2014R0043 — ET — 04.05.2014 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 43/2014,

20. jaanuar 2014,

millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 1 ) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid. (3) Nõukogul on kohustus võtta vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõigide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. (4) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal, arvestada tuleks bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning samal ajal tagada eri kalandussektorite õiglane kohtlemine, pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (5) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega peaks uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari, La Manche’i lääneosa merikeele, Põhjamere lesta- ja merikeelevaru, Šotimaast läände jäävate vete heeringavaru, Kattegati, Šotimaa lääneranniku vete, Iiri mere, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük olema kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides: nõukogu määrused (EÜ) nr 2166/2005, ( 2 ) (EÜ) nr 509/2007, ( 3 ) (EÜ) nr 676/2007, ( 4 ) (EÜ) nr 1300/2008, ( 5 ) (EÜ) nr 1342/2008 ( 6 ) (tursavarude majandamiskava) ja (EÜ) nr 302/2009 ( 7 ). Põhjapoolsete merluusivarude (nõukogu määrus (EÜ) nr 811/2004 ( 8 )) ning Biskaia lahe merikeele (nõukogu määrus (EÜ) nr 388/2006 ( 9 )) puhul on saavutatud asjaomaste taastamis- ja majandamiskavade miinimumeesmärgid ning seepärast on asjakohane järgida esitatud teadusnõuannet, mille kohaselt olenevalt asjaolust kas saavutada või säilitada lubatud kogupüük maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel. (6) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiipi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta. (7) Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 ( 10 ) artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad kõnealuses artiklis kindlaks määratud meetmed. (8) Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus kõnealuse lubatud kogupüügi mahu määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju. (9) 2014. aasta püügikoormuse ülemmäärad on vaja kehtestada kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes samas arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 754/2009 ( 11 ). (10) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust. (11) Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide säilimist võib ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalus täielikult kõrvaldada ja nende liikide püük üldiselt keelata. (12) Käesolevas määruses sätestatud ning liidu laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, ( 12 ) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta komisjonile andmete saatmisel. (13) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida saagi-/kvoodisüsteemi, st süsteemi, mille kohaselt tuleks kogu saak lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat kasutamiskõlbliku kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu saagi-/kvoodisüsteemid õhutavad kalureid selektiivsemalt püüdma. Tagasiheite tõhusaks reguleerimiseks peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate (edaspidi „CCTV-süsteem”) kasutamine. See peaks võimaldama täpselt salvestada kõiki pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osi. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on CCTV-süsteemi kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük). Sellise süsteemi kasutamine peaks tagama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ ( 13 ) nõuete täitmise. (14) Selleks et tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes oleks võimalik tõhusalt hinnata püügikvoodisüsteeme, et kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset kalastussuremust, tuleb kõik selliste katsetuste käigus püütud kalad, sealhulgas lossitavast alammõõdust väiksemad kalad, arvestada maha katsetustes osalevale laevale eraldatud kogu püügiosast ning püügitoimingud lõpetada, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on asjakohane lubada püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustest mitteosalevate laevade vahel ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene. (15) STECF andis 2013. aasta novembris positiivse hinnangu pelaagiliste liikide piirkondliku nõuandekomisjoni (PELRAC) esitatud ICESi VIaS, VIIb ja VIIc püügipiirkonna heeringavaru taastamise majandamiskavale. Selle heeringavaru jaotus kattub põhjapoolse naabervaruga segunemispiirkonnas, mis paikneb 56° N ja 57° 30′ N vahel ICESi VIa püügipiirkonnas. Selleks et tagada kõnealuse kahe varu õige hindamine nende kaitsestaatuse seisukohast ning kontrollida nende kummagi puhul esinevat kalastussuremust, on vaja välistada kogu segunemispiirkonnas püütud saak. (16) ICESi nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes tobiapüügi reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. Kuna ICESi teaduslikud nõuanded peaksid kättesaadavaks saama alles 2014. aasta veebruaris, on asjakohane kehtestada nõuannete avaldamiseni lubatud kogupüük ja kvoodid nulltasemel. (17) Kuna puuduvad teaduslikud tõendid selle kohta, et süsika lubatud kogupüügi piirkonnad vastavad konkreetsetele bioloogilistele varudele ja et selle liigi levik on ühtlane alates Briti saartest põhjas kuni Ibeeria poolsaareni lõunas, on püügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks asjakohane lubada paindlikkust teatavate lubatud kogupüügi piirkondade vahel. Samuti on asjakohane lubada mõningate majandamispiirkondade vahel suuremat paindlikkust teatavate kalavarude puhul, mille levik hõlmab mitut majandamispiirkonda ja samu bioloogilisi varusid. (18) Liit on Norra, ( 14 ) Fääri saarte ( 15 ) ja Islandiga ( 16 ) sõlmitud kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ette nähtud korras pidanud kõnealuste partneritega konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Norra ja Fääri saartega peetavad konsultatsioonid 2014. aasta kokkulepete üle on veel pooleli. Selleks, et vältida liidu püügitegevuse katkemist ning samas võimaldada vajalikku paindlikkust kõnealuste kokkulepete sõlmimiseks 2014. aasta alguses, on asjakohane kehtestada nende kokkulepete sisuks olevate varude suhtes ajutised püügivõimalused. 2014. aasta kalapüügikokkuleppe suhtes Islandiga peetavaid konsultatsioone ei ole olnud võimalik lõpule viia. Kalandusalaseid suhteid Gröönimaaga käsitlevas lepingus ja protokollis sätestatud korra kohaselt ( 17 ) on ühiskomitee kehtestanud liidule 2014. aastaks konkreetsed püügivõimalused Gröönimaa vetes. (19) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) otsustas 2013. aastal oma aastakoosolekul pikendada ühe aasta võrra hariliku tuuni lubatud kogupüüki ja kvoote ning kinnitas Põhja-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi mõõkkala ja Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni lubatud kogupüügi ja kvoodid ajavahemikuks 2014–2016 praegusel tasemel. Sellest tulenevalt jääb liidu kvoot nimetatud kalavarude püügiks 2013. aastaga samale tasemele. Kuigi ka Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni lubatud kogupüük jäeti ajavahemikuks 2014–2016 praegusele tasemele, vähendati veidi lepinguosaliste, sealhulgas liidu individuaalseid kvoote, et anda kvoot ühele teisele lepinguosalisele. Kõiki neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (20) Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisele Euroopa Liiduga 2013. aasta juulis lisatakse käesolevasse määrusesse sätted Horvaatia kalapüügivõimaluste kohta. (21) Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2013. aasta aastakoosolekul vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (22) India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) võttis 2013. aasta koosolekul vastu resolutsiooni, mille eesmärk on kaitsta pikkuim-hallhaisid ning mida kohaldatakse selliste kalalaevade suhtes, mis on kantud IOTC poolt lubatud laevade registrisse; kõnealuse resolutsiooniga keelatakse ajutise katsemeetmena pikkuim-hallhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine, lossimine või ladustamine. Selle resolutsiooniga nähakse ette erand rannalähedase püügiga tegelevatele kalalaevadele, kes püüavad kala ainult selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad. (23) Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) teine aastakoosolek toimub 27.–31. jaanuaril 2014. Kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni on asjakohane kohaldada ajutiselt praegusi meetmeid ning kehtestada stauriidi lubatud kogupüük SPRFMO konventsiooni piirkonnas ajutiselt 2013. aastaga samal tasemel. (24) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2013. aastal peetud 84. aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitse meetmed. Ühtlasi jättis IATTC jõusse resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks jätkuvalt rakendada liidu õiguses. (25) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2013. aasta aastakoosolekul vastu soovituse patagoonia kihvkala ja süvamere punakrabi uue kahte aastat hõlmava lubatud kogupüügi kohta 2014. ja 2015. aastal ning jättis jõusse oranži karekala ja limapea 2013. ja 2014. aasta lubatud kogupüügi, mis lepiti kokku organisatsiooni 2012. aasta aastakoosolekul. SEAFO poolt vastu võetud praegu kohaldatavaid kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (26) Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) muutis 2013. aastal peetud 10. aastakoosolekul kalapüügivõimalusi käsitlevaid meetmeid, kehtestades avamerepüügi päevade koguarvu ja kohandades peibutuspüügivahenditega püügi keeldu. Peibutuspüügivahenditega püüki käsitleva meetme muudatuse kohaselt peab liit WCPFC lepinguosalisena valima ühe kahest olemasolevast võimalusest: kas kinnitada praegu kehtiv peibutuspüügivahenditega püügi keeluaeg või vähendada peibutuspüügivahendite arvu. Sellise otsuse tegemiseni tuleks jätkata WCPFC poolt vastu võetud praegu kehtivate piirangute rakendamist liidu õiguses. (27) Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma 2013. aasta aastakoosolekul püügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (28) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2013. aastal peetud 35. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2014. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooniala alapiirkondades 1–4. Sellega seoses võttis NAFO vastu menetluse valge ameerikalutsu lubatud kogupüügi suurendamiseks 2014. aastal NAFO alarajoonis 3NO, kui on täidetud kõnealuse kalavaru olukorraga seotud teatavad tingimused. NAFO lepinguosaline võib teavitada NAFO peasekretäri sellest, et NAFO alarajoonis 3NO on täheldatud valge ameerikalutsu varu tavapärasest suuremat saaki püügiühiku kohta. Kui NAFO hääletab lubatud kogupüügi suurendamise poolt 2014. aastal, tuleks see rakendada liidu õiguses ja suurendada asjaomaste liikmesriikide kvoote. (29) Asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtavad teatavad rahvusvahelised meetmed, millega luuakse või piiratakse liidu kalapüügivõimalusi, vastu aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja sätestada, et sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alas kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2013, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjaomaseid sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alas kala ilma loata püüda. (30) Vastavalt liidu avaldusele, mis käsitleb liidu vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis (EEZ), ( 18 ) on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena püügiks eraldatavad võimalused. (31) Selleks et tagada ühetaolised tingimused konkreetsele liikmesriigile loa andmisel tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. (32) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses täiendavate merepäevade andmisega püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning seoses tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriikide lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011 ( 19 ). (33) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014, välja arvatud püügikoormuse piirangute sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2014, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kohaldamiskuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. (34) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidus kohaldatava õigusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2014. aasta püügi piirnormid ning, kui käesolevas määruses on nii sätestatud, 2015. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuspiirangud ajavahemikul 1. veebruar 2014 – 31. jaanuar 2015;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsember 2013 – 30. november 2014;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused IATTC konventsiooni alas artiklis 32 sätestatud ajavahemikes 2014. aastal ning, kui käesolevas määruses on nii sätestatud, 2015. aastal.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu laevad ning

b) liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „liidu laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

b) „kolmanda riigi laev” – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

c) „liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud aluslepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed;

d) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

e) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatud kogus;

f) „kvoot” – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

g) „analüütiline hinnang” – asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogia ja kasutuse andmetel, mis teadusliku läbivaatamise käigus hinnati kvaliteedilt piisavaks, et anda teadusnõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

h) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 20 );

i) „liidu kalalaevade register” – kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3 komisjonis loodud register;

j) „kalapüügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud päevik.

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 21 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „Cádizi laht” – ICESi IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb ida poole koordinaadist 7°23′48″ W;

f) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 22 ) II lisas määratletud geograafilised alad;

g) Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) püügipiirkonnad on määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 23 ) III lisas määratletud geograafilised piirkonnad;

h) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 24 ) määratletud geograafiline ala;

i) „ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 25 ) määratletud geograafiline ala;

j) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” – määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 26 ) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

k) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala” – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga ( 27 ) moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis („Antigua konventsioon”) määratletud geograafiline ala;

l) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala” – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 28 ) määratletud geograafiline ala;

m) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – 10° põhjalaiusest lõuna poole jääv avamerepiirkond SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, ( 29 ) ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

n) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 30 ) määratletud geograafiline ala;

o) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust;

p) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond” – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150° läänepikkust, — 130° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 50° lõunalaiust.







II

JAOTIS

LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED







I

PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu laevadele liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüügi mahud, kõnealuste mahtude jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 ( 31 ) ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonda.

3. IA lisas sätestatud eritingimuse kohaldamisel tobiavarude suhtes ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes kohaldatakse IID lisas määratletud majandamispiirkondi.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena: i) analüütilise hinnangu olemasolu korral kasutatakse varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel aastal 2015 ja edaspidi, võimalikult suure tõenäosusega; ii) kui analüütiline hinnang puudub või see ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt kalavarude majandamise suhtes kohaldatavale ettevaatuspõhimõttele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2014 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüük;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüük põhineb;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.

Artikkel 7

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult järgmistel juhtudel:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 8

Püügikoormuspiirangud

Alates 1. veebruarist 2014 kuni 31. jaanuarini 2015 kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

a) IIA lisa kohaldatakse teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamiseks Kattegatis, Skagerrakis, ICESi IIIa rajooni selle osas, mida Skagerrak ja Kattegat ei hõlma, ning ICESi IV alapiirkonnas, ICESi VIa, VIIa ja VIId rajoonis ning ICESi IIa ja Vb rajoonis liidu vetes;

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi laht;

c) IIC lisa kohaldatakse merikeelevarude majandamiseks ICESi VIIe rajoonis.

Artikkel 9

Süvamerepüügi piirnormid ja koormuspiirangud

1. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002 ( 32 ) (millega kehtestatakse süvamerepüügiloa omamise nõue) artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.

2. Liikmesriigid tagavad, et 2014. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügiluba omavate laevade püügikoormus (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügiluba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhja-atlandi hõbekala.

Artikkel 10

Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi;

g) käesoleva määruse artikli 20 kohast kvootide ülekandmist ega vahetamist.

2. Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

Artikkel 11

Püügikeeluaeg

1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2014 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine’i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõikes osutatud liike.

2. ICESi IIa ja IIIa rajoonis ja IV alarajoonis on kutseline tobiapüük põhjatraali, -nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2014.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmandate riikide selliste laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiat ICESi IV alarajooni liidu vetes, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 12

Keelud

1. Liidu laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides vetes;

b) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõikides vetes, välja arvatud juhul, kui IA lisaga on ette nähtud teisiti;

c) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes;

d) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

f) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarukoode.







II

PEATÜKK

Täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade täiendav püügiosa

Artikkel 14

Täiendav püügiosa

1. Liikmesriik võib anda oma lipu all sõitvatele laevadele, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes, täiendava püügiosa teatavate kalavarude püügiks. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirnormi protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

Artikkel 15

Täiendava püügiosa andmise tingimused

1. Artiklis 14 osutatud täiendav püügiosa vastab järgmistele tingimustele:

a) laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV) (koos „CCTV-süsteem”), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;

b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei ületa järgmisi piirnorme: i) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; ii) 30 % laevale enne katsetustes osalemist antud individuaalsest püügiosast;

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva püütud saaki, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 ( 33 ) XII lisa kohaseid lossitavaid alammõõtu kalu, võetakse arvesse laevale antud individuaalses püügiosas, mis tuleneb artikli 14 alusel antud mis tahes täiendavast püügiosast;

d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse täiendavalt antud püügiosa täielikult ära kasutanud, peab ta lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas;

e) nende kalavarude puhul, mille suhtes võib kohaldada käesolevat artiklit, võivad liikmesriigid lubada individuaalse püügiosa või selle mis tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes mitteosalevatelt laevadelt üle kanda kõnealustes katsetustes osalevatele laevadele, tingimusel et on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.

2. Olenemata lõike 1 punkti b alapunktist i, võib liikmesriik erandkorras anda oma lipu all sõitvale kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:

a) tagasiheitemäär on asjaomase laevaliigi kohta tehtud hinnangu järgi väiksem kui 10 %;

b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline CCTV-süsteemi kontrollivõime hindamiseks;

c) kõikide nimetatud katsetustes osalevate laevade täiendav püügiosa ei ole ületa 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

3. Enne artiklis 14 osutatud täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide;

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2013. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse asjakohast lubatud kogupüüki.

Artikkel 16

Isikuandmete töötlemine

Niivõrd, kui artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.

Artikkel 17

Täiendava püügiosa tühistamine

Kui liikmesriik avastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida artiklis 15 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2014. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.

Artikkel 18

Tagasiheite hindamise teaduslik järelevalve

Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt, kelle suhtes kehtib käesolev peatükk, et nad esitaksid teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et kontrollida artikli 15 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud nõude täitmist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik mis tahes asjakohased meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine, ja teavitab sellest komisjoni.

▼M2

Artikkel 18a

Paindlikkus teatavate kalavarude püügivõimaluste kehtestamisel

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmiste kalavarude suhtes:

a) kilttursk IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna liidu vetes;

b) põhjaputassuu I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

c) harilik makrell IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna liidu vetes;

d) harilik makrell VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes ning IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes;

e) harilik makrell VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes;

f) harilik makrell IIa ja IVa püügipiirkonna Norra vetes;

g) heeringas I ja II püügipiirkonna liidu, Norra ja rahvusvahelistes vetes;

h) Põhjaatlandi süsikas Põhjameres;

i) Atlandi merilest Põhjameres;

j) heeringas Põhjameres põhja pool 53o N;

k) heeringas IVc ja VIId püügipiirkonnas;

l) kilttursk IIIa püügipiirkonnas.

2. Iga lõikes 1 määratletud kalavaru suhtes võib liikmesriik otsustada suurendada oma I lisas sätestatud esialgset kvooti kuni 10 % võrra. Asjaomane liikmesriik teatab oma otsusest komisjonile kirjalikult. Sellise teatamise korral loetakse suurendatud kvooti asjaomasele liikmesriigile 2014. aastaks eraldatud kvoodiks.

3. Kogused, mida on kasutatud 2014. aastal sellise suurendatud kvoodi kohaselt ja mis on suuremad esialgsest kvoodist, arvatakse tonni kaupa asjaomase liikmesriigi asjaomase varu 2015. aasta kvoodist maha.

4. Kogused, mida ei ole kasutatud esialgse kvoodi kohaselt kuni 10 % ulatuses nimetatud kvoodist, lisatakse asjaomase liikmesriigi asjaomase varu 2015. aasta kvoodile.

5. Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohaselt kasutatud ja kasutamata koguste kindlaksmääramisel võetakse arvesse koguseid, mis on antud üle teistele liikmesriikidele vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8, ning koguseid, mis arvatakse maha vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 37, 105 ja 107.

6. Kui liikmesriik on kasutanud mõne kalavaru suhtes käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud võimalust, ei kohaldata sellise kalavaru suhtes kõnealuse liikmesriigi puhul määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

▼B







III

PEATÜKK

Kalapüügiload püügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 19

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile („vahetusleping”) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







IV

PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 20

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni lepinguosaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik („asjaomane liikmesriik”) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mis kõnealune liikmesriik on piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega kokku leppinud. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodis üle kanda või neid vahetada. Komisjon teatab siis piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaadile kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase lepinguosalisega sõlmitud kokkuleppega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kalapüügivõimaluste kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.







1.

Jagu

ICCATI Konventsiooni Ala

Artikkel 21

Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud

1. Nende liidu söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Nende liidu rannalähedase püügi laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Nende liidu laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

Artikkel 22

Harrastus- ja sportpüük

Liikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks.

Artikkel 23

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias genus kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sphyrnidae perekonna (v.a Sphyrna tiburo) vasarhai rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alas toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siidhallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







2.

Jagu

CCAMLRI Konventsiooni Ala

Artikkel 24

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Teadusuuringutega seotud püügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 25

Uurimuslik kalapüük

1. Ainult CCAMLRi komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid võivad 2014. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a igal juhul hiljemalt 1. juuniks 2014.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse kohe, kui deklareeritud saak ulatub kindlaks määratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 26

Tavalise hiilgevähi püük 2014–2015. püügihooajal

1. Üksnes CCAMLRi komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid võivad 2014–2015. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLRi konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta hiljemalt 1. juuniks 2014 CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 5a ja komisjoni, kasutades teatamiseks V lisa C osas esitatud vormi, oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitavad teate oma vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriigid võivad lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatest laevadest.







3.

Jagu

IOTC Konventsiooni Ala

Artikkel 27

IOTC konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC konventsiooni alas troopikatuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.

2. IOTC konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus püügivõimsuse kavandatava ülekandmise korral on asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei kanta laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelev laev.

5. Liikmesriigid võivad IOTC-le esitatud arengukava rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes nimetatud kavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 28

Haid

1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevad, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teostavad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Kui lõikes 1 ja 2 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







4.

Jagu

SPRFMO Konventsiooni Ala

Artikkel 29

Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuspiirangud

Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2014. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogu püügivõimsust kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, so 78 600 GTni.

Artikkel 30

Pelaagiline kalapüük – lubatud kogupüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on määratletud artiklis 29, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.

2. IJ lisas sätestatud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO sekretariaadile edastamiseks SPRFMO konventsioonialas aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta.

▼M2

Artikkel 31

Põhjalähedane kalapüük

Liikmesriigid, kellel oli tõendatult põhjalähedase kalapüügi koormus või kes püüdsid põhjalähedasi liike SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, piiravad oma laevade püüki või püügikoormust konventsioonialas, piirdudes konventsiooniala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük nimetatud ajavahemikul toimus, ning hoiavad püügi tasemel, mis ei ületa saagi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006.

▼B







5.

Jagu

IATTC Konventsiooni Ala

Artikkel 32

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2014 või 18. novembrist 2014 kuni 18. jaanuarini 2015 järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° põhjalaiust, — 40° lõunalaiust;

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2014 järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° põhjalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 kohaselt valitud keeluajast enne 1. aprilli 2014. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

5. IATTC konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.

6. Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 5 osutatud liike. Laeva käitaja peab nende liikide isendid viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta

a) registreerima vette lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

▼M2

b) edastama punktis a märgitud teabe oma lipuliikmesriigile. Liikmesriigid edastavad eelneva aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks 2014.

▼B







6.

Jagu

SEAFO Konventsiooni Ala

Artikkel 33

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— railased (Rajidae),

— harilik ogahai (Squalus acanthias),

— tumehai (Etmopterus bigelowi),

— hai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— hai (Apristurus manis),

— hai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid.







7.

Jagu

WCPFC Konventsiooni Ala

Artikkel 34

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügipäevade arv ei ületa 403 päeva.

2. Liidu laevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alal lõuna pool 20° lõunalaiust.

Artikkel 35

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2014 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2014 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 36

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis p, kala püüdvate selliste laevade suhtes, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, kohaldatakse artiklites 34–37 sätestatud meetmeid.

2. IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis p, kala püüdvate selliste laevade suhtes, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevade suhtes, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, kohaldatakse artikli 32 lõike 1 punktis a ja lõigetes 2–6 sätestatud meetmeid.

Artikkel 37

Mõõkkalapüügi luba omavate liidu laevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.







8.

Jagu

Beringi Meri

Artikkel 38

Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas

Beringi mere avamerepiirkonnas on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).







III

JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 39

Lubatud kogupüük

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 40

Kalapüügiload

1. Liidu vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas.

2. Kalu liigist, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ning kui kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 41

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

b) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes;

c) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

d) musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

f) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV

JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 43

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artiklit 8 kohaldatakse alates 1. veebruarist 2014.

Artiklite 24, 25 ja 26 ning IE ja V lisa sätteid kalapüügivõimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse alates nendes nimetatud kuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI

I LISA : Liidu laevadele lubatud kogupüük püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa

IA LISA : Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed

IB LISA : Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1 piirkonna Gröönimaa veed

IC LISA : Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala

ID LISA : Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad

IE LISA : Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala

IF LISA : Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala

IG LISA : Siniuim-tuun – kõik püügipiirkonnad

IH LISA : WCPFC konventsiooni ala

IJ LISA : SPRFMO konventsiooni ala

IIA LISA : Laevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega ICESi IIIA, VIA, VIIA, VIID rajoonis, ICESi VI alapiirkonnas ning ICESi IIA ja VB rajooni liidu vetes

IIB LISA : Laevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes

IIC LISA : Laevade püügikoormus seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi VIIe rajoonis

IID LISA : Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas

III LISA : Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu laevade püügilubade maksimaalne arv

IV LISA : ICCATi konventsiooni ala

V LISA : CCAMLRi konventsiooni ala

VI LISA : IOTC konventsiooni ala

VII LISA : WCPFC konventsiooni ala

VIII LISA : Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud









I LISA

LIIDU LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning asjakohasel juhul nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsed nimetused määravad kindlaks liigid regulatiivsetel eesmärkidel, tavanimetused on antud selguse huvides.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabid Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kergueleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sileda tiibrai kompleks Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabid PCR Chionoecetes spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kergueleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kägurai RJN Leucoraja naevus Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOT Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sileda tiibrai kompleks RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabid GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Tursk COD Gadus morhua Täht-sünkrai RJR Amblyraja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ümar helerai RJI Raja circularis









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESI I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFI LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED







Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1) Taani 195 471 (2) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 4 273 (2) Saksamaa 298 (2) Rootsi 7 177 (2) Liit 207 219 TAC 207 219 (1) Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvates vetes. (2) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes kõnealuse kvoodiga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Eritingimus: eespool osutatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:



Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Taani 53 769 4 717 132 062 4 717 0 206 0 Ühendkuningriik 1 175 103 2 887 103 0 5 0 Saksamaa 82 7 202 7 0 0 0 Rootsi 1 974 173 4 849 173 0 8 0 Liit 57 000 5 000 140 000 5 000 0 219 0 Kokku 57 000 5 000 140 000 5 000 0 219 0

▼B







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Analüütiline TAC Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 TAC 90







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna liidu veed (ARU/34-C) Taani 911 Analüütiline TAC Saksamaa 9 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 43 Rootsi 35 Ühendkuningriik 16 Liit 1 028 TAC 1 028







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 329 Analüütiline TAC Prantsusmaa 7 Iirimaa 305 Madalmaad 3 434 Ühendkuningriik 241 Liit 4 316 TAC 4 316







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Liit 21 (1) TAC 21 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (USK/3A/BCD) Taani 15 Analüütiline TAC Rootsi 7 Saksamaa 7 Liit 29 TAC 29







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 64 Analüütiline TAC Saksamaa 19 Prantsusmaa 44 Rootsi 6 Ühendkuningriik 96 Muud 6 (1) Liit 235 TAC 235 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M2







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 13 Hispaania 46 Prantsusmaa 548 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 264 Muud 13 (1) Liit 937 Norra 2 923 (2) (3) (4) TAC 3 860 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud. (2) Püütakse IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus: Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib siiski suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*5B67-): (4) Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmiste kogusteni (tonnides): 2 000.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 31 291 Iirimaa 88 115 Ühendkuningriik 8 103 Liit 127 509 TAC 127 509 Analüütiline TAC







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A.) Taani 19 357 (2) Saksamaa 310 (2) Rootsi 20 248 (2) Liit 39 915 (2) Fääri saared 600 (3) TAC 46 750 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Lossitud kogused, heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). (3) Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N (HER/4AB.) Taani 80 026 Saksamaa 49 675 Prantsusmaa 23 226 Madalmaad 59 291 Rootsi 4 782 Ühendkuningriik 65 022 Liit 282 022 Norra 136 311 (2) TAC 470 037 Analüütiline TAC (1) Lossitud kogused, heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/04A.) ja IVb (HER/04B.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Selle kvoodi alusel püütud saak tuleb maha arvestada TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi IVa ja IVb püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud: Eritingimus: eespool osutatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) (1) Liit 50 000 (1) Lossitud kogused, heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/*4AN.) ja IVb (HER/*4BN.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 866 (1) Liit 866 TAC 470 037 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 TAC 6 659 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Üksnes kaaspüügina püütud heeringa lossitud kogused, püütud võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 65 Taani 12 526 Saksamaa 65 Prantsusmaa 65 Madalmaad 65 Rootsi 61 Ühendkuningriik 238 Liit 13 085 TAC 13 085 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Üksnes kaaspüügina püütud heeringa lossitud kogused, püütud võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc ja VIId (2) (HER/4CXB7D) Belgia 9 229 (3) Taani 1 153 (3) Saksamaa 716 (3) Prantsusmaa 12 800 (3) Madalmaad 22 837 (3) Ühendkuningriik 4 969 (3) Liit 51 704 TAC 470 037 Analüütiline TAC (1) Üksnes sellise heeringa lossitud kogused, mis on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) laiuskraadini 51° 33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.).

▼B







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 3 137 (2) Analüütiline TAC Prantsusmaa 594 (2) Iirimaa 4 240 (2) Madalmaad 3 137 (2) Ühendkuningriik 16 959 (2) Liit 28 067 (2) TAC 28 067 (1) Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57° 30′ N, välja arvatud 6 meremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Iirimaa 3 342 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Madalmaad 334 Liit 3 676 TAC 3 676 (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56°00′ N ja lääne pool 07°00′ W.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem (2) Ennetuslik TAC Liit Kehtestatakse hiljem (3) TAC Kehtestatakse hiljem (3) ( 1 ) Clyde’i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool: — Mull of Kintyre (55°17.9′N, 05°47.8′ W); — punkt konkreetses asukohas (55°04′N, 05°23′ W) ja — Corsewall Point (55°00.5′N, 05°09.4′ W). (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa (1) (HER/07/MM) Iirimaa 1 367 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 3 884 Liit 5 251 TAC 5 251 ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N, — lõunas laiuskraad 52°00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ennetuslik TAC Ühendkuningriik 465 Liit 930 TAC 930

▼M2







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ja VIIk (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 248 Prantsusmaa 1 380 Iirimaa 19 324 Madalmaad 1 380 Ühendkuningriik 28 Liit 22 360 TAC 22 360 Analüütiline TAC ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on suurendatud järgmiste piirideni: — põhjas laiuskraad 52° 30′ N, — lõunas laiuskraad 52° 00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.

▼B







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X, CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 4 198 Ennetuslik TAC Portugal 4 580 Liit 8 778 TAC 8 778

▼M2







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 10 (1) Taani 3 177 (1) Saksamaa 80 (1) Madalmaad 20 (1) Rootsi 556 (1) Liit 3 843 TAC 3 972 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.

▼B







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 62 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 1 (1) Rootsi 37 (1) Liit 100 (1) TAC 100 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M2







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 821 (1) Taani 4 720 (1) Saksamaa 2 992 (1) Prantsusmaa 1 015 (1) Madalmaad 2 667 (1) Rootsi 31 (1) Ühendkuningriik 10 827 (1) Liit 23 073 Norra 4 726 (2) TAC 27 799 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi alusel püütud saak tuleb maha arvestada TACi Norra osast. Eritingimus: eespool osutatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud:



IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 20 054







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Liit 382 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12°00′ W, XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ja XIV püügipiirkond (COD/5W6-14) Belgia 0 Ennetuslik TAC Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 TAC 74







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12°00′ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Analüütiline TAC Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC 0 (1) (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa (COD/07A.) Belgia 3 Analüütiline TAC Prantsusmaa 8 Iirimaa 150 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 66 Liit 228 TAC 228







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X, liidu veed CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 304 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 4 977 Iirimaa 1 030 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 536 Liit 6 848 TAC 6 848

▼M2







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 70 (1) Prantsusmaa 1 360 (1) Madalmaad 40 (1) Ühendkuningriik 150 (1) Liit 1 620 TAC 1 620 Analüütiline TAC (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.

▼B







Liik: Harilik heeringahai Lamna nasus Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed, Kattegat; Skagerraki I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu veed; CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 püügipiirkonna liidu veed (POR/3-1234) Taani 0 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 (1) Saksamaa 0 (1) Iirimaa 0 (1) Hispaania 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Liit 0 (1) TAC 0 (1) (1) Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 6 Analüütiline TAC Taani 5 Saksamaa 5 Prantsusmaa 34 Madalmaad 27 Ühendkuningriik 2 006 Liit 2 083 TAC 2 083







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed, VI, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 463 Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 805 Iirimaa 528 Ühendkuningriik 1 278 Liit 4 074 TAC 4 074







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 470 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 5 216 (1) Prantsusmaa 6 329 (1) Iirimaa 2 878 (1) Ühendkuningriik 2 492 (1) Liit 17 385 TAC 17 385 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükile.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 950 Analüütiline TAC Prantsusmaa 766 Liit 1 716 TAC 1 716







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 2 084 Analüütiline TAC Prantsusmaa 104 Portugal 69 Liit 2 257 TAC 2 257







Liik: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda Platichthys flesus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul,(FLE/2AC4-C) lesta puhul Belgia 503 Ennetuslik TAC Taani 1 888 Saksamaa 2 832 Prantsusmaa 196 Madalmaad 11 421 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 588 Liit 18 434 TAC 18 434







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 277 (1) Analüütiline TAC Taani 610 (1) Saksamaa 298 (1) Prantsusmaa 57 (1) Madalmaad 209 (1) Rootsi 7 (1) Ühendkuningriik 6 375 (1) Liit 7 833 (1) TAC 7 833 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: VI, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).

▼M2







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Liit 1 500 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼B







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 159 Ennetuslik TAC Saksamaa 182 Hispaania 170 Prantsusmaa 1 961 Iirimaa 443 Madalmaad 153 Ühendkuningriik 1 364 Liit 4 432 TAC 4 432







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 3 097 (1) (2) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Saksamaa 345 (1) (2) Hispaania 1 231 (1) (2) Prantsusmaa 19 875 (1) (2) Iirimaa 2 540 (1) (2) Madalmaad 401 (1) (2) Ühendkuningriik 6 027 (1) (2) Liit 33 516 (1) TAC 33 516 (1) (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). (2) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükile.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 368 Analüütiline TAC Prantsusmaa 7 612 Liit 8 980 TAC 8 980

▼M2







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 2 191 Prantsusmaa 2 Portugal 436 Liit 2 629 TAC 2 629 Analüütiline TAC







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed (HAD/3A/BCD) Belgia 11 Taani 1 898 Saksamaa 121 Madalmaad 2 Rootsi 224 Liit 2 256 TAC 2 355 Analüütiline TAC







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 238 Taani 1 637 Saksamaa 1 042 Prantsusmaa 1 816 Madalmaad 179 Rootsi 165 Ühendkuningriik 27 002 Liit 32 079 Norra 6 205 TAC 38 284 Analüütiline TAC Eritingimus: eespool osutatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud:



IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 23 862







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Liit 707 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 3 Analüütiline TAC Saksamaa 3 Prantsusmaa 133 Iirimaa 95 Ühendkuningriik 976 Liit 1 210 TAC 1 210







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 4 Analüütiline TAC Saksamaa 5 Prantsusmaa 220 Iirimaa 653 Ühendkuningriik 3 106 Liit 3 988 TAC 3 988







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 105 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 6 320 (1) Iirimaa 2 106 (1) Ühendkuningriik 948 (1) Liit 9 479 (1) TAC 9 479 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükile.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (HAD/07A.) Belgia 19 Analüütiline TAC Prantsusmaa 85 Iirimaa 511 Ühendkuningriik 566 Liit 1 181 TAC 1 181

▼M2







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa (WHG/03A.) Taani 929 Madalmaad 3 Rootsi 99 Liit 1 031 TAC 1 050 Ennetuslik TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 326 Taani 1 410 Saksamaa 367 Prantsusmaa 2 119 Madalmaad 815 Rootsi 3 Ühendkuningriik 10 193 Liit 15 233 Norra 859 (1) TAC 16 092 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi alusel püütud saak tuleb maha arvestada TACi Norra osast. Eritingimus: eespool osutatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud:



IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 10 320

▼B







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 2 Analüütiline TAC Prantsusmaa 36 Iirimaa 87 Ühendkuningriik 167 Liit 292 TAC 292







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa (WHG/07A.) Belgia 0 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 Iirimaa 46 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 31 Liit 80 TAC 80

▼M2







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) Belgia 202 Prantsusmaa 12 400 Iirimaa 5 747 Madalmaad 101 Ühendkuningriik 2 218 Liit 20 668 TAC 20 668 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.

▼B







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII (WHG/08.) Hispaania 1 270 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 905 Liit 3 175 TAC 3 175







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond, CECAFi 34.1.1 liidu veed (WHG/9/3411) Portugal Kehtestatakse hiljem (1) Ennetuslik TAC Liit Kehtestatakse hiljem (2) TAC Kehtestatakse hiljem (2) (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt.

▼M2







Liik: Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (WHG/04-N.) merlangi puhul (POL/04-N.) pollaki puhul Rootsi 190 (1) Liit 190 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼B







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (HKE/3A/BCD) Taani 2 273 (2) Analüütiline TAC Rootsi 193 (2) Liit 2 466 TAC 2 466 (1) (1) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: (2) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (HKE/2AC4-C) Belgia 41 Analüütiline TAC Taani 1 661 Saksamaa 191 Prantsusmaa 368 Madalmaad 95 Ühendkuningriik 518 Liit 2 874 TAC 2 874 (1) (1) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires:







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VI ja VII püügipiirkond, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 422 (1) (3) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 13 529 (3) Prantsusmaa 20 893 (1) (3) Iirimaa 2 532 (3) Madalmaad 272 (1) (3) Ühendkuningriik 8 248 (1) (3) Liit 45 896 TAC 45 896 (2) (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: (3) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükile. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE) Belgia 55 Hispaania 2 181 Prantsusmaa 2 181 Iirimaa 273 Madalmaad 27 Ühendkuningriik 1 228 Liit 5 947







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) Belgia 14 (1) Analüütiline TAC Hispaania 9 418 Prantsusmaa 21 151 Madalmaad 27 (1) Liit 30 610 TAC 30 610 (2) (1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VI ja VII püügipiirkond, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed, XII ja XIV rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 3 Hispaania 2 728 Prantsusmaa 4 911 Madalmaad 8 Liit 7 650







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond, CECAFi 34.1.1 liidu veed (HKE/8C3411) Hispaania 10 409 Analüütiline TAC Prantsusmaa 999 Portugal 4 858 Liit 16 266 TAC 16 266

▼M1







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC 1 200 000

▼M2







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 28 325 (1) Saksamaa 11 013 (1) Hispaania 24 013 (1) (2) Prantsusmaa 19 712 (1) Iirimaa 21 934 (1) Madalmaad 34 539 (1) Portugal 2 231 (1) (2) Rootsi 7 007 (1) Ühendkuningriik 36 751 (1) Liit 185 525 (1) (3) Norra 100 000 Fääri saared 15 000 TAC 1 200 000 Analüütiline TAC (1) Eritingimus: sellest kuni järgmise protsendimäära võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1): (2) Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ning CECAF 34.1.1. liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga komisjonile eelnevalt teatada. (3) Eritingimus: sellest võib järgmise koguse püüda Fääri saarte vetes (WHB/*05-F.):

▼M1







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond, CECAFi 34.1.1 liidu veed (WHB/8C3411) Hispaania 24 658 Analüütiline TAC Portugal 6 165 Liit 30 823 (1) TAC 1 200 000 (1) Eritingimus: millest järgmist protsenti võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayenit ümbritsevas kalanduspiirkonnas (WHB/*NZJM1): 0 %.

▼M2







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56° 30′ N ning VII püügipiirkond lääne pool 12° W (WHB/24A567) Norra 177 983 (1) (2) Fääri saared 25 000 (3) (4) TAC 1 200 000 Analüütiline TAC (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2) Eritingimus: IV püügipiirkonna (WHB/*04A-C) saak ei tohi ületada järgmist kogust:: (3) Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormide hulka. (4) Eritingimus: võib püüda ka VIb püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). IVa püügipiirkonna (WHB/*04A-C) saak ei tohi ületada järgmist kogust:

▼B







Liik: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEM/2AC4-C) väikesuulesta puhul,(WIT/2AC4-C) pikklesta puhul Belgia 346 Ennetuslik TAC Taani 953 Saksamaa 122 Prantsusmaa 261 Madalmaad 794 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 904 Liit 6 391 TAC 6 391

▼M2







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) Saksamaa 24 Eesti 4 Hispaania 74 Prantsusmaa 1 693 Iirimaa 6 Leedu 1 Poola 1 Ühendkuningriik 431 Muud 6 (1) Liit 2 240 Norra 150 (2) Fääri saared 150 (3) TAC 2 540 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud. (2) Püütakse IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (BLI/*24X7C) liidu vetes (3) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesoleva kvoodi hulka. Püütakse VIa püügipiirkonna liidu vetes põhja pool 56° 30′ N ja VIb püügipiirkonnas.

▼B







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 2 (1) Ennetuslik TAC Hispaania 665 (1) Prantsusmaa 16 (1) Leedu 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 2 (1) Liit 697 (1) TAC 697 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) Taani 4 Ennetuslik TAC Saksamaa 4 Iirimaa 4 Prantsusmaa 23 Ühendkuningriik 14 Muud 4 (1) Liit 53 TAC 53 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/03-) Taani 3 Ennetuslik TAC Saksamaa 2 Rootsi 3 Liit 8 TAC 8







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Analüütiline TAC Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muud 4 (1) Liit 36 TAC 36 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna liidu veed (LIN/3A/BCD) Belgia 6 (1) Analüütiline TAC Taani 50 Saksamaa 6 (1) Rootsi 19 Ühendkuningriik 6 (1) Liit 87 TAC 87 (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna liidu vetes.

▼M2







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (LIN/04-C.) Belgia 16 Taani 243 Saksamaa 150 Prantsusmaa 135 Madalmaad 5 Rootsi 10 Ühendkuningriik 1 869 Liit 2 428 TAC 2 428 Analüütiline TAC

▼B







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/05EI.) Belgia 9 Ennetuslik TAC Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Liit 33 TAC 33

▼M2







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 32 Taani 6 Saksamaa 115 Hispaania 2 332 Prantsusmaa 2 487 Iirimaa 623 Portugal 6 Ühendkuningriik 2 863 Liit 8 464 Norra 5 500 (1) (2) (3) Fääri saared 200 (4) (5) TAC 14 164 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. (1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib siiski ületada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6X14.): (2) Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ja need on järgmised: (3) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise koguse ulatuses (tonnides): (4) Kaasa arvatud meriluts. Püütakse VIb ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). (5) Eritingimus: selle alusel on lubatud VIa ja VIb püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib siiski ületada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VIa ja VIb püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.):







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 7 Taani 835 Saksamaa 23 Prantsusmaa 9 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 75 Liit 950 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼B







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (NEP/3A/BCD) Taani 3 688 Analüütiline TAC Saksamaa 11 Rootsi 1 320 Liit 5 019 TAC 5 019







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (NEP/2AC4-C) Belgia 811 Analüütiline TAC Taani 811 Saksamaa 12 Prantsusmaa 24 Madalmaad 417 Ühendkuningriik 13 424 Liit 15 499 TAC 15 499

▼M2







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 947 Saksamaa 0 Ühendkuningriik 53 Liit 1 000 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼B







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VI, Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 31 Analüütiline TAC Prantsusmaa 124 Iirimaa 207 Ühendkuningriik 14 925 Liit 15 287 TAC 15 287







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VII püügipiirkond (NEP/07.) Hispaania 1 259 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 5 104 Iirimaa 7 741 Ühendkuningriik 6 885 Liit 20 989 TAC 20 989 Eritingimus: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustes