2002D0741 — ET — 03.07.2007 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 4. september 2002, millega kehtestatakse ühenduse muudetud ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid koopia- ja joonestuspaberile ning muudetakse otsust 1999/554/EÜ (teatavaks tehtud numbri K(2002) 3294 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2002/741/EÜ) (EÜT L 237, 5.9.2002, p.6)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 KOMISJONI OTSUS, 21. juuni 2007, L 173 29 3.7.2007









▼B

KOMISJONI OTSUS,

4. september 2002,

millega kehtestatakse ühenduse muudetud ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid koopia- ja joonestuspaberile ning muudetakse otsust 1999/554/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 3294 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2002/741/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõike 1 teist lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel võib ühenduse ökomärgise anda tootele, mille omadused võimaldavad märkimisväärselt mõjutada esmatähtsate keskkonnaaspektide parandamist. (2) Määruses (EÜ) nr 1980/2000 nähakse ette, et ökomärgise andmise erikriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. (3) Selles määruses nähakse ka ette, et ökomärgise andmise kriteeriumid ja nende kriteeriumidega seotud hindamise ja vastavuse tõendamise nõuded vaadatakse läbi õigel ajal enne iga tooterühma kriteeriumide kehtivusaja lõppu. Selle läbivaatamise tulemusena tehakse ettepanek kehtivusaegu pikendada, need tühistada või neid muuta. (4) Turu arengu arvessevõtmiseks on vaja muuta ökoloogilisi kriteeriume, mis kehtestati komisjoni 19. juuli 1999. aasta otsusega 1999/554/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid koopiapaberile ( 2 ). Samal ajal tuleb muuta asjakohase tooterühma määratlust nii, et see hõlmaks ka joonestuspaberit. (5) Tuleb vastu võtta uus komisjoni otsus, millega kehtestatakse kõnealusele tooterühmale ökoloogilised erikriteeriumid, mille kehtivusaeg on viis aastat. (6) Et äriühingutel, kelle toodetele on antud ökomärgis enne käesoleva otsuse kohaldamiskuupäeva, oleks piisavalt aega kohandada neid tooteid uutele kriteeriumidele vastavaks, on asjakohane, et piiratud aja jooksul, mis ei ületa 12 kuud, kehtiksid samal ajal nii käesoleva otsusega kehtestatud uued kriteeriumid kui ka otsusega 1999/554/EÜ kehtestatud kriteeriumid. (7) Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed põhinevad määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 13 alusel moodustatud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoni väljatöötatud kriteeriumide projektil. (8) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel loodud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Selleks et paberile võiks määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel anda ühenduse ökomärgise, peab paber kuuluma artiklis 2 määratletud tooterühma “koopia- ja joonestuspaber” ning vastama käesoleva otsuse lisas kindlaksmääratud ökoloogilistele kriteeriumidele.

Artikkel 2

1. Tooterühma “koopia- ja joonestuspaber” kuuluvad trükimärkideta paberi lehed ja rullid, mida kasutatakse trükkimiseks ja koopiate valmistamiseks või kirjutamiseks ja joonestamiseks.

2. Sellesse tooterühma ei kuulu ajalehe-, termo- ja isekopeeruv paber.

Artikkel 3

Haldusotstarbel antakse tooterühmale “koopia- ja joonestuspaber” koodnumber “011”.

Artikkel 4

Otsuse 1999/554/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Kõnesoleva tooterühma määratlus ja selle ökoloogilised erikriteeriumid kehtivad kuni 31. augustini 2003.”

▼M1

Artikkel 5

Koopia- ja joonestuspaberi tooterühma ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 28. veebruarini 2009.

▼B

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Käesolevate kriteeriumide eesmärk on eelkõige:

— vähendada mürgiste ja eutrofeerivate ainete veeheidet,

— vähendada energia kasutamisega seotud keskkonnakahjusid ja ohte (globaalne soojenemine, hapestumine, osoonikihi kahanemine, taastumatute ressursside ammendumine) energiatarbe ja sellega seotud õhuheitme vähendamise abil,

— vähendada ohtlike kemikaalide kasutamisega seotud keskkonnakahjusid ja ohte,

— rakendada metsade kaitseks säästva majandamise põhimõtteid.

Kriteeriumid on kehtestatud tasemel, mis soodustab väiksema keskkonnamõjuga koopia- ja joonestuspaberi märgistamist.

Hindamise ja vastavuse tõendamise nõuded

Iga kriteeriumi kohta esitatakse hindamise ja vastavuse tõendamise erinõuded.

Juhul kui taotlejalt nõutakse kõnesolevatele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks deklaratsioonide, dokumentide, analüüsi- ja katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad tõendusmaterjalid pärineda vastavalt vajadusele taotlejalt ja/või tema tarnijatelt ja/või nende tarnijatelt jne.

Peale iga kriteeriumi kohta märgitud katsemeetodite võib vajaduse korral kasutada ka muid katsemeetodeid tingimusel, et nende samaväärsuse on kinnitanud taotlust hindav pädev asutus.

Võimaluse korral teevad katseid standardi EN ISO 17025 üldistele nõuetele vastavad nõuetekohaselt akrediteeritud laboratooriumid.

Vajaduse korral võib pädev asutus nõuda tõendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

Pädevatele asutustele soovitatakse taotluste hindamisel ja kriteeriumidele vastavuse kontrollimisel arvestada selliste tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemide nagu EMAS või ISO 14001 rakendamist (Märkus: nende juhtimissüsteemide rakendamist ei nõuta).

KRITEERIUMID

1. Vee- ja õhuheide

a) COD, väävel (S), NO x: Nende parameetrite puhul väljendatakse paberimassi ja paberi tootmisega seotud õhu- ja/või veeheidet pallides (PCOD, PS, PNOx) järgnevalt kindlaksmääratud viisil. Ükski näitaja (PCOD, PS, või PNOx) eraldi ei tohi olla suurem kui 1,5. Pallide summa (Ptotal = PCOD + PS + PNOx) ei tohi ületada 3,0. PCOD arvutatakse järgmiselt (PS ja PNOx arvutatakse samal viisil). Arvutus paberimassi tootmise puhul: iga kasutatud paberimassi i korral jagatakse temaga seotud COD heide (CODpulp, i , kilogrammides ühe tonni õhkkuiva paberimassi kohta) vastava paberimassi liigi etalonväärtusega (CODreference, pulp), mis on esitatud järgnevas tabelis. Neid jagatisi kaalutakse vastavalt kasutatud paberimassi osale (pi, väljendatud märja paberi suhtes) ja kaalutud jagatiste liitmisel saadakse paberimassi tootmisele vastav pallide arv (PCOD, pulp). Seega: PCOD, pulp = Σ (pi × CODpulp, i/CODreference, pulp). Arvutus paberi tootmise puhul: paberi tootmisele vastavate pallide (PCOD, paper) arvutamiseks jagatakse vastav COD heide (CODpaper) järgnevas tabelis esitatud paberi etalonväärtusega (CODreference, paper). Seega: PCOD, paper = CODpaper/CODreference, paper. Pallide PCOD üldväärtuse arvutamine: Kaalutud üldetalonväärtus erinevate kasutatud paberimasside puhul (CODweighted reference, pulp) arvutatakse järgmiselt: CODweighted reference, pulp = Σ (pi × CODreference, pulp). Lõpliku pallide üldarvu (PCOD) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisele vastavad pallid: PCOD = PCOD, pulp × CODweighted reference, pulp/(CODweighted reference, pulp + CODreference, paper) + PCOD, paper × CODreference, paper/(CODweighted reference, pulp + CODreference, paper). Paberimassi liikide ja paberi tootmisega seotud heitme etalonväärtuste tabel



Paberimassi liik / paber Heide (kilogrammi ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) CODreference Sreference NOx reference Tehniline tselluloos (sulfaat- ja muu tselluloos, v.a sulfittselluloos) 18,0 0,6 1,6 Tehniline tselluloos (sulfittselluloos) 25,0 0,6 1,6 Kemotermiline puidumass 15,0 0,2 0,3 Termiline puidumass / defibröörpuidumass 3,0 0,2 0,3 Ringlusse võetud kiumass 2,0 0,2 0,3 Paber (vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kogu kasutatav paberimass kujutab endast ostetud kaubanduslikku paberimassi) 1,0 0,3 0,8 Paber (muude vabrikute puhul) 1,0 0,3 0,7 Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja nendega seotud tõendavad dokumendid, kaasa arvatud katseprotokollid, mille puhul on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: COD: ISO 6060; NOx ISO 11564; S(oksüdeeritud vormis): EPA nr. 8; S(redutseeritud vormis): EPA nr 16A; S sisaldus õlis: ISO 8754:1995; S sisaldus kivisöes: ISO 351. Tõendavates dokumentides esitatakse mõõtmiste sagedus ning COD, S ja NOx pallide arvutus. Arvutamisel võetakse arvesse kõiki paberimassi ja paberi tootmisega, kaasa arvatud auru genereerimisega väljaspool tootmisrajatist seotud S ja NOx heitmeid, välja arvatud elektri tootmisega seotud heitmed. Muu hulgas mõõdetakse utilisaatorkateldest, lubjapõletusahjudest, aurukateldest ja tugevalõhnaliste gaaside põletusahjudest lähtuv heide. Arvestatakse ka difusioonheidet. Väävli õhuheitme väärtuste deklareerimisel esitatakse andmed nii väävli oksüdeeritud kui redutseeritud vormide kohta (dimetüülsulfiid, metüülmerkaptaan, vesiniksulfiid jms). Võetakse arvesse ka õlist, kivisöest ja muudest tuntud väävlisisaldusega väliskütustest soojusenergia saamisega seotud väävliheidet, kusjuures selle väärtuse võib mõõtmise asemel arvutada. Veeheitmete mõõtmisi tehakse filtreerimata ja settimata proovidega pärast puhastamist kas vabrikus või avalikus veepuhastusrajatises. Mõõtmise periood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmisrajatise puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust rajatise püsiva töö päeva. Mõõtmised peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

b) Adsorbeeruvad orgaanilised halogeniidid (AOX): iga kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOXi heide ühe kilogrammi õhkkuiva paberimassi kohta ei tohi ületada 0,25 kg. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab katseprotokollid, mille puhul on kasutatud järgmist katsemeetodit: AOX ISO 9562 (1989). Tõendavatesse dokumentidesse märgitakse mõõtmiste sagedus. AOXi mõõdetakse üksnes menetluste korral, milles paberimassi pleegitamiseks kasutatakse kloori ühendeid. AOXi ei mõõdeta paberimassi mittevalmistavate paberitootmisrajatiste reovees, pleegitamata paberimassi tootvate rajatiste reovees ja kloorivabu pleegitusaineid kasutavate rajatiste reovees. Mõõtmisi tehakse filtreerimata ja settimata proovidega pärast puhastamist kas vabrikus või avalikus veepuhastusrajatises. Mõõtmise periood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmisrajatise puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust rajatise püsiva töö päeva. Mõõtmised peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

c) CO 2: taastumatutest allikatest lähtuv süsinikdioksiidi heide ühe tonni toodetud paberi kohta, kaasa arvatud elektri (rajatisesisese või -välise) tootmisega seotud heide, ei tohi ületada 1 000 kg. Vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kogu kasutatav paberimass kujutab endast ostetud kaubanduslikku paberimassi, ei tohi kõnesolev heide ühe tonni toodetud paberi kohta ületada 1 100 kg. Heide arvutatakse paberimassi ja paberi tootmisega seotud heidete summana. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid. Taotleja esitab süsinikdioksiidi õhuheitme andmed. Nende andmete puhul võetakse arvesse kõigi paberimassi ja paberi valmistamisel kasutatud taastumatute kütuste liikidega seotud heitmeallikaid, kaasa arvatud elektri (rajatisesisese või -välise) tootmisega seotud heide. Kütustest lähtuva CO 2 heitme arvutamisel võetakse arvesse järgmisi emissioonikoefitsiente:



Kütus CO2, fossil heide Ühik Kivisüsi 95 g CO2, fossil/MJ Toornafta 73 g CO2, fossil/MJ Kütteõli 1 74 g CO2, fossil/MJ Kütteõli 2-5 77 g CO2, fossil/MJ Veeldatud naftagaas (LPG) 69 g CO2, fossil/MJ Maagaas 56 g CO2, fossil/MJ Võrguelekter 400 g CO2, fossil/KWh Selles tabelis esitatud võrguelektriga seotud emissiooni koefitsienti (Euroopa keskmine) kasutatakse kõikidel juhtudel, välja arvatud siis, kui taotleja esitab dokumendid, milles määratakse kindlaks emissioonikoefitsiendi keskmine väärtus asjaomase (asjaomaste) elektritarnija(te) puhul; sel juhul võib kasutada tabelis esitatud emissioonikoefitsiendi asemel viimati mainitud keskmist väärtust. Massibilansi arvutamise periood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmisrajatise puhul peavad arvutused hõlmama vähemalt 45 järjestikust rajatise püsiva töö päeva. Arvutused peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

2. Energiatarve

a) Elekter: paberimassi ja paberi tootmisega seotud elektritarvet väljendatakse pallides (PE) järgnevalt kindlaksmääratud viisil. Pallide arv PE e tohi olla üle 1,5. PE arvutatakse järgmiselt. Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatud paberimassi i korral arvutatakse sellega seotud energiatarve (Epulp, i, väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) järgmiselt: Epulp, i = rajatises toodetud elekter + ostetud elekter — müüdud elekter See väärtus jagatakse vastava paberimassi liigi etalonväärtusega (Ereference, pulp), mis on esitatud järgnevas tabelis. Neid jagatisi kaalutakse vastavalt kasutatud paberimassi osale (pi, väljendatud märja paberi suhtes) ja kaalutud jagatiste liitmisel saadakse paberimassi tootmisega seotud elektritarbele vastav pallide arv (PE, pulp). Seega: PE, pulp = Σ (pi × Epulp, i/Ereference, pulp). Arvutus paberi tootmise puhul: samamoodi arvutatakse paberi tootmisega seotud elektritarve (Epaper) ja jagatakse järgnevas tabelis esitatud vastava paberi liigi etalonväärtusega (Ereference, paper): Epaper, i = rajatises toodetud elekter + ostetud elekter — müüdud elekter PE, paper = E paper/Ereference, paper Pallide PE koguväärtuse arvutamine: Pallide kaalutud üldetalonväärtus paberimassi puhul (Eweighted reference, pulp) arvutatakse järgmiselt: Eweighted reference, pulp = Σ (pi × Ereference, pulp). Lõpliku pallide üldarvu (PE) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisele vastavad pallid: PE = PE, pulp × Eweighted reference, pulp/(Eweighted reference, pulp + Ereference, paper) + PE, paper × Ereference, paper/(Eweighted reference, pulp + Ereference, paper)

b) Kütus (soojusenergia): paberimassi ja paberi tootmisega seotud kütusetarvet väljendatakse pallides (PF) järgnevalt kindlaksmääratud viisil. Pallide arv PF e tohi olla üle 1,5. PF arvutatakse järgmiselt. Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatud paberimassi i korral arvutatakse sellega seotud kütusetarve (Fpulp, i, väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) järgmiselt: Fpulp, i = rajatises toodetud kütus + ostetud kütus — müüdud kütus — 1,25 × rajatises toodetud elekter. Märkus: puidumassi puhul ei ole vaja arvutada Fpulp, i väärtust (ja selle osa PF, pulp väärtuses), välja arvatud juhul, kui see on kaubanduslik kuivatatud puidumass, mis sisaldab vähemalt 90 % kuivainet. Fpulp, i jagatakse vastava paberimassi liigi etalonväärtusega (Freference, pulp), mis on esitatud järgmises tabelis. Neid jagatisi kaalutakse vastavalt kasutatud paberimassi osale (pi, väljendatud märja paberi suhtes) ja kaalutud jagatiste liitmisel saadakse paberimassi tootmisega seotud kütusetarbele vastav pallide arv (PF, pulp). Seega: PF, pulp = Σ (pi × Fpulp, i/Freference, pulp). Arvutus paberi tootmise puhul: samamoodi arvutatakse paberi tootmisega seotud kütusetarve (Fpaper, väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta): Fpaper, i = rajatises toodetud kütus + ostetud kütus — müüdud kütus — 1,25 × rajatises toodetud elekter. PF, paper = Fpaper/Freference, paper Pallide PF koguväärtuse arvutamine: pallide kaalutud üldetalonväärtus paberimassi puhul (Fweighted reference, pulp) arvutatakse järgmiselt: Fweighted reference, pulp = Σ (pi × Freference, pulp). Lõpliku pallide üldarvu (PF) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisele vastavad pallid: PF = PF, pulp × Fweighted reference, pulp/(Fweighted reference, pulp + Freference, paper) + PF, paper × Freference, paper /(Fweighted reference, pulp + Freference, paper) Elektri ja kütuste puhul kasutatavate etalonväärtuste tabel



Paberimassi liik Kütus, kilovatt-tundi ühe tonni õhkkuiva paberimassi kohta, Freference Elekter, kilovatt-tundi ühe tonni õhkkuiva paberimassi kohta, Ereference Tehniline tselluloos 4 000 ( Märkus: kaubandusliku õhkkuiva paberimassi puhul, mis sisaldab vähemalt 90 % kuivainet, võib seda väärtust suurendada 25 % võrra, juhul kui on tegemist kuivatamiseks kasutatava energiaga) 800 Puidumass 900 ( Märkus: seda väärtust rakendatakse ainult kaubandusliku õhkkuiva paberimassi puhul ) 2 500 Ringlusse võetud kiumass 1 800 ( Märkus: kaubandusliku õhkkuiva paberimassi puhul võib seda väärtust suurendada 25 % võrra, juhul kui on tegemist kuivatamiseks kasutatava energiaga ) 800



Paberi liik Kütus, kWh/tonn Elekter, kWh/tonn Katmata puidumassivaba kvaliteetpaber Superkalandeeritud ajakirjapaber 1 800 600 Kaetud puidumassivaba kvaliteetpaber Õhuke ja keskmise paksusega kaetud ajakirjapaber 1 800 800 Hindamine ja vastavuse tõendamine (nii punkti a kui ka b puhul): taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja kõik asjakohased tõendavad dokumendid. Seega märgitakse esitatavate üksikasjade hulgas ka kogu elektritarve ja kogu kütusetarve. Taotleja arvutab kogu paberimassi ja paberi valmistamisel kasutatud sisendenergia (jaguneb soojusenergiaks/kütusteks ning elektrienergiaks), kaasa arvatud ringlussevõetud paberijäätmete värviärastusel kasutatud energia. Energiatarbe arvutamisel ei võeta arvesse tooraine vedamiseks, paberi katmiseks väljaspool paberimasinat ja pakendamiseks kulutatud energiat. Kogu soojusenergia arvutamisel arvestatakse ka kõiki ostetud kütuseid. Võetakse arvesse ka rajatisesiseste protsessidega seotud vedelike ning jääkide ja jäätmete (nt puidujäätmed, saepuru, vedelikud, paberijäägid, praakpaber) põletamisel regenereeritud soojusenergiat, samuti rajatises elektri tootmisel saadud soojusenergiat, kusjuures taotlejal on kogu soojusenergia arvutamisel vaja arvesse võtta siiski ainult 80 % nendest allikatest pärinevast soojusenergiast. Elektrienergia tähendab kogu ülekandevõrgust tootmisrajatisse sisenevat ja rajatises toodetud elektrienergiat. Reovee puhastamiseks kasutatud elektrit ei arvestata. Kui elektrienergia kasutamisel soojusallikana tekib ka auru, arvutatakse auru moodustumissoojus, jagatakse see 0,8ga ja liidetakse kogu kütusetarbele.

3. Kiud — säästev metsade majandamine

Kiud võivad olla kas puidukiud, taaskasutusse võetud paberist regenereeritud kiud või muud tsellulooskiud. Paberitehase praagist saadud kiudu ei peeta ringlussevõetud kiuks.

Vähemalt 10 % metsast pärit esmasest puidukiust peab olema saadud metsadest, millel on sertifikaat selle kohta, et nende majandamisel rakendatakse metsade säästva majandamise põhimõtteid ja meetmeid.

Ülejäänud metsast pärit esmane puidukiud peab olema saadud metsadest, mille majandamisel rakendatakse metsade säästva majandamise põhimõtteid ja meetmeid.

Tuleb märkida kõigi kasutatud esmasete puidukiudude päritolu.

Euroopas peavad eespool mainitud põhimõtted ja meetmed vastama vähemalt Lissabonis 2.–4. juunil 1998. aastal toimunud Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil heakskiidetud metsade säästva majandamise üleeuroopalistele tegevusjuhistele. Väljaspool Euroopat peavad need vastama vähemalt 1992. aasta juunis Rio de Janeiros toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi metsanduspõhimõtetele ning vajaduse korral asjakohastele rahvusvahelisel ja piirkondlikul algatusel (ITTO, Montreali protsess, Tarapoto protsess, UNEP/FAO Aafrika kuivalade algatus) vastuvõetud metsade säästva majandamise kriteeriumidele ja juhistele.

Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud kiu liigid, kogused ja päritolu. Esmase kiu päritolu märgitakse piisavalt täpselt, nii et vajaduse korral oleks võimalik kontrollida, kas esmane kiud on saadud säästvalt majandatavast metsast. Kui on kasutatud metsast pärit esmast kiudu, esitab taotleja vajaliku(d) sertifikaadi(d) ja tõendavad dokumendid, mis näitavad, et asjakohane sertifitseerimissüsteem võimaldab õigesti hinnata eespool nimetatud metsade säästva majandamise põhimõtteid ja meetmeid. Juhul kui metsast pärit esmane puidukiud on saadud metsadest, millel ei ole sertifikaati selle kohta et nende majandamisel rakendatakse metsade säästva majandamise põhimõtteid ja meetmeid, esitab taotleja vajaliku deklaratsiooni, harta, toimimisjuhendi või avalduse, mis tõendab, et eespool esitatud nõuded on täidetud.

4. Ohtlikud keemilised ained

Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud keemiatoodete nimekirja ja asjakohased dokumendid (nagu materjalide ohutuskaardid). Nendes nimekirjades märgitakse kõigi kasutatud tehnoloogiliste kemikaalide kogused, otstarbed ja tarnijad.

a) Kloor: pleegitusainena ei tohi kasutada gaasilist kloori. Seda nõuet ei kohaldata kloordioksiidi valmistamise ja kasutamisega seotud gaasilise kloori suhtes. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab paberimassi tootja(te) deklaratsiooni selle kohta, et pleegitusainena ei ole kasutatud kloori. Märkus: kuivõrd seda nõuet kohaldatakse ka ringlussevõetud kiu suhtes, võib siiski kasutada eelmistes olelustsüklites gaasilise klooriga pleegitatud kiudu).

b) Alküülfenooletoksülaadid: puhastus- ja värviärastuskemikaalidele, vahutamisvastastele valmististele, dispergaatoritele ning katetele ei tohi lisada alküülfenooletoksülaate ja muid alküülfenoolide derivaate. Alküülfenoolide derivaadid on ained, mille lagunemisel tekivad alküülfenoolid. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab kemikaalide tarnija(te) deklaratsiooni(d) selle kohta, et kõnesolevatele toodetele ei ole lisatud alküülfenooletoksülaate või muid alküülfenoolide derivaate.

c) Jääkmonomeerid: kui nende ainete puhul on ette nähtud või võidakse ette näha üks järgmine nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivis 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta) ( 3 ) ja selle edasistes muudatustes kindlaksmääratud hoiatusmärge (või mitmest sellisest hoiatusest koostatud liitmärge): R45 (võib põhjustada vähki), R46 (võib põhjustada päritavaid geneetilisi kahjustusi), R49 (võib põhjustada sissehingamisel vähki), R50/53 (väga mürgine veeorganismidele, võib pikaks ajaks reostada veekeskkonna), R51/53 (mürgine veeorganismidele, võib pikaks ajaks reostada veekeskkonna), R52/53 (kahjulik veeorganismidele, võib pikaks ajaks reostada veekeskkonna), R60 (võib kahjustada sigivust), R61 (võib kahjustada loodet), ei tohi katted, retensioonilisandid, tugevdid, hüdrofoobsed lisandid ja rajatisesiseses ning -välises veepuhastuses kasutatavad kemikaalid sisaldada jääkmonomeere kokku üle 100 ppm kuivainest. Katted, retensioonilisandid, tugevdid, hüdrofoobsed lisandid ja rajatisesiseses ning -välises veepuhastuses kasutatavad kemikaalid ei tohi sisaldada akrüülamiidi üle 1 000 ppm kuivainest. Pädev asutus võib vabastada taotleja rajatisevälises veepuhastuses kasutatavate kemikaalidega seotud nõuete täitmisest. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ja asjakohased dokumendid (nagu materjalide ohutuskaardid).

d) Taaskasutatava kiu värvitustamissegudes kasutatavad pindaktiivsed ained: juhul kui kasutatud pindaktiivsete ainete kogus ühe tonni õhkkuiva materjali kohta on vähemalt 100 grammi (taaskasutatava kiu kõigis värvitustamissegudes kasutatud pindaktiivsete ainete üldkogus), peab iga pindaktiivne aine olema kergesti biolagundatav. Kui kasutatud pindaktiivsete ainete kogus ühe tonni õhkkuiva materjali kohta on alla 100 grammi, peab iga pindaktiivne aine olema kas kergesti või täielikult biolagundatav (katsemeetodeid ja vastuvõetavuse tasemeid vt allpool). Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab deklaratsiooni vastavuse kohta kõnesolevale kriteeriumile ja iga pindaktiivse aine kohta asjakohase materjali ohutuskaardi või katseprotokolli, milles märgitakse katsemeetod, piirnorm ja esitatavad järeldused, mille puhul on kasutatud ühte järgmist katsemeetodit ja vastuvõetavuse taset: kergesti biolagundatava aine korral OECD standardid 301 A–F (või samaväärsed ISO standardid), kusjuures 301 A ja E puhul peab 28 ööpäeva jooksul lagunema vähemalt 70 % ning 301 B, C ja F puhul vähemalt 60 % ainest; täielikult biolagundatava aine korral OECD standardid 302 A–C (või samaväärsed ISO standardid), kusjuures 302 A ja B puhul peab 28 ööpäeva jooksul lagunema vähemalt 70 % ning 302 C puhul vähemalt 60 % ainest.

e) Biotsiidid: kiudu sisaldavates veeringesüsteemides lima moodustavate organismide tõrjeks kasutatavad biotsiidid ja biostaatikumid ei tohi olla bioakumuleerumisvõimelised. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab deklaratsiooni vastavuse kohta kõnesolevale kriteeriumile ja asjakohase materjali ohutuskaardi või katseprotokolli, milles märgitakse katsemeetod, piirnorm ja esitatavad järeldused, mille puhul on kasutatud järgmisi katsemeetodeid: OECD 107, 117 või 305 A–E.

f) Asovärvid: ei tohi kasutada asovärve, mis võivad lõhustumisel anda järgmisi aromaatseid amiine:



4-aminobifenüül (92–67–1) bensidiin (92–87–5) 4-kloro-o - toluidiin (95–69–2) 2-naftüülamiin (91–59–8) o - aminoasotolueen (97–56–3) 2-amino-4-nitrotolueen (99–55–8) 4-kloroaniliin (106–47–8) 2,4-diaminoanisool (615–05–4) 4,4'-diaminodifenüülmetaan (101–77–9) 3,3'-diklorobensidiin (91–94–1) 3,3'-dimetoksübensidiin (119–90–4) 3,3'-dimetüülbensidiin (119–93–7) 3,3'-dimetüül-4,4'-diaminodifenüülmetaan (838–88–0) p - kresidiin (120–71–8) 4,4'-metüleenbis(2-kloroaniliin) (101–14–4) 4,4'-oksüdianiliin (101–80–4) 4,4'-tiodianiliin (139–65–1) o - toluidiin (95–53–4) 2,4-diaminotolueen (95–80–7) 2,4,5-trimetüülaniliin (137–17–7) o - anisidiin (90–04–0) 4-aminoasobenseen (60–09–3) Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab deklaratsiooni kõnesolevale kriteeriumile vastavuse kohta.

g) Värvained: kui kaubanduslike värvivalmististe puhul on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivile 1999/45/EÜ (ohtlike valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) ( 4 ) ja selle edasistele muudatustele ette nähtud või võidakse kasutamise ajal ette näha üks järgmine hoiatusmärge või sellistest hoiatustest koostatud liitmärge: R50 (väga mürgine veeorganismidele), R51 (mürgine veeorganismidele), R52 (kahjulik veeorganismidele), R53 (võib avaldada pikaajalist veekeskkonda kahjustavat toimet), ei tohi neid paberimassi ja paberi tootmisel kasutada. Paberimassi ja paberi tootmisel ei tohi kasutada kaubanduslikke värvivalmistisi, kui need sisaldavad üle 2 % aineid, mille puhul on direktiivi 67/548/EMÜ ja selle edasiste muudatuste kohaselt ette nähtud või võidakse ette näha mõni eespool esitatud hoiatusmärge (või mitmest sellisest hoiatusest koostatud liitmärge. Seda kriteeriumi ei rakendata valmististe puhul, mille kõnesolev liigitamine on tingitud ainult sellise (selliste) värvikomponendi (värvikomponentide) olemasolust, mille seostumisaste on vähemalt 98 %. Seostumisaste on kogu värvi retensioon kiududel menetluse jooksul. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ja vajalikud tõendavad dokumendid nagu asjakohased materjalide ohutuskaardid.

h) Metallikomplekside alusel valmistatud värvained ja pigmendid: plii-, vase-, kroomi-, nikli- ja alumiiniumikomplekside alusel valmistatud värve ja pigmente ei tohi kasutada. Vaskftalotsüaniinvärve ja -pigmente võib siiski kasutada. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab vastavusdeklaratsiooni.

i) Värvainete saastumine ioonidega: saastavate ioonide sisaldused kasutatud värvainetes ei tohi ületada järgmisi väärtusi: Ag — 100 ppm; As — 50 ppm; Ba — 100 ppm; Cd — 20 ppm; Co — 500 ppm; Cr — 100 ppm; Cu — 250 ppm; Fe — 2 500 ppm; Hg — 4 ppm; Mn — 1 000 ppm; Ni — 200 ppm; Pb — 100 ppm; Se — 20 ppm; Sb — 50 ppm; Sn — 250 ppm; Zn — 1 500 ppm. Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab vastavusdeklaratsiooni.

5. Jäätmekäitlus

Kõigis paberimassi ja paberi tootmise rajatistes peab olema jäätmete ja ökomärgisega toodete tootmisjääkide käitlemise süsteem, mille on kindlaks määranud asjaomased paberimassi ja paberi tootmise rajatisi reguleerivad asutused. Süsteem peab olema dokumenteeritud või selgitatud taotluses, kusjuures käsitletud peavad olema vähemalt järgmised punktid:

— ringlusse suunatava materjali jäätmevoost eraldamise ja kasutamise menetlused,

— regenereerimismenetlused materjalide muuks kasutuseks nagu põletamine tehnoloogilise auru saamiseks või kütteks või kasutamine põllumajanduses,

— asjakohaseid paberimassi ja paberi tootmise rajatisi reguleeriva asutuse poolt kindlaksmääratud ohtlike jäätmete käitlemise viisid.

Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab asjakohase tootmisrajatise jäätmekäitluse kirjelduse ja deklaratsiooni kõnesolevale kriteeriumile vastavuse kohta.

6. Kasutuskõlblikkus

Toode peab olema kasutuskõlblik.

Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab asjakohased dokumendid ja/või katsetulemused.

7. Pakendil esitatav teave

Toote esmasel ja teisesel pakendil peab olema järgmine (või sellega samaväärne) tekst:

“Toode on kõlblik lillemärgi kandmiseks, kuna vastab nõuetele, mis muu hulgas piiravad veeheidet (keemiline hapnikutarve, adsorbeeruvad orgaanilised halogeniidid), õhuheidet (S, NOx, CO2) ja energia-, fossiilsete kütuste ning ohtlike ainete kasutamist.”

“Lisateavet lillemärgi kohta vt veebileheküljelt http://europa.eu.int/ecolabel”

“Vanapaber kogutakse ringlusse võtmiseks”.

Lisaks võib valmistaja deklareerida ringlussevõetud kiu minimaalse sisalduse protsentides.

Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab toote pakendi näidise, tootele lisatava teabe ja deklaratsiooni kõnesolevale kriteeriumile vastavuse kohta.

8. Ökomärgisel esitatav teave

Ökomärgise 2. lahtris esitatakse järgmine tekst:

“vähene õhu- ja veereostus

vähene energiatarve

piiratud ohtlike ainete kasutus”.

Hindamine ja vastavuse tõendamine: taotleja esitab ökomärgist kandva tootepakendi näidise ja deklaratsiooni kõnesolevale kriteeriumile vastavuse kohta.