ühe või mitu isikut, kes vastutavad SFC2014-süsteemi arvutiturbestrateegia määratlemise, säilitamise ja nõuetekohase kohaldamise eest.

2. Liikmesriigid ja muud Euroopa institutsioonid (v.a komisjon), kes on saanud SFC2014-süsteemile juurdepääsu õigused, peavad järgima SFC2014-süsteemi portaalis avaldatud arvutiturbe tingimusi ning meetmeid, mida komisjon andmeülekannete turvalisuse tagamiseks SFC2014-süsteemis rakendab, eelkõige seoses käesoleva määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud tehnilise liidese kasutamisega.

3. Liikmesriigid ja komisjon rakendavad nende poolt SFC2014-süsteemis salvestatud ja selle kaudu edastatud andmete kaitseks võetud turvameetmeid ning tagavad nende tõhususe.

4. Liikmesriigid võtavad vastu riikliku, piirkondliku või kohaliku arvutiturbestrateegia, milles käsitletakse juurdepääsu SFC2014-süsteemile ja sellesse andmete automaatset sisestamist, tagades minimaalsed turvanõuded. Kõnealune riiklik, piirkondlik või kohalik arvutiturbestrateegia võib osutada muudele turvadokumentidele. Iga liikmesriik tagab, et kõnealuseid arvutiturbestrateegiaid kohaldatakse kõigile asutustele, kes kasutavad SFC2014-süsteemi.

5. Riiklik, piirkondlik või kohalik arvutiturbestrateegia hõlmab järgmist: (a) süsteemi vahetu kasutamise korral sellis(t)e isiku(te) töö infotehnoloogiaalane turvalisus, kes vastutavad käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 osutatud juurdepääsuõiguste haldamise eest; (b) selliste riiklike, piirkondlike või kohalike arvutisüsteemide puhul, mis on ühendatud SFC2014-süsteemiga käesoleva määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud tehnilise liidese kaudu, turvameetmed, mis võimaldavad viia kõnealused süsteemid kooskõlla SFC2014-süsteemi turvanõuetega.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel käsitletakse vajaduse korral järgmisi aspekte:

(a) füüsiline turvalisus;

(b) andmekandjate kontroll ja juurdepääsu reguleerimine;

(c) salvestuskontroll;

(d) juurdepääsu ja salasõnade kontroll;

(e) jälgimine;

(f) ühendus SFC2014-süsteemiga;

(g) sideinfrastruktuur;

(h) personalijuhtimine enne töölevõtmist, töötamise ajal ja pärast töösuhte lõppu;

(i) vahejuhtumite lahendamine.

6. Riiklik, piirkondlik või kohalik arvutiturbestrateegia põhineb riskianalüüsil ja kirjeldatud meetmed on proportsionaalsed tuvastatud riskidega.

7. Dokumendid, milles riiklik, piirkondlik või kohalik arvutiturbestrateegia sätestatakse, tehakse komisjonile tema taotluse korral kättesaadavaks.

8. Liikmesriigid määravad riiklikul või piirkondlikul tasandil ühe või mitu isikut, kes vastutavad riikliku, piirkondliku või kohaliku arvutiturbestrateegia säilitamise ja kohaldamise eest. Kõnealune isik (isikud) tegutseb (tegutsevad) kontaktisiku(te)na komisjoni poolt käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt määratud isiku või isikute vahel.

9. Nii SFC-süsteemi arvutiturbestrateegiat kui ka asjaomaseid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke arvutiturbestrateegiaid ajakohastatakse tehnoloogiliste muutuste, uute ohtude tuvastamise või muude oluliste muutuste korral. Arvutiturbestrateegiad vaadatakse igal juhul läbi kord aastas, et tagada nende jätkuv nõuetekohane toimimine.







II

PEATÜKK

Määruse (EL) nr 1299/2013 rakendussätted







SEKKUMISKATEGOORIATE NOMENKLATUUR

(Volitamine määruse (EÜ) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 teise lõigu alusel)

Artikkel 7

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud sekkumiskategooriad

Sekkumiskategooriate jaoks vajalik nomenklatuur, millele on osutatud määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 teises lõigus, on sätestatud käesoleva määruse lisas.







III

PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

Euroopa Regionaalarengu Fondi sekkumiskategooriate nomenklatuur Euroopa territoriaalse koostöö raames







TABEL 1: SEKKUMISVALDKONDA KÄSITLEVAD KOODID 1. SEKKUMISVALDKOND I. Tootlik investeering: 001 Üldine tootlik investeering väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd) 002 Teadusuuringud ja innovatsioon suurtes ettevõtetes 003 Tootlik investeering suurtesse ettevõtetesse seoses vähese CO2-heitega majanduse edendamisega 004 Tootlik investeering, mis on seotud suurte ettevõtete ja VKEde vahelise koostööga info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) toodete ja teenuste, e-kaubanduse ja sellealase nõudluse edendamiseks II. Põhiteenuste osutamiseks vajalik taristu ja sellega seotud investeering: Energiataristu 005 Elektrienergia (salvestamine ja ülekanne) 006 Elektrienergia (TEN-E salvestamine ja ülekanne) 007 Maagaas 008 Maagaas (TEN-E) 009 Taastuvenergia: tuul 010 Taastuvenergia: päike 011 Taastuvenergia: biomass 012 Muu taastuvenergia (sealhulgas hüdroelekter, geotermiline ja mereenergia) ning taastuvenergia integreerimine (sealhulgas salvestamine, elektrienergia muundamine gaasiks ning taastuvvesiniktehnoloogia taristu) 013 Riikliku taristu energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed 014 Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed 015 Keskmisel ja madalpingel töötavad arukad energiajaotussüsteemid (sh nutivõrgud ja IKT-süsteemid) 016 Suure tõhususega koostootmine ning kaugküte Keskkonnataristu 017 Olmejäätmete käitlemine (sh meetmed olmejäätmete miinimumini vähendamiseks, sorteerimiseks, ringlussevõtuks) 018 Olmejäätmete käitlemine (sh mehhaanilis-bioloogilise töötlemise, termilise töötlemise, põletamise ja prügilasse ladestamise meetmed) 019 Kaubandus-, tööstus- või ohtlike jäätmete käitlemine 020 Inimtarbeks vajalik veevarustus (kaevandamise, töötlemise, ladustamise ja jaotamise taristu) 021 Veemajandus ja joogivee kaitse (sh vesikonna majandamine, veevarustus, konkreetsed kliimamuutustega kohanemise meetmed, veearvestite lugemine piirkonna- ja tarbija tasandil, tasude kogumise süsteemid ja lekete vähendamine) 022 Reovee puhastamine 023 Keskkonnameetmed, mille eesmärk on vähendada ja/või vältida kasvuhoonegaaside heidet (sh metaani töötlemine ja ladustamine ning kompostimine) Transporditaristu 024 Raudteed (TEN-T põhivõrk) 025 Raudteed (TEN-T üldvõrk) 026 Muud raudteed 027 Raudteeveerem 028 TEN-T kiirteed ja maanteed — põhivõrk (uued) 029 TEN-T kiirteed ja maanteed — üldvõrk (uued) 030 Kõrvalmaanteede ühendused TEN-T teedevõrgu ja -sõlmedega (uued) 031 Muud riiklikud ja piirkondlikud maanteed (uued) 032 Kohalik teedevõrk (uus) 033 Taastatud või täiustatud TEN-T maanteed 034 Muu taastatud või täiustatud tee (kiirtee, riiklik, piirkondlik või kohalik tee) 035 Mitmeliigiline transport (TEN-T) 036 Mitmeliigiline transport 037 Lennujaamad (TEN-T) (1) 038 Muud lennujaamad (1) 039 Meresadamad (TEN-T) 040 Muud meresadamad 041 Siseveeteed ja sadamad (TEN-T) 042 Siseveeteed ja sadamad (piirkondlikud ja kohalikud) Säästev transport 043 Puhta linnatranspordi taristu ja edendamine (sh seadmed ja veerem) 044 Arukad transpordisüsteemid (sh nõudluse juhtimise, teemaksusüsteemide, IT seire-, kontrolli- ja teabesüsteemide kehtestamiseks) Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) taristu 045 IKT: Tuum-/tagasiühenduse võrk 046 IKT: Kiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 30 Mbps) 047 IKT: Ülikiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 100 Mbps) 048 IKT: Muud liiki IKT taristu/suuremahulised arvutisüsteemid/seadmed (sh e-taristu, andmekeskused ja sensorid; ka siis, kui need on integreeritud muu taristuga, näiteks uurimisasutused, keskkonna- ja sotsiaalvaldkonna taristu) III. Sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusevaldkonna taristu ja sellega seotud investeering: 049 Kolmanda taseme hariduse jaoks vajalik taristu 050 Kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse jaoks vajalik taristu 051 Koolihariduse (põhi- ja keskharidus) jaoks vajalik taristu 052 Väikelaste hariduse ja hoiu jaoks vajalik taristu 053 Tervishoid 054 Eluasemed 055 Muu sotsiaalvaldkonna taristu, mis aitab kaasa piirkondlikule ja kohalikule arengule IV. Sisemise potentsiaali arendamine: Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon 056 Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse VKEdes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga 057 Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse suurtes ettevõtetes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga 058 Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (avalik sektor) 059 Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (erasektor, sh teaduspargid) 060 Teadus- ja innovatsioonialane tegevus riiklikes uurimiskeskustes ja oskuskeskustes, sh võrgustike loomine 061 Teadus- ja innovatsioonialane tegevus erasektori uurimiskeskustes, sh võrgustike loomine 062 Tehnosiire ning ülikoolide ja ettevõtjate koostöö, mis toetab eelkõige VKEsid 063 Klastrite toetamine ja ärivõrgustikud, mis toetavad eelkõige VKEsid 064 Teadusuuringud ja innovatsioon VKEdes (sh innovatsiooniosakute süsteem, protsessi, kujunduse, teenuste ja sotsiaalvaldkonnaga seotud innovatsioon) 065 Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu, protsessid, tehnosiire ja ettevõtjate koostöö, mis keskendub vähese CO2-heitega majanduse edendamisele ning kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele Ettevõtete areng 066 Kõrgetasemelised tugiteenused VKEdele ja VKEde rühmadele (sh juhtimis-, turundus- ja kujundusega seotud teenused) 067 VKEde äritegevuse arendamine, ettevõtluse ja inkubatsiooni toetamine (sh toetus kõrvalettevõtetele (spin-offs ja spin-outs) 068 Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes ning toetusmeetmed 069 Keskkonnasõbralike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine VKEdes 070 Energiatõhususe edendamine suurtes ettevõtetes 071 Selliste teenuste pakkumisele spetsialiseerunud ettevõtete arendamine ja edendamine, mis aitavad kaasa vähese CO2-heitega majanduse arendamisele ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele (sh toetus sellistele teenustele) 072 VKEde ettevõtlustaristu (sh tööstuspargid ja tootmiskohad) 073 Toetus sotsiaalsetele ettevõtetele (VKEd) 074 Turismialaste väärtuste arendamine ja edendamine VKEdes 075 Turismialaste teenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks 076 Kultuuri- ja loomevara arendamine ja edendamine VKEdes 077 Kultuuri- ja loometeenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) — nõudluse stimuleerimine, rakendused ja teenused 078 E-valitsuse teenused ja rakendused (sh e-riigihanked, IKT meetmed, millega toetatakse avaliku halduse reformi, küberjulgeolek, usaldust ja eraelu puutumatust käsitlevad meetmed, e-õigus ja e-demokraatia) 079 Juurdepääs avaliku sektori teabele (sh avaandmed, e-kultuur, digitaalraamatukogud, digitaalne infosisu ja e-turism) 080 E-kaasatuse, e-juurdepääsetavuse, e-õppe ja e-hariduse teenused ja rakendused, digitaaloskused 081 IKT lahendused tervislikuks ja aktiivseks vananemiseks ning e-tervise teenused ja rakendused (sh e-hooldus ja ühiskava „Intelligentne elukeskkond”) 082 IKT teenused ja rakendused VKEdele (sh e-kaubandus, e-äri ning võrgustikupõhised äriprotsessid), eluslaborid, veebiettevõtlus ja IKT idufirmade loomine Keskkond 083 Õhukvaliteedi meetmed 084 Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll (IPPC) 085 Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja suurendamine, looduskaitse ja roheline taristu 086 Natura 2000 alade kaitse, taastamine ja säästev kasutamine 087 Kliimamuutustega kohanemise meetmed ja kliimaga seotud riskide (nt erosioon, tulekahjud, üleujutused, tormid ja põud) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud 088 Muude kui kliimaga seotud loodusriskide (st maavärinad) ning inimtegevusega seotud riskide (nt tehnoloogiaalased õnnetusjuhtumid) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud 089 Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine 090 Jalgratta- ja jalakäijateed 091 Looduslike alade turismivõimaluste arendamine ja edendamine 092 Riigi turismialaste väärtuste kaitse, arendamine ja edendamine 093 Riigi turismiteenuste kaitse, arendamine ja edendamine 094 Riigi kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine 095 Riigi kultuuripärandiga seotud teenuste arendamine ja edendamine Muud 096 ERFi rakendamisega seotud riiklike haldusasutuste institutsiooniline suutlikkus ja avalikud teenused või meetmed ESFi institutsioonilist suutlikkust käsitlevate algatuste toetamiseks 097 Kogukondlikult juhitud kohaliku arengu algatused linna- ja maapiirkondades 098 Äärepoolseimad piirkonnad: kõigi juurdepääsuga seotud probleemidest ja territoriaalsest killustatusest tulenevate lisakulude hüvitamine 099 Äärepoolseimad piirkonnad: erimeetmed turu suurusega seotud teguritest tulenevate lisakulude hüvitamiseks 100 Äärepoolseimad piirkonnad: toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks 101 Ristfinantseerimine ERFi vahenditest (toetus ESFi tüüpi meetmetele, mis on vajalikud ERFi osa nõuetekohaseks rakendamiseks ja sellega vahetult seotud) V. Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamise ning tööjõu liikuvuse parandamine: 102 Tööotsijate ja mitteaktiivsete inimeste, sealhulgas pikaajaliste töötute ja tööturult eemale jäävate inimeste juurdepääs töövõimalustele, sealhulgas ka kohaliku tähtsusega tööhõivealgatuste ning tööalase liikuvuse toetamise kaudu 103 Eelkõige mittetöötavate ja mitteõppivate noorte, sealhulgas sotsiaalselt tõrjutute riskirühma ja marginaliseerunud kogukondadesse kuuluvate noorte jätkusuutlik integreerimine tööturule, kasutades selleks ka noortegarantiid 104 Töö füüsilisest isikust ettevõtjana, ettevõtlus ja ettevõtete loomine, sealhulgas innovatiivsed väikesed ja keskmise suurusega ning mikroettevõtted 105 Meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades, kaasa arvatud töö saamisel ja karjääri edendamisel, töö- ja eraelu ühitamine ning võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise edendamine 106 Töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemine muutustega 107 Aktiivse ja tervena vananemine 108 Tööturuasutuste (nt avalikud ja eraõiguslikud tööhõivetalitused) moderniseerimine ning tööturu vajaduste parem rahuldamine, sealhulgas meetmed töötajate riikidevahelise liikuvuse parandamiseks liikuvuskavade ja parema koostööga asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel VI. Sotsiaalse kaasatuse edendamine, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine: 109 Aktiivne kaasamine, sealhulgas eesmärgiga edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet 110 Marginaliseerunud kogukondade (nt romad) sotsiaal-majanduslik integreerimine 111 Võitlus igasuguse diskrimineerimise vastu ja võrdsete võimaluste edendamine 112 Juurdepääsu parandamine taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele ja üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele 113 Sotsiaalse ettevõtluse edendamine ja kutsealase integreerimise edendamine sotsiaalsetes ettevõtetes ning sotsiaalses ja solidaarses majanduses, et parandada tööleidmise võimalusi 114 Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu strateegiad VII. Investeeringud haridusse, koolitusse ja kutseõppesse oskuste omandamiseks ja elukestvaks õppeks: 115 Koolist väljalangemise vähendamine ja ennetamine ning võrdse juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsele haridusele nii koolieelsetes lasteasutustes kui ka põhi- ja keskkoolis, sealhulgas (formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed) õppimisvõimalused taasintegreerimiseks haridusse ja koolitusse 116 Kolmanda taseme või samaväärse hariduse kvaliteedi, tulemuslikkuse ja kättesaadavuse parandamine, et suurendada osalust ja parandada haridustaset, pidades eelkõige silmas ebasoodsas olukorras olevaid inimesi 117 Kõikide vanuserühmade võrdsete võimaluste parandamine juurdepääsul elukestvale õppele formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes vormides, tööjõu teadmiste, oskuste ja pädevuse suurendamine ning paindlike õppimisvõimaluste edendamine karjäärinõustamise ja omandatud oskuste tunnistamise kaudu 118 Haridus- ja koolitussüsteemide vastavuse parandamine tööturu vajadustele, õpingutelt tööle siirdumise hõlbustamine, samuti kutseõppe ja -koolitussüsteemide ja nende kvaliteedi parandamine, kasutades selleks ka kutseoskuste prognoosimist, õppekavade kohandamist ning luues ja edasi arendades töökohal toimuva väljaõppe süsteeme, kaasa arvatud kaheosalise õppe süsteemid ja praktikaskeemid VIII. Riigiasutuste ja sidusrühmade institutsionaalse suutlikkuse parandamine ja avaliku halduse tõhustamine: 119 Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava 120 Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava IX. Tehniline abi: 121 Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll 122 Hindamine ja uuringud 123 Teave ja teabevahetus ( 1 ) Üksnes investeeringud, mis on seotud keskkonnakaitsega või millega kaasnevad lennujaamade keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks vajalikud investeeringud.







TABEL 2: RAHASTAMISVIISI KÄSITLEVAD KOODID 2. RAHASTAMISVIIS 01 Tagastamatu abi 02 Tagastatav abi 03 Toetus rahastamisvahendite kaudu: riski- ja omakapital või samaväärne vahend 04 Toetus rahastamisvahendite kaudu: laen või samaväärne vahend 05 Toetus rahastamisvahendite kaudu: tagatis või samaväärne vahend 06 Toetus rahastamisvahendite kaudu: intressitoetus, tagatistasu toetus, tehniline abi või samaväärne vahend 07 Preemia







TABEL 3: TERRITOORIUMI LIIKI KÄSITLEVAD KOODID 3. TERRITOORIUMI LIIK 01 Suured linnapiirkonnad (tihedalt asustatud, rahvaarv > 50 000 ) 02 Väikesed linnapiirkonnad (keskmise asustustihedusega, rahvaarv > 5 000 ) 03 Maapiirkonnad (hõredalt asustatud) 04 Makropiirkondlik koostööpiirkond 05 Koostöö riiklike ja piirkondlike programmipiirkondade vahel siseriiklikus kontekstis 06 ESFi riikidevaheline koostöö 07 Ei kohaldata







TABEL 4: TERRITORIAALSEID RAKENDUSMEHHANISME KÄSITLEVAD KOODID 4. TERRITORIAALSED RAKENDUSMEHHANISMID 01 Integreeritud territoriaalsed investeeringud – linnapiirkonnad 02 Muud terviklikud lähenemisviisid linnade säästvale arengule 03 Muud integreeritud territoriaalsed investeeringud 04 Muud terviklikud lähenemisviisid maapiirkondade säästvale arengule 05 Muud terviklikud lähenemisviisid linna- ja maapiirkondade säästvale arengule 06 Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu algatused 07 Ei kohaldata







TABEL 5: TEMAATILISI EESMÄRKE KÄSITLEVAD KOODID 5. TEMAATILINE EESMÄRK (ERF ja Ühtekuuluvusfond) 01 Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine 02 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine 03 Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime suurendamine 04 Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites 05 Kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine 06 Keskkonna säilitamine, keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine 07 Säästva transpordi edendamine ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine 08 Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine 09 Sotsiaalse kaasatuse edendamine ning võitlemine vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu 010 Investeerimine haridusse, koolitusse, oskuste omandamisega seotud kutseõppesse ja elukestvasse õppesse 011 Avaliku sektori asutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ning tõhus avalik haldus 012 Ei kohaldata (ainult tehniline abi) ▼M1 013 COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil ▼B







TABEL 6: MAJANDUSTEGEVUST KÄSITLEVAD KOODID 6. MAJANDUSTEGEVUS 01 Põllumajandus ja metsandus 02 Kalapüük ja vesiviljelus 03 Toiduainete ja jookide tootmine 04 Tekstiili ja tekstiilitoodete tootmine 05 Transpordivahendite tootmine 06 Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine 07 Muu mujal liigitamata tootmine 08 Ehitus 09 All- ja pealmaakaevandamine (sh energeetiliste maavarade kaevandamine) 10 Elektrienergia, gaas, aur, kuum vesi ja õhu konditsioneerimine 11 Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus 12 Veondus ja ladustamine 13 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalane tegevus, sh telekommunikatsioon, infoalane tegevus, arvutiprogrammide programmeerimis-, nõustamis- ja nendega seotud teenused 14 Hulgi- ja jaekaubandus 15 Turism, majutus ja toitlustus 16 Finants- ja kindlustustegevus 17 Kinnisvara, rentimine ja äritegevus 18 Avalik haldus 19 Haridus 20 Tervishoid 21 Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus 22 Keskkonna ja kliimamuutustega seotud tegevused 23 Kunst, meelelahutus, loomemajandus ja vaba aeg 24 Mujal liigitamata teenused







TABEL 7: ASUKOHTA KÄSITLEVAD KOODID 7. ASUKOHT (2) Kood Asukoht Toimingu asukoha/toimumiskoha piirkonna või ala kood, nagu on sätestatud ühises statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (1) lisas. ( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).