1999R2792 — ET — 02.04.2005 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2792/1999,

17. detsember 1999,

millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: (1) nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, ( 4 ) määratletakse struktuurifondide ja Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) üldised eesmärgid ja ülesanded, nende ülesehitus, abistamise viisid, programmitöö ning fondide raames antava abi üldkorraldus ja üldine rahastamiskord; (2) nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3760/92, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem, ( 5 ) kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eesmärgid ning üldeeskirjad; ühenduse kalalaevastiku arengut tuleb reguleerida eelkõige nende otsuste alusel, mis nõukogu peaks vastu võtma artikli 11 kohaselt; komisjoni ülesanne on muuta nimetatud otsused konkreetseteks meetmeteks iga liikmesriigi tasandil; peale selle tuleb järgida nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem ( 6 ); (3) nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1263/1999 Kalanduse Arendusrahastu kohta, ( 7 ) määratletakse struktuurimeetmete sihtotstarbelisus sektoris, nagu see on määratletud kõnealuse määruse artiklis 1; kõnealuse määruse artikli 4 kohaselt peab nõukogu hiljemalt 31. detsembriks 1999 tegema otsuse FIFGi poolt kõnealuse sektori ümberkorraldamiseks antava rahalise abi tähtaegade ja tingimuste kohta, et tagada ümberkorralduste raames kavandatud eesmärkide saavutamine; (4) programmitöö tingimused tuleb kindlaks määrata; (5) kalalaevastiku mitmeaastased arendusprogrammid ajavahemikuks 1. jaanuarist 1997 kuni 31. detsembrini 2001 jäävad kehtima kuni aegumiseni; tuleks ette näha asjakohased sätted ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2002; (6) tuleks kindlaks määrata mitmeaastaste arendusprogrammide järelevalve- ja rakendussätted, eelkõige seoses laevade laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise ning riigiabi raamistikuga laevastiku uuendamiseks, laevade moderniseerimiseks ja ühisettevõtete asutamiseks; (7) väikesemahulisel rannapüügil on püügimahu korrigeerimisel eriline seisund; on oluline, et see erilisus väljenduks konkreetsete meetmetena käesoleva määruse tasandil; (8) kalalaevastike ümberkorraldamiseks on vajalikud sotsiaal-majanduslikud meetmed; (9) tuleks kindlaks määrata abi andmise üksikasjalikud eeskirjad vee-elusressursside kaitseks ja arendamiseks, akvakultuuri, kalasadamate sisseseade, töötlemise, turustamise, siseveekalapüügi ning kalandus- ja akvakultuuritoodete edendamiseks; (10) struktuurimeetmetele tuleks lisada teatavad tootjaorganisatsioonide heaks toimivad struktuurilist laadi meetmed, mida rakendatakse käesoleval ajal nõukogu 17. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3759/92 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) ( 8 ) alusel, ning selline lisamine ei tohiks ohustada määruses (EMÜ) nr 3759/92 määratletud tootjaorganisatsioonide reguleerivat toimet; lisada tuleks ka muud üldist huvi pakkuvad kutsealased meetmed; (11) tuleks kindlaks määrata üksikasjalikud eeskirjad hüvitiste ja rahalise kompensatsiooni andmiseks kaluritele ja laevaomanikele tegevuse ajutise katkestamise korral või teatavate pardaseadmete või püügiviiside suhtes kohaldatavate tehnilist laadi piirangute korral; (12) programmides tuleb ette näha uuenduslike meetmete ja tehnilise abi rakendamiseks vajalikud vahendid; (13) püsiva tasakaalu saavutamine vee-elusressursside, nende kasutamise ning sellest tuleneva mõju vahel keskkonnale on kalandussektori seisukohalt väga tähtis; seetõttu on ühtviisi oluline ette näha meetmed nii toiduahela säilitamiseks kui ka akvakultuuri ja kalatööstuse tarbeks; (14) kuivõrd sellised meetmed ei piirdu ühenduse abiga, on eelkõige asjakohane reguleerida kõnealuse sektori riigiabi kavasid, ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 87—89 kohaldamist, ja liita ühenduse kalalaevastiku ümberkorraldusprogrammid struktuuriabi kui tervikuga; (15) käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord ( 9 ); (16) nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2468/98, mis käsitleb ühenduse poolt kalandus- ja akvakultuurisektori saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda, ( 10 ) ning muud sätted tuleks kehtetuks tunnistada; abi nõuetekohaseks andmiseks tuleks kehtetuks tunnistatud sätteid siiski kohaldada kuni 31. detsembrini 1999 heaks kiidetud tegevuse ja projektide suhtes, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärgid

1. Käesoleva määrusega luuakse raamistik kõigile liikmesriigi territooriumil võetavatele kalandussektori struktuurimeetmetele, piiramata seejuures piirkondlikku eripära määruse (EÜ) nr 1263/1999 artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärkide ja ühise kalanduspoliitika, eelkõige kalavarude pikaajalise kaitse ja säästliku kasutamisega seotud eesmärkide saavutamisel.

2. Kõnealuse sektori struktuuripoliitika eesmärk on suunata ja hõlbustada ümberkorralduste tegemist. Ümberkorraldused hõlmavad tegevust ja meetmeid, mille püsiv toime aitab kaasa määruse (EÜ) nr 1263/1999 artikli 1 lõikes 2 määratletud ülesannete täitmisele.

▼M3

3. Vastavalt lõigetele 1 ja 2 võetud meetmed ei tohi suurendada püügikoormust.

▼M3

Artikkel 2

Vahendid

Kalanduse Arendusrahastu (edaspidi “FIFG”) võib kalavarude tõhusat kaitset ja säästvat kasutamist ühise kalanduspoliitika alusel käsitleva nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ( 11 ) artiklis 16 ettenähtud tingimustel anda abi käesoleva määruse II, III ja IV jaotistes määratletud meetmetele määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 1 määratletud ühise kalanduspoliitikaga hõlmatud valdkondades.

▼B







I JAOTIS

PROGRAMMITÖÖ

Artikkel 3

Üldsätted

▼M3

1. Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 lõikes a määratletud programmitöö peab vastama ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eriti määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatüki sätetele. Sel eesmärgil vaadatakse programmitöö vajaduse korral läbi, eelkõige määruse (EÜ) nr 2370/2002 artikli 5 alusel otsustatud püügikoormuse piiride kohaldamisel.

Programmitöö hõlmab kõik II, III ja IV jaotises nimetatud valdkonnad.

▼B

2. FIFGi poolt osaliselt rahastatavate eesmärgi 1 piirkonna meetmete programmitöö peab vastama määruse (EÜ) nr 1263/1999 artikli 2 lõike 2 esimesele lõigule.

FIFGi poolt osaliselt rahastatavad, kuid väljaspool eesmärgi 1 piirkonda olevate meetmete programmitöö peab vastama määruse (EÜ) nr 1263/1999 artikli 2 lõike 2 teisele lõigule. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklit 14, artikli 15 lõiget 2, artikli 15 lõike 3 esimest lõiku, artikli 15 lõikeid 5, 6 ja 7 ning artikli 19 lõikeid 3 ja 4.

▼M3

3. Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 punktis b määratletud arengukavadest peab ilmnema, et riigiabi on eesmärkide saavutamiseks vajalik, eelkõige see, et riigiabita ei oleks võimalik asjaomaseid kalalaevu moderniseerida ning et kavandatavad meetmed ei ohusta säästvat kalandust.

Kavade sisu sätestatakse I lisas.

▼M3 —————







▼M3

II JAOTIS

KALALAEVASTIK

▼M3 —————

▼B

Artikkel 7

Püügikoormuse korrigeerimine

▼M3

1. Liikmesriigid võtavad sobivad meetmed määruse (EÜ) nr 2371/2002 asjakohaste sätete järgimiseks.

Eesmärkide saavutamiseks võib vajaduse korral laevade püügitegevuse alaliselt lõpetada vastavalt III lisa asjakohastele sätetele või nende tegevust piirata või ühendada mõlemad meetmed.

▼M5

2. Laevade püügitegevuse lõpetamisega seotud meetmeid võib kohaldada üksnes kümne aasta vanuste või vanemate laevade suhtes.

Kuni 30. juunini 2006 võib lõike 3 punkti d kohaselt siiski alaliselt üle anda vähemalt viie aasta vanuseid laevu, mis ei kasuta veetavaid püüniseid.

▼M3

3. Kalalaevade püügitegevuse võib alaliselt lõpetada järgmiste meetmete abil:

a) laeva lammutamine vanametalliks;

b) kuni 31. detsembrini 2004, laeva lõplik üleandmine kolmandale riigile, mis võib toimuda ühisettevõtte raames artiklis 8 määratletud tähenduses, asjaomase riigi pädevate asutuste nõusolekul tingimusel, et kõik järgmised kriteeriumid oleksid täidetud: i) Euroopa Ühenduse ja ülevõtva kolmanda riigi vahel on kalanduskokkulepe ning sobivad tagatised, et usutavasti ei rikuta rahvusvahelist õigust, pidades eeskätt silmas mere elusressursside säilitamist ja majandamist või muid ühise kalanduspoliitika eesmärke ning kalurite töötingimusi. Komisjon võib konkreetsetel juhtudel teha erandeid lõplikele üleandmistele kolmandatesse riikidesse ühisettevõtete raames, kui ühenduse huvid ei õigusta kalanduskokkuleppe sõlmimist ja muud üleandmise tingimused on täidetud; ii) kolmas riik, kellele laev kavatsetakse üle anda, ei ole Euroopa Ühenduse kandidaatriik; iii) üleandmise tulemusel väheneb püügikoormus varude osas, mida üleantud laev varem kasutas; seda kriteeriumi ei rakendata, kui üleantud laev on püügivõimalused minetanud kas ühendusega sõlmitud kalanduskokkuleppe või muu kokkuleppe kohaselt; iv) kui kolmas riik, kellele laev kavatsetakse üle anda, ei ole asjaomaste kalastusorganisatsioonide lepinguosaline ega koostööpartner, ei käsita sellised organisatsioonid teda riigina, kes lubab rahvusvaheliste kaitsemeetmete tõhusust kahjustavat kalapüüki. Komisjon avaldab asjaomaste riikide nimekirja regulaarselt Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias;

c) kalalaeva pidev kasutamine kasumit mitteandval muul kui kalapüügi eesmärgil;

▼M5

d) kuni 30. juunini 2006 laeva alaline üleandmine India ookeanis 2004. aastal tsunami tõttu kannatanud kolmandale riigile, kui on täidetud järgmised kriteeriumid: i) laeva kogupikkus on alla 12 meetri ning laev ei ole vanem kui 20 aastat; ii) liikmesriik, kes annab üleandmiseks loa, tagab, et laev on täielikult merekõlblik ja kalapüügiks varustatud ning antakse üle tsunami tõttu kannatanud piirkonda kalapüügiga tegeleva kogukonna jaoks ja et välditakse kalavarude ja kohaliku majanduse kahjustamist; iii) üleandmine vastab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangus kindlaksmääratud vajadustele ja on kooskõlas kolmanda riigi taotlustega.

▼M3 —————

▼B

5. Riigiabi, mis abisaajatele seoses tegevuse lõpliku lõpetamisega antakse, ei tohi olla suurem kui:

a) vanametalliks lammutamise hüvitised: i) laevad, mille vanus on 10—15 aastat: vt IV lisa tabelid 1 ja 2; ii) laevad, mille vanus on 16—29 aastat: tabelites 1 ja 2 esitatud astmed, mida vähendatakse 1,5 % võrra iga aasta kohta pärast 15. aastat; iii) laevad, mille vanus on 30 aastat ja rohkem: tabelites 1 ja 2 esitatud astmed, mida vähendatakse 22,5 % võrra;

▼M3

b) hüvitised, mis on seotud lõpliku üleandmisega ühisettevõtte raames: artikli 8 lõikes 3 osutatud summad; käesoleval eesmärgil ei saa siiski riigiabi anda laevade puhul, mille mahutavus on alla 20 GRT või 22 GT või mille vanus on 30 aastat ja rohkem;

c) hüvitised muu lõpliku üleandmise puhul kolmandale riigile: punktis a osutatud vanametalliks lammutamise hüvitiste maksimumsummad, mida on vähendatud 70 % võrra. Käesoleval eesmärgil ei saa siiski riigiabi anda laevade puhul, mille mahutavus on alla 20 GRT või 22 GT või mille vanus on 30 aastat ja rohkem;

d) hüvitised kalalaeva pideva kasutamise korral kasumit mitteandval muul kui kalapüügi eesmärgil: punktis a osutatud vanametalliks lammutamise hüvitiste summad.

▼M3 —————

▼M5

6. Erandina lõike 5 punktist a arvestatakse lõike 3 punkti d kohase laevade alalise üleandmise jaoks antavat riigiabi järgmiselt:

i) 5–15 aasta vanuste laevade suhtes kohaldatakse lõike 5 punkti a alapunktis i osutatud hüvitist ja 16–20 aasta vanuste laevade suhtes lõike 5 punkti a alapunktis ii osutatud hüvitist;

ii) lõike 5 punktis a osutatud hüvitist võib suurendada kuni 20 % võrra järgmistel juhtudel: — et katta liikmesriikide määratud nende avalik-õiguslike või eraorganisatsioonide kulutusi, kes vastutavad laeva üleandmise eest kolmandasse riiki, — et hüvitada hüvitist saavale laevaomanikule kulutused, mis kaasnevad laeva varustamise, täielikult merekõlblikuks tegemise ja kalapüügiks varustamisega asjaomastes kolmandates riikides. Laevad, mille kohta on esitatud püügitegevuse alalise lõpetamise taotlus liikmesriikide pädevatele asutustele enne 2. aprill 2005, võivad samuti saada käesoleva lõike kohaseid hüvitisi.

▼B

Artikkel 8

Ühisettevõtted

1. Liikmesriigid võivad võtta ühisettevõtete loomist edendavaid meetmeid.

Käesolevas määruses tähendab “ühisettevõte” äriühingut ühe või mitme partneriga, kes on selle kolmanda riigi kodanikud, mille registrisse laev on kantud.

2. Lisaks artiklis 7 ja III lisas kehtestatud tingimustele lõpliku üleandmise puhul makstavate hüvitiste kohta kehtivad järgmised tingimused:

a) äriühingu asutamine ja registrisse kandmine vastavalt kolmanda riigi seadustele või osaluse omandamine juba registrisse kantud äriühingus kaubandustegevuse alustamiseks kalandussektoris kolmanda riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Ühenduse partnerile peab kuuluma oluline osa, mis üldjuhul on 25-75 protsenti kapitalist;

b) lõplikult üleantud laeva omandiõigus tuleb üle anda kolmandas riigis asuvale ühisettevõttele. Viie aasta jooksul võib laeva kasutada üksnes kolmanda riigi pädevate asutuste poolt lubatud kalandustegevuseks ning laeva ei tohi kasutada teised reederid.

3. Ühisettevõtete loomisega seotud hüvitised ei tohi ületada 80 % artikli 7 lõike 5 punktis a osutatud vanametalliks lammutamise hüvitise maksimumsummast.

Hüvitised ei tohi kumuleeruda artikli 7 lõike 5 punktides a, c ja d nimetatud hüvitistega.

4. Laeva üleandmisel ühisettevõttele maksab korraldusasutus taotlejale 80 % hüvitisest, kui taotleja tõendab, et on olemas pangagarantii, mis on võrdne 20 % hüvitise summast.

▼M3

5. Igal aastal viie järjestikuse aasta jooksul alates ühisettevõtte asutamise kuupäevast või kuupäevast, millal ühenduse partner omandas osaluse ettevõttes, esitavad taotlejad korraldusasutusele aruande tegevuskava rakendamise kohta, sealhulgas ka andmed kalasaakide ja kalatoodete turgude kohta, eelkõige ühenduses lossitud või ühendusse eksporditud toodete kohta, koos tõendavate dokumentidega ning ettevõtte bilansi ja netovara aruandega. Korraldusasutus edastab aruande komisjonile teadmiseks.

Hüvitise jääk makstakse taotlejatele välja pärast viieaastast tegevust ning pärast viienda aruande esitamist.

▼B

6. Tagatis vabastatakse pärast viienda aruande heakskiitmist, kui kõik tingimused on täidetud.

7. Vajaduse korral võtab komisjon artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras vastu käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

▼M3

Artikkel 9

Riigiabi laevastiku uuendamiseks ja kalalaevade varustuse või moderniseerimise jaoks

1. Riigiabi laevastiku uuendamiseks ja kalalaevade varustuse jaoks, kaasa arvatud valikulisemate püügitehnikate ja laevaseiresüsteemide kasutamiseks või kalalaevade moderniseerimiseks, võib anda ainult järgmistel ning artikli 3 lõike 3 teises lõigus ja III lisas sätestatud tingimustel:

a) riigiabi kalalaevade uuendamiseks võib anda kuni 31. detsembrini 2004;

b) riigiabi kalalaevade uuendamiseks võib anda ainult laevadele mahutavusega alla 400 GT;

c) riigiabi kalalaevade varustuse jaoks, kaasa arvatud valikulisemate püügitehnikate ja laevaseiresüsteemide kasutamiseks või kalalaevade moderniseerimiseks võib anda juhul, kui: i) abi ei mõjuta mahtu mahutavuse või võimsuse osas; ii) abi ei suurenda püügivarustuse tõhusust;

d) erandina punkti c taandest i võib riigiabi kalalaevade moderniseerimiseks anda vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikele 5.

2. Riigiabi toimet käsitletakse artiklis 21 osutatud toetuse rakendamise aastaaruandes.

3. I lisa punkti 2 alapunktiga d ettenähtud kavades esitatud kalalaevastiku uuendamise ja kalalaevade moderniseerimiseks antava riigiabi näitajad tuleb kindlaks määrata vastavalt käesolevale artiklile.

4. Lõikes 1 nimetatud riigiabi saamiseks kõlblikud kulud ei tohi olla suuremad kui järgmised summad:

a) kalalaevade ehitamine: IV lisa tabelis 1 esitatud astmete kahekordne väärtus;

b) kalalaevade varustus ja moderniseerimine, vajaduse korral ja kuni 31. detsembrini 2003 koos mahutavuse ümberhindamise kuludega 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni I lisa kohaselt: IV lisa tabeli 1 astmed.

▼B

Artikkel 10

Kalalaevastikke käsitlevad üldsätted

▼M3

1. Riigiabi laevastiku uuendamiseks ning kalalaevade varustuse ja moderniseerimise jaoks võib lubada ainult juhtudel, kui liikmesriik on ettenähtud aja jooksul järginud nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta. ( 12 )

▼M3 —————

▼M3

3. Kalalaevastikule antava riigiabi kumuleerumise korral kehtivad järgmised sätted:

▼M4

a) varustus- ja moderniseerimiskulud ei ole abikõlblikud viie aasta jooksul pärast riigiabi andmist asjaomase laeva ehitamiseks, välja arvatud laevaseiresüsteemide seadmed või akustilised hoiatusseadmed;

▼M3

b) lõpliku kõrvaldamise hüvitist artikli 7 lõike 5 tähenduses ja ühisettevõtete asutamisega seotud hüvitisi artikli 8 tähenduses ei või liita muule käesoleva määruse või määruste (EMÜ) nr 2908/83 ( 13 ), (EMÜ) nr 4028/86 ( 14 ) ja (EÜ) 2468/98 alusel antavale ühenduse abile. Neid hüvitisi vähendatakse: i) varem saadud summa osa võrra varustus- ja moderniseerimisabi puhul; see osa arvutatakse pro rata temporis põhimõttel lõplikule kõrvaldamisele või ühisettevõtte loomisele eelneva viie aasta põhjal; ii) kogusumma võrra, mis on saadud abina tegevuse ajutise lõpetamise korral käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 2468/98 artikli 14 tähenduses aasta jooksul, mis eelnes lõplikule kõrvaldamisele või ühisettevõtte asutamisele;

c) laevaseiresüsteemide seadmetele antavat abi ei tohi liita vastavalt nõukogu otsusele 2001/431/EÜ antud abile.

4. Käesoleva määruse alusel uuendamiseks või moderniseerimiseks ja varustuse jaoks antav abi makstakse pro rata temporis põhimõttel tagasi, kui asjaomane laev kustutatakse ühenduse kalalaevade registrist kümne aasta jooksul pärast uuendamist või viie aasta jooksul pärast moderniseerimist. ►M5 Käesolevat lõiget ei kohaldata artikli 7 lõike 3 punkti d kohaselt üleantavate laevade suhtes. ◄

▼B

Artikkel 11

Väikesemahuline rannapüük

▼M3

1. Käesolevas artiklis tähendab “väikesemahuline rannapüük” püüki, millega tegelevad kalalaevad kogupikkusega vähem kui 12 meetrit, mis ei kasuta ühenduse kalalaevade registrit käsitleva komisjoni 30. septembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2090/98 ( 15 ) I lisa tabelis 2 loetletud veetavaid püüniseid.

▼B

2. Liikmesriigid võivad vastavalt käesolevale määrusele võtta käesolevas artiklis ettenähtud tingimustel täiendavaid meetmeid väikesemahulise rannapüügi tingimuste parandamiseks.

3. Kui väiksemahulise rannapüügiga tegelev laevaomanike rühm või kaluripered rakendavad ühiselt integreeritud ühisprojekti, et arendada või moderniseerida kõnealust püügitegevust, võib projektis osalejatele anda FIFGi poolt osaliselt rahastatavat ühekordset hüvitist.

▼M3

4. Lõike 3 tähenduses võib muu hulgas lugeda integreeritud ühisprojektideks järgmisi projekte:

— ohutusvahendid pardal ning sanitaar- ja töötingimuste parandamine,

— tehnoloogilised uuendused (valikulisemad püügitehnikad), mis ei suurenda püügikoormust,

— tootmis-, töötlemis- ja turustusketi korraldamine (müügiedendus ja toote lisandväärtus),

— kutsealane ümberõpe või väljaõpe.

▼B

5. Ühekordse hüvitise summa ei tohi olla üle 150 000 euro ühe integreeritud ühisprojekti kohta. Korraldusasutus määrab kindlaks tegelikult makstava hüvitise summa ning selle jagunemise hüvitisesaajate vahel projekti ulatuse ja iga osaleja rahaliste kohustuste alusel.

Artikkel 12

Sotsiaal-majanduslikud meetmed

1. Käesolevas artiklis tähendab “kalur” iga isikut, kelle põhitegevus on seotud kasutusel oleva kalalaeva pardal toimuva tegevusega.

▼M3

2. Liikmesriigid võivad võtta kalurite suhtes sotsiaal-majanduslikke meetmeid, mis on seotud püügimahu kohandamisega määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 alusel.

▼B

3. FIFGi rahalist abi võib anda ainult järgmistele meetmetele:

a) kalurite riiklike ennetähtaegse pensioni kavade osaline rahastamine, kui on täidetud järgmised tingimused: i) ennetähtaegselt pensionile jäämise ajal ei tohi hüvitisesaajad olla rohkem kui kümme aastat kõnealuses liikmesriigis õigusaktidega kohaldatavast ametlikust pensionieast nooremad või peavad olema vähemalt 55-aastased; ii) hüvitisesaajad suudavad tõestada, et nad on töötanud kaluritena vähemalt kümme aastat. Ennetähtaegse pensioni saamise ajal ei kuulu kalurite tavapensioni sissemaksed FIFGi rahalise abi alla. Üheski liikmesriigis ei tohi kogu programmitöö ajal olla hüvitisesaajate arv suurem kui kalalaevadel likvideeritud ametikohtade arv, mille on tinginud nimetatud laevade lõplik kõrvaldamine püügitegevusest artikli 7 tähenduses;

b) individuaalsed hüvitised kaluritele, kes suudavad tõendada, et nad on töötanud kalurina vähemalt kaksteist kuud, maksimumsummas 10 000 eurot iga hüvitisesaaja kohta tingimusel, et laeva suhtes, mille pardal hüvitisesaajad töötasid, on kohaldatud lõpliku püügitegevusest kõrvaldamise meetmeid artikli 7 tähenduses;

▼M3

c) ühekordsete individuaalsete hüvitiste andmine kaluritele, kes saavad tõendada, et nad on töötanud kaluritena vähemalt viis aastat, et aidata neil: i) ümber õppida väljaspool merekalandust vastavalt isiklikule või ühisele sotsiaalkavale abikõlbliku kulu alusel, mis on piiratud 50 000 euroga konkreetse hüvitise saaja kohta; korraldusasutus määrab üksiksumma kindlaks ümberõppeprojekti ulatuse ning hüvitisesaaja rahalise kohustuse alusel; ii) laiendada tegevust väljaspool merekalandust vastavalt isiklikule või ühisele laienduskavale abikõlbliku kulu alusel, mis on piiratud 20 000 euroga konkreetse hüvitise saaja kohta; korraldusasutus määrab üksiksumma kindlaks laiendamisprojekti ulatuse ning hüvitisesaaja rahalise kohustuse alusel;

▼B

d) individuaalsed hüvitised alla 35 aasta vanustele kaluritele, kes tõendavad, et nad on töötanud kalurina vähemalt viis aastat või et neil on võrdväärne kutseõppealane ettevalmistus ning kes saavad esimest korda kalalaeva oma osalisse või täielikku omandisse, kui on täidetud järgmised tingimused: i) kalalaeva kogupikkus peab olema 7—24 meetrit; omandi ülemineku ajal peab laeva vanus olema 10—20 aastat, laev peab olema kasutusel ning ühenduse kalalaevade registrisse kantud; ii) omandi üleminek ei toimu ühe perekonna ulatuses kuni teise sugupõlveni. Haldusasutus määrab kindlaks iga üksikhüvitise summa eelkõige laeva suuruse ja vanuse alusel ning omandi ülemineku rahalised tingimused (omandi ülemineku kulud; pangalaenu suurus ja tingimused; võimalik tagatis kolmandalt isikult; ja/või muud finantskorraldusvahendid). Korraldusasutus kehtestab ka muud omandi ülemineku tingimused ja kriteeriumid. Hüvitise summa ei tohi mingil juhul ületada 10 % omandi üleminekuga seotud kuludest ega olla suurem kui 50 000 eurot;

▼M4

e) juhul kui nõukogu võtab vastu taastamiskava või kui komisjon või üks või mitu liikmesriiki võtavad vastu erimeetmeid või erakorralisi meetmeid, võib punktides b ja c viidatud toetuste ülemmäära suurendada 20 % võrra. Peale selle ei kohaldata punktis b sätestatud nõuet, et laev, mille pardal laevapere liikmed töötasid, peaks olema püügitegevusest lõplikult kõrvaldatud.

▼B

4. Korraldusasutus võtab vajalikud meetmed, eelkõige asjakohased kontrollimeetmed tagamaks, et:

a) lõike 3 punktis a nimetatud meetmest kasu saavad isikud loobuvad lõplikult kalurina töötamisest;

b) ükski kalur ei saa kasu rohkem kui ühest lõikes 3 nimetatud meetmest;

▼M4

c) lõike 3 punktis b või lõike 3 punktis e osutatud hüvitis makstakse tagasi pro rata temporis põhimõttel, kui hüvitisesaajad hakkavad taas kaluritena töötama vähem kui ühe aasta jooksul pärast hüvitise saamist;

▼M3

i) lõike 3 punkti c alapunktis I nimetatud hüvitist ümberkorraldamise eest makstakse tagasi pro rata temporis põhimõttel, kui hüvitisesaajad hakkavad taas kaluritena töötama vähem kui viie aasta jooksul pärast hüvitise saamist, ja ii) lõike 3 punkti c taandes ii nimetatud laiendamise eest saadav hüvitis aitab kaasa nende kalalaevade tekitatava püügikoormuse vähendamisele, kus hüvitisesaajad tegutsevad; d)

▼B

e) lõike 3 punktis c nimetatud meetmest kasu saavad isikud töötavad tegelikult uuel tegevusalal;

f) lõike 3 punktis d nimetatud hüvitis makstakse tagasi pro rata temporis põhimõttel hüvitisesaaja omandatud omandi ülemineku korral või juhul, kui laev vähem kui viis aastat pärast hüvitise saamist artikli 7 kohaselt lõplikult püügitegevusest kõrvaldatakse.

5. Igasugune korraldusasutuse poolt käesoleva artikli rakendamiseks kehtestatud kord, arvutusmeetodid, kriteeriumid ja muud eeskirjad esitatakse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 18 lõikes 3 osutatud programmitäiendis.

▼M3

6. Liikmesriigid võivad võtta riiklikult rahastatavaid lisameetmeid nende kalalaevade meeskonnaliikmete heaks, keda mõjutab püügitegevuse ajutine katkestamine vee-elusressursside kaitseprojektide raames.

▼B







III JAOTIS

VEE-ELUSRESSURSSIDE KAITSE JA ARENDAMINE, AKVAKULTUUR, KALASADAMA SISSESEADE, TÖÖTLEMINE JA TURUSTAMINE NING KALAPÜÜK SISEVETEL

Artikkel 13

Kohaldamisala

1. Liikmesriigid võivad III lisas täpsustatud tingimustel võtta meetmeid kapitalimahutuste soodustamiseks järgmistes valdkondades:

▼M4

a) vee-elusressursside, sealhulgas mageveevarude kaitsele ja arendamisele, v.a asustamisele, suunatud tegevus;

▼B

b) akvakultuur;

c) kalasadama sisseseade;

d) kalapüügi- ja akvakultuurisaaduste töötlemine ja turustamine;

e) kalapüük sisevetel.

2. FIFGi rahalist abi võib anda üksnes projektidele, mis:

a) aitavad kaasa, et kõnealusest struktuuritäiustusest tulenev majanduslik kasu oleks püsiv;

b) tagavad piisava tehnilise teostatavuse ja majandusliku elujõulisuse;

c) hoiavad ära kahjustava mõju, eelkõige tootmismahu ületamise ohu.







IV JAOTIS

MUUD MEETMED

Artikkel 14

Uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed

1. Liikmesriigid võivad III lisas täpsustatud tingimustel võtta kalandus- ja akvakultuuritoodetele uute turuväljundite leidmiseks ja edendamiseks eelkõige järgmisi ühistegevust soodustavaid meetmeid:

a) kvaliteedi tõendamise, toote märgistamise, tootenimede ratsionaliseerimise ja toodete standardimisega seotud toimingud;

b) müügiedenduskampaaniad, kaasa arvatud ettevõtmised kvaliteedi tõstmiseks;

c) tarbija- ning turuhoiakute kontrollimiseks kavandatud projektid;

d) messide ja näituste korraldamine ja nendel osalemine;

e) õppe- ja ärireiside korraldamine;

f) turuanalüüsid ja -ülevaated, sealhulgas uuringud, mis käsitlevad ühenduse toodete kolmandates riikides turustamise väljavaateid;

g) kampaaniad turustamistingimuste parandamiseks;

h) müüginõuanded ja -abi, hulgi- ja jaemüüjatele ning tootjaorganisatsioonidele osutatavad teenused.

2. Eelistatakse investeeringuid, mis on tehtud:

a) ülemääraselt või vähe püütavate liikide müügi edendamiseks;

b) määruse (EMÜ) nr 3759/92 tähenduses ametlikult tunnustatud organisatsioonide poolt;

c) liikmesriigi pädevate asutuste poolt tunnustatud mitme tootjaorganisatsiooni või muu kõnealuse sektori organisatsiooni poolt ühiselt;

d) kalandus- ja akvakultuuritoodete kvaliteedipoliitikast lähtudes;

e) keskkonnasõbralike meetodite abil valmistatud toodete müügi edendamiseks.

3. Kõnealused meetmed ei tohi põhineda kaubamärkidel ega viidata teatavatele riikidele või geograafilisele piirkonnale, välja arvatud erijuhud, kui toote või protsessi teatavale geograafilisele piirkonnale viitav päritolu on ametlikult tunnustatud vastavalt 14. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta ( 16 ). Viidata võib alles sellest kuupäevast alates, millal kõnealune nimi on kantud määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikes 3 ettenähtud registrisse.

Artikkel 15

Kaubavahetuses osalejate tegevus

1. Liikmesriigid võivad soodustada määruse (EMÜ) nr 3759/92 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide loomist ja hõlbustada nende tegevust järgmisel viisil:

a) pärast 1. jaanuari 2000 loodud tootjaorganisatsioonidele võib anda abi kolme aasta jooksul alates tunnustamiskuupäevast. Nimetatud abi peab esimesel, teisel ja kolmandal aastal jääma järgmiste määrade raamesse: i) vastavalt 3 %, 2 % ja 1 % tootjaorganisatsiooni poolt turustatud toodangu väärtusest; ii) vastavalt 60 %, 40 % ja 20 % tootjaorganisatsiooni halduskuludest;

b) ilma et see piiraks punktis a osutatud abi andmist, võib abi anda määruse (EMÜ) nr 3759/92 artikli 7a lõike 1 kohaselt eritunnustuse saanud tootjaorganisatsioonidele eritunnustuse saamise kuupäevale järgneva kolme aasta jooksul, et hõlbustada nende kvaliteedi parandamise kavade rakendamist. Nimetatud abisumma suurus esimesel, teisel ja kolmandal aastal ei tohi ületada vastavalt 60 %, 50 % ja 40 % tootjaorganisatsioonile kava rakendamisel tekkinud kuludest;

c) punktides a ja b nimetatud abi makstakse lõplikele abisaajatele välja abi määramisele järgneva aasta jooksul, kuid hiljemalt 31. detsembril 2008.

2. Liikmesriigid võivad soodustada lühiajalist tegevust ühistes huvides, mille ulatus on eraettevõtete tavapärase tegevuse ulatusest suurem ja milles osalevad aktiivselt kutseala liikmed või tootjate nimel tegutsevad organisatsioonid või muud korraldusasutuse poolt tunnustatud organisatsioonid ning mis on ette nähtud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks.

3. Abikõlblik tegevus on eelkõige seotud järgmiste küsimustega:

a) teatavatesse kalastusvöönditesse pääsemise tingimuste haldamine ja kontroll ning kvootide haldamine;

b) püügikoormuse korraldamine;

c) korraldusasutuse poolt selektiivsemaks tunnistatud püügivahendite või meetodite edendamine;

d) ressursside säilitamisega seotud tehniliste meetmete edendamine;

e) töötingimuste ning toodete hügieeninõuete parandamisega seotud meetmete edendamine nii laeva pardal kui ka maal;

f) ühised akvakultuuriobjektid, akvakultuurikohtade uuendamine ja parandamine, akvakultuuri heitvee ühine käitlemine;

g) kalakasvatuses esinevate haiguste või parasiitide tekke ohu likvideerimine püügipiirkondades või rannikualade ökosüsteemides;

h) lähteandmete kogumine ja/või keskkonnakorralduse mudelite loomine kalanduses ja akvakultuuris rannikualade integreeritud korralduskavade koostamiseks;

i) elektronkaubanduse ja muu infotehnoloogia korraldus tehnilise ja kaubandusalase info levitamiseks;

j) äriinkubaatorite loomine kalandussektoris ja/või kalandus- ja akvakultuuritoodete kogumiskeskustes;

k) täiendõppe kättesaadavus, eelkõige kvaliteedi osas, ning oskusteabe edastamise korraldamine nii laeva pardal kui ka maal;

l) süsteemide loomine ja kohaldamine kvaliteedi, jälgitavuse, hügieenitingimuste, statistiliste vahendite ja keskkonnamõju parandamiseks ja kontrollimiseks;

m) toodetele lisandväärtuse loomine (muu hulgas kõrval- ja ühendtoodetele väärtuse lisamine katsetamise ja uuenduste abil);

▼M4

n) tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse, sealhulgas statistika ja majandusanalüüsi parandamine.

▼B

Ettevõtete tavapärase tootmistegevuse kulud ei ole käesoleva lõike kohaselt abikõlblikud.

4. Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 16

Tegevuse ajutine katkestamine ja muud rahalised hüvitised

1. Liikmesriigid võivad kaluritele ja laevaomanikele anda tegevuse ajutise katkestamisega seotud hüvitist järgmistel asjaoludel:

▼M3

a) ettenägematu olukord, eriti juhul, kui see on tekkinud bioloogiliste tegurite tõttu; hüvitist ei või määrata rohkem kui kolmeks järjestikuseks kuuks või kuueks kuuks ajavahemikus 2000—2006. Korraldusasutus esitab komisjonile eelnevalt nende asjaolude teadusliku tõestuse;

▼B

b) kalanduskokkuleppest sõltuvatele ühenduse laevastikele, kui kokkulepet ei uuendata või kui see peatatakse; hüvitise võib määrata kuni kuueks kuuks; seda võib pikendada veel kuue kuu võrra, kui asjaomase laevastiku suhtes rakendatakse ühenduse poolt heaks kiidetud ümberkorralduskava;

▼M3

c) kui nõukogu võtab vastu taastamis- või kaitsekorralduskava või kui komisjon või üks või mitu liikmesriiki otsustavad võtta erakorralisi meetmeid, võib liikmesriigi hüvitise andmine kesta ühe aasta ja seda võib pikendada veel ühe aasta võrra.

▼M4

1a. Liikmesriigid võivad anda rahalist hüvitist koorikloomade kasvatajatele, kui koorikloomade saastumise tõttu toksiini tootva planktoni arvukuse suurenemise läbi või merelisi biotoksiine sisaldava planktoni olemasolu tõttu on inimeste tervise kaitseks vaja püük peatada rohkem kui neljaks järjestikuseks kuuks, või kui müügi kõrghooajal püügi peatamise tulemusena kantud kahjud moodustavad rohkem kui 35 % asjaomase ettevõtte aastakäibest, mida arvutatakse nimetatud ettevõtte eelmise kolme aasta keskmise käibe alusel. Püügi peatamise korral võib hüvitist anda kokku mitte rohkem kui kuue kuu ulatuses ajavahemikuks alates nõukogu 19. juuli 2004 a. määruse (EÜ) nr 1421/2004, ( 17 ) millega muudetakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikke eeskirju ja korda kehtestavat määrust (EÜ) nr 2792/1999 jõustumisest kuni 2006. aasta lõpuni.

▼M2

2. Liikmesriigid võivad anda kaluritele ja laevaomanikele rahalist hüvitist, kui ühenduse õigusaktidega kehtestatakse tehnilised piirangud teatavate püügivahendite või kalapüügiviiside kasutamiseks; nimetatud abi on ette nähtud tehniliseks kohandamiseks ning seda ei või maksta üle kuue kuu.

▼M3

3. ►M4 Ühele liikmesriigile makstav FIFGi rahaline toetus seoses lõigetes 1, 1 a ja 2 nimetatud meetmetega kogu ajavahemikuks 2000–2006 ei tohi ületada suuremat järgmisest kahest summast: 1 miljon eurot või 4 % asjaomase liikmesriigi sektorile ettenähtud ühenduse rahalisest abist. ◄

Nõukogu vastuvõetud taastamis- või kaitsekorralduskava või komisjoni otsustatud erakorraliste meetmete puhul võib neid künniseid ületada tingimusel, et meetmes sisaldub tegevuse lõpetamise kava, mille eesmärk on kahe aasta jooksul alates meetme vastuvõtmisest kõrvaldada mitu kalalaeva, mille püügikoormus on vähemalt võrdne nende kalalaevade püügikoormusega, mille tegevus kava või erakorralise meetme tagajärjel on peatatud.

Komisjoni heakskiidu saamiseks FIFGi rahalisele toetusele teatab liikmesriik komisjonile meetmest ja esitab talle hüvitiste üksikasjaliku arvestuse. Meede jõustub alles pärast komisjoni heakskiidu saatmist liikmesriigile.

Korraldusasutus võtab üksikjuhtumite puhul makstava lõigetega 1 ja 2 ettenähtud hüvitise summa määramisel aluseks asjakohased parameetrid, nagu tegelikud kahjud, ümberkorraldusmeetmete, taastamiskava või tehnilise kohandamise jõupingutuste ulatus.

▼M4

Kui nõukogu võtab vastu taastamiskava või kui komisjon või üks või mitu liikmesriiki võtavad erakorralisi meetmeid, ei kohaldata artikli 10 lõike 3 punkti b alapunkti ii.

▼M4

4. Püügitegevuse ja akvakultuuriga seotud tegevuse pidev hooajaline peatamine ei ole hüvitisekõlblik vastavalt lõigetele 1, 1 a, 2 ja 3.

▼B

Artikkel 17

Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi

1. Liikmesriigid näevad artikli 3 lõikes 3 nimetatud ja määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 punktis b määratletud kavades ette vahendid, mis on vajalikud uurimistööde, katseprojektide, näidisprojektide, koolituse, tehnilise abi, kogemuste vahetamise ja avalikustamistöö alustamiseks seoses meetmeprogrammide ja ühtsete programmdokumentide ettevalmistamise, rakendamise, järelevalve, hindamise ja kohandamisega.

2. “Katseprojekt” on ettevõtte, teadus- või tehnikaasutuse või muu pädeva asutuse poolt teostatav projekt, mille eesmärgiks on katsetada tööstusharu tegelikele tingimustele lähedastel tingimustel uuendusliku tehnoloogia tehnilist teostatavust ja/või rahanduslikku elujõulisust ning saada ja levitada katsetatava tehnoloogiaga seotud tehnilist ja/või rahanduslikku teavet. Katseprojektid hõlmavad alati usaldusväärsete tulemuste saamiseks vajaliku intensiivsuse ja kestusega teaduslikku seiret; katseprojektide kohta koostatakse teaduslikud aruanded, mis edastatakse korraldusasutusele. Korraldusasutus saadab kõnealused aruanded teabe edastamise eesmärgil viivitamata komisjonile.

Eksperimentaalsed püügiprojektid on sama abikõlblikud kui katseprojektid, tingimusel et nende eesmärk on kalavarude säilitamine ning nende raames rakendatakse selektiivsemaks peetavat püügitehnoloogiat.

▼M4

Väikese ulatusega rakendusuuringute alased algatused, mille kogumaksumus ei ületa 150 000 eurot ja mille kestus ei ületa kolme aastat, ning mida teostab ettevõtja, teadus- või tehnikaasutus, kutseorganisatsiooni esindaja või muu pädev asutus, on abikõlblikud kui katseprojektid, eeldusel, et nad aitavad kaasa ühenduse akvakultuuri säästva arengu eesmärkide saavutamisele.

▼B

3. Lõikes 1 nimetatud meetmed võivad olla seotud eelkõige artikli 15 lõigetes 2 ja 3 nimetatud teemadega, tingimusel et need rakendatakse avaliku sektori või avaliku sektori osalusega asutuste või muude korraldusasutuse poolt selleks määratud asutuste algatusel.

Kõnealuste meetmete hulka võib kuuluda ka laevade ehitamine või ümberehitamine, tingimusel et kõnealuseid laevu kavatsetakse kasutada üksnes kalavarude uurimiseks ja koolitustegevuseks avaliku sektori või avaliku sektori osalusega asutuste püügipiirkonnas ja liikmesriigi lipu all.

4. Peale selle võivad lõikes 1 nimetatud meetmed hõlmata kõnealuses sektoris töötavate meeste ja naiste võrdsete tööhõivevõimaluste edendamist.







V JAOTIS

ÜLD- JA RAHANDUSSÄTTED

▼M3

Artikkel 18

Abi saamist võimaldavate tingimuste täitmine

Korraldusasutus tagab, et III lisas loetletud abi saamist võimaldavad eritingimused oleksid täidetud.

Samuti kontrollib ta enne abi andmist hüvitisesaajate tehnilist kompetentsust ja äriühingute rahalist elujõudu ning seda, kas nad täidavad kõiki ühise kalanduspoliitika eeskirju. Kui abi andmise ajavahemiku jooksul leitakse, et hüvitisesaaja ei järgi ühise kalanduspoliitika eeskirju, tuleb hüvitis tagasi maksta võrdeliselt rikkumise raskusega.

Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võib vastu võtta vastavalt artikli 23 lõikele 2.

▼M5

Artikkel 18a

Artikli 7 lõike 3 punkti d kohast laeva üleandmist käsitlev kord

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni laevadest, mille üleandmist kavandatakse vastavalt artikli 7 lõike 3 punktile d, ning samuti ettenähtud sihtkohtadest.

2. Kahe kuu jooksul sellisest teavitamisest võib komisjon teavitada asjaomast liikmesriiki, et üleandmine ei vasta artikli 7 lõike 3 punktis d, ning eelkõige selle alapunktis iii ettenähtud tingimustele.

Kui komisjon ei ole kahe kuu jooksul asjaomast liikmesriiki teavitanud, võib liikmesriik alustada üleandmist.

Artikkel 18b

Artikli 7 lõike 3 punkti d kohast laeva üleandmist käsitlev aruandlus

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 30. septembriks 2005 ja pärast seda iga kolme kuu järel kogu olemasoleva teabe laevade üleandmiste kohta vastavalt artikli 7 lõike 3 punktile d.

2. Komisjon esitab lõikes 1 osutatud teabe ja mis tahes muu teabe alusel iga kuue kuu järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande laevade üleandmiste kohta vastavalt artikli 7 lõike 3 punktile d.

3. Liikmesriigid lisavad komisjonile 2007. aastal esitatavasse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 37 sätestatud FIFGi sekkumistegevuse rakendamise aastaaruandesse jaotise, mis käsitleb laevade üleandmisi vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõike 3 punktile d.

▼M3

Artikkel 19

Kohustuslikud rahalised toetused ja riigiabi

1. Piiramata lõiget 2, kohaldatakse liikmesriikide kalandus- ja akvakultuurisektori abi suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.

2. Asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 ei kohaldata koos ühendusega rahastatavate meetmete liikmesriikidepoolsete kohustuslike rahaliste toetuste suhtes, mis on ette nähtud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 nimetatud arengukavadega ja määratletud määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 punktis b või ühenduse erakorralist meedet kalalaevade lammutamiseks käsitleva 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2370/2002 ( 18 ) artiklis 5.

3. Meetmeid, mis näevad ette riiklikku rahastamist, mis lõike 2 kohustuslike rahaliste toetuste osas ületavad käesoleva määruse või määruse (EÜ) nr 2370/2002 sätted, käsitletakse tervikuna lõike 1 alusel.

▼B

Artikkel 20

Valuuta konverteerimine

Liikmesriikide puhul, kes ei kuulu eurotsooni, arvestatakse käesoleva määrusega eurodes kehtestatud summad ümber riigi vääringusse vastavalt Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias avaldatud kursile.

Ümberarvestus tehakse vastavalt selle aasta 1. jaanuaril kehtinud kursile, mil liikmesriik teeb otsuse hüvitise maksmise või abi andmise kohta.

Artikkel 21

Rakenduseeskirjad

Komisjon võtab kuluaruannete ja rakendamise aastaaruannete vormi vastu artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras.

▼M3

Artikkel 22

Komiteemenetlus

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed artiklites 8, 15, 18 ja 21 loetletud küsimustes võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 osutatud menetluskorra kohaselt.

▼B

Artikkel 23

Komiteed

1. Komisjoni abistab:

▼M3

a) artiklite 8, 15, 18 ja 21 rakendamisel määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 51 kohaselt moodustatud kalanduse ja akvakultuuri struktuurikomitee; ja

b) artiklite 9 ja 10 rakendamisel määruse (EMÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõike 1 alusel moodustatud kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee.

▼B

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3. Komiteed võtavad vastu oma töökorra.

Artikkel 24

Üleminekusätted

Alates 1. jaanuarist 2000 tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused:

— määrus (EÜ) nr 2468/98,

— määruse (EMÜ) nr 3759/92 artikli 7 lõiked 1, 2 ja 3 ning artikkel 7b,

— määrus (EMÜ) nr 3140/82 ( 19 ).

Kehtetuks tunnistatud sätteid kohaldatakse enne 31. detsembrit 1999 heakskiidetud abi, meetmete ja projektide suhtes.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele ja artiklitele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 25

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

KAVADE SISU

1. Käesoleva olukorra kvantitatiivne kirjeldus kõikide II, III ja IV jaotises nimetatud valdkondade kaupa.

a) tugevad ja nõrgad küljed;

b) võetud meetmete kokkuvõte ja eelmistel aastatel kasutatud rahasummade mõju;

▼M3

c) sektori nõuded.

▼B

2. Sektori ümberkujundamise strateegia

a) konsultatsioonide ja meetmete tulemused pädevate asutuste ja sotsiaal-majanduslike partnerite kaasamiseks vajalikul tasandil;

b) eesmärgid: i) ühisele kalanduspoliitikale vastavad üldeesmärgid; ii) prioriteedid; iii) igale abisaavale piirkonnale iseloomulikud eesmärgid, mille hulk on võimaluse korral määratletud;

c) tõendus selle kohta, et riigiabi on seatud eesmärkide saavutamiseks vajalik; kahjustava mõju, eelkõige mahu ületamise vältimiseks võetud meetmed;

d) laevastiku osas: ▼M3 i) laevastiku arengut iseloomustavad näitajad taastamis- või kaitsekorralduskavade eesmärkide suhtes; ▼B ii) kalapüügi ümberkorraldamise korral esikohale seatav püügitehnoloogia ja -vahendid;

e) eeldatav mõju (tööhõivele, tootmisele jne).

3. Eesmärkide saavutamise vahendid

a) kavade, eelkõige abikavade rakendamiseks valdkonniti kavandatavad meetmed (õiguslikud, rahalised või muud);

b) suunav rahastamiskava, mis hõlmab kogu kavandamisperioodi ja milles on loetletud iga abisaava valdkonna jaoks ettenähtud piirkondlikud, siseriiklikud, ühenduse ja muud vahendid;

c) asjaomaste meetmete ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks, hindamiseks ja kohandamiseks vajalike uurimistööde, katseprojektide, näidisprojektide, koolituse, tehnilise abi ja avalikustamisega seotud nõuded.

4. Rakendamine

a) liikmesriigi poolt määratud korraldusasutus;

b) meetmed, mis on võetud tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamiseks, sealhulgas järelevalve ja hindamine; kvantitatiivsete näitajate määratlemine;

c) kontrolli, sanktsioonide ja avalikustamisega seotud sätted;

d) laevastiku osas: i) kalavarude arengu seire meetodid, eelkõige tundlike kalavarude osas; ii) püügikoormuse järelevalve kord passiivpüüniste puhul, sealhulgas suundumused seoses püüniste arvu ja ehitusega.

▼M3 —————

▼B









III LISA

ABI ANDMISE ERITINGIMUSED JA KRITEERIUMID

▼M3

1. Meetmete rakendamine kalalaevastiku tegevuse suhtes (II jaotis)

1.0. Laevade vanus

Käesoleva määruse tähenduses on laeva vanus täisarv, mis võrdub korraldusasutuse poolt hüvitise või abi andmise otsuse aasta ja määruses (EMÜ) nr 2930/86 määratletud kasutuselevõtu aasta vahega.

▼B

1.1. Lõplik kõrvaldamine (artikli 7 lõige 3)

a) lõplikult kõrvaldatakse ainult need laevad, mis on merel kala püüdnud vähemalt 75 päeva lõpliku kõrvaldamise taotlusele eelnenud kahe 12-kuulise ajavahemiku jooksul või vastavalt asjaoludele 80 % kehtivate siseriiklike õigusnormidega lubatud merepäevadest. Läänemerel vähendatakse 75-päevast merepäevade arvu: — 60 päevani laevade puhul, mis on registreeritud põhja pool põhjalaiusest 59o 30′ asuvates sadamates, — 40 päevani lõhepüügilaevade puhul, mis on registreeritud põhja pool põhjalaiusest 59o 30′ asuvates sadamates;

b) täidetud peavad olema järgmised tingimused: i) enne lõplikku kõrvaldamist peab laev olema kantud ühenduse kalalaevade registrisse; ii) hüvitise andmise otsuse tegemise ajal peab laev olema kasutusel; iii) pärast lõplikku kõrvaldamist tuleb tühistada püügilitsents ning teatada laeva lõplikust kustutamisest ühenduse kalalaevade registrist; iv) laeva lõpliku üleandmise korral kolmandale riigile tuleb laev viivitamata kanda kolmanda riigi registrisse ning see ei tohi enam ühenduse vetesse tagasi pöörduda;

c) kui laev kaotatakse hüvitise andmise otsuse kuupäeva ja tegeliku lõpliku kõrvaldamise kuupäeva vahelisel ajal, teeb korraldusasutus kindlustuse poolt makstavale kompensatsioonisummale vastava finantseerimiskorrektsiooni;

d) laevale, mis antakse üle kolmandale riigile, et asendada artiklis 8 määratletud ühisettevõttele kuuluvat kaotatud laeva, ei anta riigiabi artikli 7 tähenduses.

1.2. Ühisettevõtted (artikkel 8)

a) peale laeva kolmandale riigile lõpliku üleandmise tingimuste artikli 7 lõike 3 punkti b ja käesoleva lisa punkti 1.1 tähenduses peavad ühisettevõtete raames üleantavad laevad vastama ka järgmistele tingimustele: i) laevad peavad olema olnud ühenduse liikmesriigi lipu all kasutusel vähemalt viimased viis aastat: — ühenduse vetes, — ja/või kolmanda riigi vetes kas ühendusega sõlmitud kalanduskokkuleppe või muu kokkuleppe alusel, — ja/või rahvusvahelistes vetes, kus kalapüüki reguleeritakse rahvusvahelise konventsiooniga; ii) laevadele peavad kuue kuu jooksul alates hüvitise andmise otsusest olema paigaldatud tehnilised seadmed, mis on vajalikud kolmanda riigi vetes tegutsemiseks kõnealuse kolmanda riigi asutuste poolt väljastatud kalapüügiloa alusel; laevad peavad vastama ühenduse ohutuseeskirjadele ning olema korraldusasutuse otsuse kohaselt piisavalt kindlustatud; kõnealuse seadmete paigaldamisega seotud võimalikud kulud ei ole kõlblikud saama ühenduse abi;

b) ühisettevõtetele hüvitise määramise taotlusega koos peavad hüvitisesaajad esitama korraldusasutusele järgmise teabe: i) laeva iseloomustus, sealhulgas eelkõige sisenumber, registreerimisnumber, tonnaaž, võimsus ja kasutuselevõtu aasta; ii) viimase viie aasta kohta: laeva teenindus- ja tegevusalad (ning tegevusega seotud tingimused); kalastusvööndid (ühenduse veed/muud); varasem ühenduse, siseriiklik või piirkondlik abi; iii) tõendid projekti rahalise elujõu kohta, sealhulgas eelkõige: — rahastamiskava, milles näidatakse eri osanike rahaline ja mitterahaline osalus; ühenduse/kolmanda riigi partnerite osalus; artikli 7 lõike 5 punktiga b ettenähtud hüvitise osa, mis tuleb investeerida sularahana ühisettevõtte varasse, — vähemalt viit aastat hõlmav tegevuskava, milles esitatakse eelkõige püügipiirkonnad, lossimiskohad ja püügi lõplikud sihtkohad; iv) kindlustuslepingu koopia;

c) hüvitisesaaja peab viie aasta jooksul pärast laeva üleandmist ühisettevõtte omandisse täitma järgmised tingimused: i) mis tahes muudatuste tegemiseks laeva tegevuse tingimustesse artikli 8 lõikes 2 osutatud tingimuste raames (eelkõige partneri vahetumine, ühisettevõtte aktsiakapitali muutumine, lipuvahetus, püügipiirkonna muutumine) on vaja korraldusasutuse eelnevat luba; ii) laevahukus kaotatud laev tuleb asendada võrdväärse laevaga ühe aasta jooksul pärast laevahukku;

d) kui ühisettevõtetele hüvitise määramise taotluste esitamise ajal ei ole punktides a ja b nimetatud tingimused täidetud, piiratakse riigiabi artikli 7 lõike 5 punktis c nimetatud lõpliku kõrvaldamise hüvitise suuruseni;

e) ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõike 4 ja artikli 38 kohaldamist, teeb korraldusasutus finantseerimiskorrektsiooni seoses vahega, mis tekib ühisettevõtte hüvitise ja sama laeva lõpliku kõrvaldamisega seotud hüvitise vahel (edaspidi “vahe”) järgmistel juhtudel: i) kui hüvitisesaaja teatab korraldusasutusele tööolude muutumisest, mille tõttu ei täideta käesoleva määruse artikli 8 lõikes 2 nimetatud tingimusi, sealhulgas laeva müük, ühenduse partneri osaluse üleandmine või ühenduse laevaomaniku lahkumine ühisettevõttest, võrdub finantseerimiskorrektsioon osaga vahe summast; kõnealune osa arvutatakse pro rata temporis põhimõttel esimese viie aasta alusel; ii) kui kontrollimisel avastatakse, et käesoleva määruse artikli 8 lõikes 2 ning käesoleva lõike punktis c ettenähtud tingimusi ei täideta, võrdub finantseerimiskorrektsioon vahe summaga; iii) kui hüvitisesaaja ei esita käesoleva määruse artikli 8 lõikes 5 ettenähtud tegevusaruandeid korraldusasutuse asjakohasest teatest hoolimata, tehakse finantseerimiskorrektsioon, mis võrdub osaga vahe summast; kõnealune osa arvutatakse pro rata temporis põhimõttel viie aasta alusel; iv) kui laev kaotatakse ning seda ei asendata, võrdub finantseerimiskorrektsioon osaga vahesummast; kõnealune osa arvutatakse pro rata temporis põhimõttel viie aasta alusel.

▼M3

1.3. Laevastiku uuendamine (artikkel 9)

a) laevad peavad olema ehitatud vastavalt hügieeni ja ohutust, tervishoidu, toote kvaliteeti ja töötingimusi käsitlevatele määrustele ja direktiividele ning laevade mõõtmeid ning kalapüügi seiret käsitlevatele ühenduse sätetele;

b) laevad tuleb kanda ühenduse kalalaevastiku registrisse;

c) ilma et see piiraks artikli 12 lõike 3 punkti d kohaldamist, ei anna kalalaeva omandi üleandmine õigust ühenduse abile.

1.4. Kalalaevade varustus ja moderniseerimine (artikkel 9)

▼M4

a) laevad peavad olema kantud ühenduse kalalaevade registrisse vähemalt viis aastat, välja arvatud laevaseiresüsteemide seadmed või akustilised hoiatusseadmed. Laeva omaduste muutmistest tuleb teatada nimetatud registrile ning laevade moderniseerimisel peab nende mõõtmine toimuma vastavalt ühenduse sätetele;

▼M3

b) investeeringud peaksid olema seotud järgmisega: i) kalapüügi ratsionaliseerimine eelkõige selektiivsema või väiksema mõjuga püügitehnoloogia ja -viiside kasutamisega laeval, et vältida muud ebasoovitavat kaaspüüki, kui ühenduse õigusega on ette nähtud ja/või ii) püütud ja pardal säilitatavate saaduste kvaliteedi ning ohutuse parandamine, valikulisemate püügitehnoloogiate ja paremate säilitustehnoloogiate kasutamine ning tervishoiualaste õigusnormide rakendamine ja/või ▼M4 iii) töö- ja ohutustingimuste parandamine ja/või ▼M4 iv) akustiliste hoiatusseadmete ostmine vastavalt nõukogu 26. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 812/2004 vaalaliste tahtmatu püügi suhtes kalanduses kohaldatavate meetmete kohta; ( 20 ) Ilma et see piiraks artikli 16 lõike 2 kohaldamist, ei loeta püügivahendite asendamise kulusid abikõlblikeks, välja arvatud juhul kui laev kuulub taastamiskava alla ja on kohustatud lõpetama oma osaluse asjaomases kalastustegevuses ning püüdma muid liike teistsuguste püügivahenditega. Sellisel juhul võib komisjon otsustada, et kalastusvahendite esmane väljavahetamine võidakse lugeda abikõlblikuks kuluks, kui taastamiskava on püügivõimalusi märkimisväärselt vähendanud.

▼M3

1.5. Sotsiaalmajanduslikud meetmed (artikkel 12)

Meetmed kalurite koolitamiseks või nende mitmekesisema tegevuse toetamiseks väljaspool merekalandust peavad kaasa aitama hüvitisesaajate tekitatud püügikoormuse vähendamisele isegi juhul, kui nad jätkavad kalastamist osalise tööajaga.

▼B

2. III jaotises nimetatud valdkondades tehtavad investeeringud

2.0. Üldsätted

a) Ettevõtete projektid võivad sisaldada tootmisse ja juhtimisse tehtud investeeringuid (ehitus, laiendamine, seadmestamine ja moderniseerimine);

b) abikõlblikud on investeeringud, mille eesmärk on parandada hügieenitingimusi või inimeste ja loomade tervist, tõsta toote kvaliteeti või vähendada keskkonnasaastatust ja vajaduse korral suurendada toodangut;

c) ettevõtte omandi üleandmise korral ühenduse abi ei anta.

2.1. Vee-elusressursside kaitse ja arendamine

►M4 FIFGi abi kõlblikud võivad olla vee-elusressursside kaitseks ja arendamiseks paigaldatud püsi- või teisaldatavate vahenditega, jõgede ja järvede, sealhulgas kudemisalade, puhastamisega ja siirdekalade üles- ning allavoolu rände soodustamisega ning projektide teadusliku seirega seotud kulutused. ◄ Sellised projektid peavad vastama järgmistele tingimustele:

a) projektid peavad esindama ühishuve;

b) projektide rakendajateks peavad olema avaliku sektori või avaliku sektori osalusega asutused, tunnustatud majandusorganisatsioonid või muud korraldusasutuste poolt selleks määratud asutused;

c) projektide mõju ei tohi kahjustada veekeskkonda.

Iga projekt peab hõlmama vähemalt viis aastat kestvat teaduslikku seiret, eelkõige vee-elusressursside hindamist ja arengu jälgimist kõnealustes vetes. Andmete edastamiseks saadab korraldusasutus komisjonile igal aastal teadusliku seire aruanded.

▼M4

2.2. Akvakultuur

a) Käesolevas määruses kasutatakse järgmist mõistet: akvakultuur – veeorganismide kasvatamine või viljelemine tehnoloogiate abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond seda võimaldab; organismid kuuluvad füüsilise või juriidilise isiku vara hulka kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud;

b) intensiivse kalakasvatuse projektide teostajad edastavad korraldusasutusele koos riigiabi taotlusega nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ keskkonnamõju hindamisest teatavate era- ja riiklike projektide puhul ( 21 ) IV lisas sätestatud teabe. Korraldusasutus otsustab, kas projekt tuleb esitada hindamiseks vastavalt nimetatud direktiivi artiklitele 5–10. Riigiabi määramise korral on keskkonnamõju hindamist võimaldava teabe kogumise kulud ning kõik hindamiskulud abikõlblikud FIFGi raames;

c) abikõlblikud on nii akvakultuuriettevõtete esialgsed kulud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ( 22 ) loodud ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemiga liitumiseks kui ka investeeringud veeringlusega seotud paigaldus- või parandustöödesse akvakultuuriettevõtetes ja hooldelaevadel;

d) nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta ( 23 ) artikli 3 punktis c määratletud kalalaevu ei loeta hooldelaevadeks isegi juhul, kui neid kasutatakse üksnes akvakultuuris;

e) eelistatakse järgmisi Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) programmide akvakultuuri käsitlevaid meetmeid: i) keskkonnamõjusid olulisel määral vähendavate tehnikate väljatöötamist; ii) selliste traditsiooniliste akvakultuuritegevuste tõhustamist, mis on olulised teatavates valdkondades sotsiaalse ja keskkonnaalase koosluse säilitamise seisukohast; iii) olemasolevate ettevõtete moderniseerimist; iv) akvakultuuri soodustamiseks mõeldud käesoleva määruse artiklite 14 ja 15 reguleerimisalasse kuuluvaid meetmeid; v) tehistingimustes kasvatatavate liikide mitmekesistamist;

f) erandina IV lisa punkti 2 tabeli 3 grupi 3 veerust ning ilma et see piiraks äärepoolseimate piirkondade osalusmäärasid, kohaldatakse järgmisi osalusmäärasid; i) investeeringute korral, mis on seotud keskkonnamõjude olulisele vähendamisele kaasa aitavate tehnikate kasutamisega, või on seotud keskkonnale kasulikku mõju avaldavate kalakasvatusprojektidega, on eraisikust hüvitisesaajate (C) osalus vähemalt 30 % abikõlblikust kulust eesmärgi 1 piirkondade puhul ja vähemalt 50 % teiste piirkondade puhul. Keskkonnale kasuliku mõju hindamine toimub projekti teostaja kulul ning seda kontrollib korraldusasutus. Riigiabi määramise korral on hindamiskulud abikõlblikud FIFGi raames; ii) investeeringute korral, mis on seotud punktis e toodud prioriteetide nimekirja mittekantud uute intensiivse kalakasvatusega tegelevate kasvanduste ehitamisega, peab eraisikust hüvitisesaajate (C) osalus moodustama vähemalt 50 % abikõlblikust kulust eesmärgi 1 piirkondade puhul ja vähemalt 70 % teiste piirkondade puhul.

▼B

2.3. Kalasadama sisseseade

Esmatähtsaks peetakse investeeringuid, mis on tehtud kõigi sadamat kasutavate kalurite huvides ning mis aitavad kaasa sadama üldisele arengule ja kaluritele pakutavate teenuste parandamisele. Investeeringud on seotud eelkõige seadmete ja varustusega, millel on järgmine otstarve:

a) kalatoodete lossimis-, käitlemis- ja ladustamistingimuste parandamine sadamas;

b) kalalaevade tegevuse toetamine (kütuse, jää ja veega varustamine, laevade korrashoid ja remont);

c) maabumissildade täiustamine, et suurendada ohutust toodete lossimise ja laadimise ajal.

2.4. Töötlemine ja turustamine

a) Käesolevas määruses tähendab “kalandus- ja akvakultuuritoodete töötlemine ja turustamine” kõiki toiminguid, kaasa arvatud käitlemine, töötlemine, tootmine ja turustamine alates lossimisest või püügist kuni lõpptooteni;

b) investeeringud ei ole abikõlblikud, kui need on seotud: i) kalandus- ja akvakultuuritoodetega, mida kavatsetakse kasutada ja töödelda mingil muul otstarbel kui inimeste toiduks, välja arvatud investeeringud, mida tehakse ainult kalandus- ja akvakultuuritoodete jäätmete käitlemiseks, töötlemiseks ja turustamiseks; ii) jaekaubandusega.

c) olenemata IV lisa punkti 2 tabeli 3 rühmas 3 ettenähtust võib eraisikutest hüvitisesaajate (C) osalust vähendada 30 % võrra eesmärgi 1 piirkonna ja 50 % võrra teiste piirkondade abikõlblikest kulutustest tavapärase vastava 40 ja 60 % asemel, kui investeeringud on seotud ühiste seadmete või tehnoloogiatega, mis olulisel määral vähendavad keskkonnamõjutusi.

2.5. Kalapüük sisevetel

a) Käesolevas määruses tähendab “kalapüük sisevetel” kaubanduslikku kalapüüki, mille puhul kasutatakse ainult liikmesriigi sisevetes tegutsevaid laevu ja mille suhtes ei kohaldata II jaotise sätteid;

b) siseveepüügiks ettenähtud laeva ehitamist käsitleva investeeringu puhul kohaldatakse III lisa punkti 1.3 alapunkti a;

c) siseveepüügiks kasutatava laeva moderniseerimist käsitleva investeeringu suhtes kohaldatakse III lisa punkti 1.4 alapunkti b;

d) abikõlblikeks ei loeta investeeringuid, mis tõenäoliselt kahjustavad tasakaalu laevastiku suuruse ja vastavate olemasolevate kalavarude vahel;

e) siseveepüügiks kasutatavate laevade vanametalliks lammutamise hüvitised ei ole abikõlblikud;

f) korraldusasutus võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 13 kohaselt FIFGi rahalist abi saavad laevad jätkavad tegevust ainult sisevetel.

3. Uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed

a) Abikõlblike kulutuste hulka kuuluvad eelkõige: i) reklaamibüroode ning teiste müügiedenduskampaaniate ettevalmistamise ja läbiviimisega seotud teenuste osutajate kulutused; ii) reklaamipinna ost või rentimine ning müügiedenduskampaaniate ajaks loosungite ja siltide valmistamine; iii) kampaaniate jaoks vajalike trükiste, välistööjõu, ruumide ja sõidukitega seotud kulutused;

b) hüvitisesaaja tegevuskulud (personal, varustus, sõidukid jne) ei ole abikõlblikud.









IV LISA

ABI ASTMED JA MÄÄRAD

1. Kalalaevastikele antava abi astmed (II jaotis)







TABEL 1 Laeva liik mahutavuse (GT) järgi EUR 0 < 10 11 000/GT + 2 000 10 < 25 5 000/GT + 62 000 25 < 100 4 200/GT + 82 000 100 < 300 2 700/GT + 232 000 300 < 500 2 200/GT + 382 000 500 ja rohkem 1 200/GT + 882 000







TABEL 2 Laeva liik brutoregistertonnides (brt) EUR 0 < 25 8 200/brt 25 < 50 6 000/brt + 55 000 50 < 100 5 400/brt + 85 000 100 < 250 2 600/brt + 365 000

1. jaanuarist 2000 kohaldatakse laevade suhtes, mille perpendikulaaridevaheline pikkus on üle 24 meetri, ainult tabelit 1 ning 1. jaanuarist 2004 kohaldatakse kõigi laevade suhtes ainult tabelit 1.

▼M3

2. Finantsosaluse määrad

a) Kõikide II, III ja IV jaotises nimetatud toimingute puhul on ühenduse finantsosalusele (A), asjaomase liikmesriigi kogu finantsosalusele (riiklik, piirkondlik ja muu) (B) ja vajaduse korral eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusele (C) seatud järgmised piirangud, mida väljendatakse protsendina abikõlblikest kuludest: Rühm 1: Tegevuse lõpliku lõpetamise hüvitised (artikkel 7), ühisettevõtete asutamise hüvitised (artikkel 8), väikesemahuline rannapüük (artikkel 11), sotsiaal-majanduslikud meetmed (artikkel 12), vee-elusressursside kaitse ja arendamine (artikli 13 lõike 1 punkt a), kalasadama sisseseade ilma eraisikust hüvitisesaaja finantsosaluseta (artikli 13 lõike 1 punkt c), uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed eraisikust hüvitisesaajate finantsosaluseta (artikkel 14), kaubavahetuses osalejate tegevus eraisikust hüvitisesaajate finantsosaluseta (artikkel 15), tegevuse ajutise katkestamise hüvitised ja muud rahalised hüvitised (artikkel 16), uuenduslikud meetmed ja tehniline abi, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste poolt teostatud katseprojektid (artikkel 17). Rühm 2: Laevastiku uuendamine, kalalaevade varustus ja moderniseerimine (artikkel 9). Rühm 3: Akvakultuur (artikli 13 lõike 1 punkt b), kalasadama sisseseade eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusega (artikli 13 lõike 1 punkt c), töötlemine ja turustamine (artikli 13 lõike 1 punkt d), kalapüük sisevetel (artikli 13 lõike 1 punkt e), uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusega (artikkel 14), kaubavahetuses osalejate tegevus eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusega (artikli 15 lõige 2). Rühm 4: Muude kui avalik-õiguslike asutuste poolt teostatud katseprojektid (artikkel 17).

b) Tegevuse puhul, mis on seotud vee-elusressursside kaitse ja arendamisega (artikli 13 lõike 1 punkt a), kalasadama sisseseadega (artikli 13 lõike 1 punkt c), uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmetega (artikkel 14) ning kaubavahetuses osalejate tegevuse puhul (artikkel 15) määrab korraldusasutus nimetatud tegevuse kuulumise rühma 1 või 3 eelkõige järgmiste asjaolude alusel: — ühis- või üksikhuvid, — kollektiivne või üksik hüvitisesaaja (tootjaorganisatsioonid, kaubandust esindavad organisatsioonid), — tegevuse tulemuste kättesaadavus üldsusele või eraomand ja kontroll, — ühiskondlike asutuste, teadusasutuste finantsosalus.

▼M1







TABEL 3 Rühm 1 Rühm 2 Rühm 3 Rühm 4 Eesmärgi 1 piirkonnad (1) 50 % ≤ A ≤ 75 % B ≥ 25 % A ≤ 35 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % A ≤ 35 % B ≥ 5 % C ≥ 40 % A ≤ 75 % B ≥ 5 % C ≥ 20 % Eesmärgi 1 piirkonnad, mis asuvad Ühtekuuluvusfondi alla kuuluvas liikmesriigis 50 % ≤ A ≤ 80 % B ≥ 20 % (2) A ≤ 35 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % A ≤ 35 % B ≥ 5 % C ≥ 40 % A ≤ 75 % B ≥ 5 % C ≥ 20 % Äärepoolseimad piirkonnad 50 % ≤ A ≤ 85 % B ≥ 15 % (2) A ≤ 40 % B ≥ 10 % C ≥ 50 % (3) A ≤ 50 % B ≥ 5 % C ≥ 25 % (4) A ≤ 75 % B ≥ 5 % C ≤ 20 % Äärealadel asuvad Kreeka saared, mis on kauguse tõttu ebasoodsas seisundis 50 % ≤ A ≤ 85 % B ≥ 15 % (2) A ≤ 35 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % A ≤ 35 % B ≥ 5 % C ≥ 40 % A ≤ 75 % B ≥ 5 % C ≥ 20 % Muud alad 25 % ≤ A ≤ 50 % B ≥ 50 % A ≤ 15 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % A ≤ 15 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % A ≤ 50 % B ≥ 5 % C ≥ 30 % (1) Kaasa arvatud määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 6 lõikes 1 osutatud. (2) Olenemata eesmärgi 1 piirkondade üldisest korraldusest ja üksnes nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. (3) Olenemata eesmärgi 1 piirkondade üldisest korraldusest ja üksnes laevade puhul, mille kogupikkus on väiksem kui 12 m ja mis ei ole traalerid, kui need laevad on registreeritud mõne äärepoolseima piirkonna sadamas ja on tegelnud kalapüügiga sellest sadamast või mõnest muust niisuguse piirkonna sadamast väljudes vähemalt viie aasta jooksul. (4) Olenemata eesmärgi 1 piirkondade üldisest korraldusest ja üksnes väikeste majandusettevõtete puhul, mis määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 19 lõikes 4 nimetatud programmi täienduses.

Investeeringute korral väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse komisjoni soovituse 96/280/EÜ ( 24 ) tähenduses võib rühmade 2 ja 3 (A) määrasid suurendada muude rahastamisviiside korral kui otsetoetus tingimusel, et kasv ei ületa 10 % abikõlblikest kogukuludest. Eraisikust hüvitisesaaja osalust vähendatakse vastavalt.

Esimeses lõigus ettenähtud erandeid käsitlev kokkuvõte lisatakse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklites 18 ja 19 nimetatud kõnealuste piirkondade rakenduskavadesse või ühtsetesse programmdokumentidesse.