02004L0037 — ET — 26.07.2019 — 005.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/37/EÜ, 29. aprill 2004, töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 158 30.4.2004, lk 50)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/37/EÜ,

29. aprill 2004,

töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses)

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

1. Käesoleva direktiivi eesmärgiks on kaitsta töötajaid nende tervist ja ohutust ähvardavate ohtude eest, sealhulgas selliste ohtude ennetamine, mis tulenevad või võivad tuleneda kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutumisest tööl.

Direktiiv sätestab selles valdkonnas konkreetsed miinimumnõuded, sealhulgas piirnormid.

2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata nende töötajate suhtes, kes puutuvad kokku üksnes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus käsitletud kiirgusega.

3. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või spetsiifilisemate sätete kohaldamist.

▼M1

4. Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/148/EÜ ( 1 ) käsitletava asbestiga kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid siis, kui nad on tööohutuse ja -tervishoiu suhtes soodsamad.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

a) “kantserogeen” –

i) aine või segu, mis vastab kategooria 1 A või 1B kantserogeeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 ( 2 ) I lisas;

ii) aine, segu või protsess, millele on osutatud käesoleva direktiivi I lisas, samuti selles lisas osutatud protsessis vabanenud aine või segu;

b) “mutageen” –

aine või segu, mis vastab kategooria 1 A või 1B sugurakkude mutageeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisas;

▼B

c) “piirnorm” tähendab töötaja hingamispiirkonna õhus kindlaksmääratud vaatlusperioodi jooksul esineva “kantserogeeni” või “mutageeni” kontsentratsiooni aja-kaalu keskmist piirnormi vastavalt käesoleva direktiivi III lisas sätestatule, kui ei ole määratud teisiti.

Artikkel 3

Reguleerimisala – ohu kindlaksmääramine ja hindamine

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse tööprotsessi suhtes, mille käigus töötajad oma töö tõttu puutuvad kokku või võivad kokku puutuda kantserogeenide või mutageenidega.

2. Igasuguse tööprotsessi puhul, millega võib kaasneda kantserogeenide või mutageenidega kokkupuute oht, tuleb kindlaks määrata kokkupuute iseloom, aste ja kestus, et oleks võimalik hinnata kõiki ohte töötajate tervisele ja tööohutusele ning näha ette rakendatavad meetmed.

Hindamist tuleb korrata regulaarselt ja alati siis, kui toimub mis tahes muudatus tingimustes, mis võivad mõjutada töötajate kokkupuudet kantserogeenide või mutageenidega.

Tööandja esitab vastutavate asutuste nõudmisel neile teabe, mida hindamisel on kasutatud.

3. Ohu hindamisel tuleb arvesse võtta ka kõiki muid kokkupuute viise, nagu näiteks absorbeerumine nahka ja/või naha kaudu.

4. Ohu hindamise käigus peavad tööandjad erilist tähelepanu pöörama eriti vastuvõtlike töötajate tervist ja tööohutust puudutavatele mõjudele ning võtma muu hulgas arvesse, et selliseid töötajaid ei ole soovitav kasutada piirkondades, kus nad võivad kokku puutuda kantserogeenide või mutageenidega.







II PEATÜKK

TÖÖANDJA KOHUSTUSED

Artikkel 4

Vähendamine ja asendamine

1. Tööandja peab vähendama kantserogeeni või mutageeni kasutust töökohal, asendades selle nii suures ulatuses, kui see on tehniliselt võimalik, aine, ►M1 segu ◄ või ►C1 protsessiga ◄ , mis oma kasutustingimustes vastavalt olukorrale kas ei ole töötajate tervisele ja tööohutusele ohtlik või on vähem ohtlik.

2. Tööandja esitab vastavate ametivõimude nõudmisel neile oma uurimuste tulemused.

Artikkel 5

Kokkupuute vältimine ja vähendamine

1. Kui artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb risk töötajate tervisele või tööohutusele, tuleb töötajate kokkupuudet ohtlike ainetega vältida.

2. Kui tehniliselt ei ole võimalik asendada kantserogeeni või mutageeni aine, ►M1 segu ◄ või ►C1 protsessiga ◄ , mis oma kasutustingimustes vastavalt olukorrale kas ei ole tervisele ja tööohutusele ohtlik või on vähem ohtlik, siis tagab tööandja, et kantserogeeni või mutageeni valmistatakse nii suures ulatuses, kui see on tehniliselt võimalik, suletud süsteemis.

3. Kui suletud süsteem ei ole tehniliselt võimalik, tagab tööandja, et töötajate kokkupuude ohtlike ainetega viiakse nii madalale tasemele, kui see on tehniliselt võimalik.

4. Kokkupuude ei tohi ületada III lisas kantserogeenile sätestatud piirnormi.

5. Kantserogeeni või mutageeni kasutamisel kohaldab tööandja kõiki järgmisi meetmeid:

a) kantserogeeni või mutageeni koguste piiramine töökohal;

b) kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutuvate või kokku puutuda võivate töötajate arvu hoidmine nii väiksena kui võimalik;

c) tööprotsesside ja tehnilise kontrolli meetmete kavandamine selliselt, et kantserogeeni või mutageeni vabanemine töökohal oleks välditud või miinimumini viidud;

d) kantserogeenide ja mutageenide eemaldamine nende tekkimise kohas, kohtäratõmbe süsteem või üldventilatsioon, kõik meetodid, mis on asjakohased ning kooskõlas rahva tervise ja keskkonnakaitse vajadusega;

e) olemasolevate asjakohaste kantserogeenide ja mutageenide mõõtmismeetodite kasutamine, eriti selleks, et varakult avastada ettenägematust sündmusest või õnnetusest tulenevad erakorralised kokkupuuted kantserogeenide või mutageenidega;

f) sobivate tööviiside ja -meetodite rakendamine;

g) kollektiivsed kaitsemeetmed ja/või individuaalsed kaitsemeetmed – viimast juhul, kui kokkupuudet ei ole muude meetmete abil võimalik vältida;

h) hügieenimeetmed, eriti põrandate, seinte ja muude pindade regulaarne puhastamine;

i) töötajate teavitamine;

j) ohupiirkondade märgistamine ning asjakohaste hoiatus- ja ohutusmärkide, sealhulgas siltide “suitsetamine keelatud” kasutamine piirkondades, kus töötajad puutuvad või võivad kokku puutuda kantserogeenide või mutageenidega;

k) tegevuskavade koostamine toimetulekuks hädaolukordadega, millest võib tuleneda erakorraliselt suure ulatusega kokkupuude kantserogeenide või mutageenidega;

l) ohutu ladustamise, käsitlemise ja transpordi meetmed, eriti hermeetiliselt suletavate ning selgelt ja nähtavalt märgistatud anumate kasutamine;

m) meetmed jäätmete ohutuks kogumiseks, ladustamiseks ja kõrvaldamiseks töötajate poolt, sealhulgas hermeetiliselt suletavate ning selgelt ja nähtavalt märgistatud anumate kasutamine.

Artikkel 6

Pädeva asutuse teavitamine

Kui artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb risk töötajate tervisele või tööohutusele, esitavad tööandjad pädevale asutusele viimase nõudmisel järgmise asjakohase teabe:

▼C1

a) kasutatavad tööprotsessid ja/või tööstuslikud protsessid ning kantserogeenide või mutageenide kasutamise põhjused;

▼B

b) valmistatavate või kasutatavate kantserogeene või mutageene sisaldavate ainete või ►M1 segude ◄ kogused;

c) kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutuvate töötajate arv;

d) kasutatavad ohutusabinõud;

e) kasutatavate kaitsevahendite liik;

f) kokkupuute iseloom ja aste;

g) kantserogeensete või mutageensete ainete asendamise juhud.

▼M2

Liikmesriigid võtavad direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a kohaselt komisjonile esitatavates aruannetes arvesse käesoleva artikli esimese lõigu punktides a–g esitatud teabe.

▼B

Artikkel 7

Ettenägematu kokkupuude

1. Ettenägematu sündmuse või õnnetuse korral, millest tõenäoliselt tuleneb töötajate erakorraline kokkupuude kantserogeeni või mutageeniga, peab tööandja sellest töötajaid teavitama.

2. Kuni normaalne olukord on taastatud ja erakordse kokkupuute põhjused kõrvaldatud:

a) lubatakse saastatud piirkonda ainult neid töötajaid, keda on vältimatult vaja remondi ja muude vajalike tööde tegemiseks;

b) kõnealustele töötajatele antakse kaitseriietus ja individuaalsed hingamisteede kaitsevahendid, mida nad peavad kandma; kokkupuude ei tohi olla pikaajaline ja peab iga töötaja puhul rangelt piirduma lühima vajaliku ajaga;

c) kaitsmata töötajatel ei lubata saastatud piirkonnas töötada.

Artikkel 8

Ettenähtav kokkupuude

1. Mõne tööprotsessi, näiteks hooldustöö korral, kui võib ette näha töötajate oluliselt suuremat kokkupuudet kantserogeenide või mutageenidega ja kui tehnilised ohutusabinõud töötajate kokkupuute piiramiseks on täielikult ammendatud, määrab tööandja pärast ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimist (mis ei piira tööandja vastutust) kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et vähendada töötajate kokkupuute kestus võimaliku miinimumini ja tagada niisuguse tööprotsessiga seotud töötajate kaitse.

Vastavalt esimesele punktile antakse kõnealustele töötajatele kaitseriietus ja individuaalsed hingamisteede kaitsevahendid, mida nad peavad kandma niikaua, kuni erakorraline kokkupuude kantserogeenide või mutageenidega kestab; kokkupuude ei tohi olla pikaajaline ja peab iga töötaja puhul rangelt piirduma lühima vajaliku ajaga.

2. Võetakse asjakohased meetmed tagamaks, et piirkonnad, kus lõike 1 esimeses lõigus nimetatud töö aset leiab, oleksid selgelt märgistatud ja tähistatud või et kõrvaliste isikute juurdepääs niisugustesse piirkondadesse oleks muul viisil välditud.

Artikkel 9

Juurdepääs ohupiirkondadele

Tööandjad võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et ainult need töötajad, kelle töö või ülesanded seda nõuavad, pääsevad tööpiirkondadesse, kus artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb oht töötajate tervisele või tööohutusele.

Artikkel 10

Hügieen ja isikukaitse

1. Tööandjad on kõikide tööprotsesside puhul, mille juures esineb kantserogeenide või mutageenidega saastatuse oht, kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et:

a) töötajad ei söö, joo ega suitseta tööpiirkondades, kus esineb kantserogeenide või mutageenidega saastatuse oht;

b) töötajatele antakse asjakohane kaitse- või muu eririietus;

c) töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad;

d) töötajatele nähakse ette asjakohased ja nõuetele vastavad pesemis- ja tualettruumid;

e) kaitsevahendeid hoitakse korralikult kindlas kohas ja neid kontrollitakse ja puhastatakse võimaluse korral enne ja alati pärast iga kasutust;

f) defektsed vahendid parandatakse või asendatakse enne järgmist kasutust.

2. Töötajatelt ei tohi nõuda lõikes 1 osutatud meetmete kulude kandmist.

Artikkel 11

Töötajate teavitamine ja koolitus

1. Tööandja võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et ettevõtte või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad küllaldase ja asjakohase koolituse kogu olemasoleva teabe alusel, eeskätt informatsiooni ja juhistena, mis käsitlevad:

a) võimalikke ohte tervisele, sealhulgas suitsetamisest põhjustatud lisaohte;

b) kokkupuute vältimiseks rakendatavaid ettevaatusabinõusid;

c) hügieeninõudeid;

d) kaitsevahendite ja -riietuse kandmist ja kasutamist;

e) meetmeid, mida töötajad, sealhulgas päästetöötajad, peavad rakendama õnnetusjuhtumite korral ja nende ärahoidmiseks.

Koolitust tuleb:

– uue või muutunud ohu arvessevõtmiseks kohandada ja

– vajaduse korral regulaarselt korrata.

2. Tööandjad teavitavad töötajaid kantserogeene või mutageene sisaldavatest seadmetest ja nendega seotud konteineritest ja tagavad, et kõik kantserogeene või mutageene sisaldavad konteinerid, pakendid ja seadmed kannavad selgeid ja loetavaid silte ning on märgistatud hästi nähtavate hoiatus- ja ohumärkidega.

Artikkel 12

Töötajate teavitamine

Tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et:

a) ettevõtte või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad kontrollida käesoleva direktiivi kohaldamist või võtta osa selle kohaldamisest, eriti seoses:

i) tagajärgedega, mida töötajate ohutusele ja tervisele põhjustab kaitseriietuse ja -vahendite valik, kandmine ja kasutus; piiramata sealjuures tööandja vastutust kaitseriietuse ja -vahendite tõhususe kindlaksmääramisel;

ii) tööandja poolt kindlaks määratud meetmetega, millele on viidatud artikli 8 lõike 1 esimeses lõigus; piiramata sealjuures tööandja vastutust nende meetmete kindlaksmääramisel;

b) ettevõtte või asutuse töötajaid ja/või nende esindajaid teavitatakse nii kiiresti kui võimalik erakorralistest, sealhulgas artiklis 8 nimetatud kokkupuudetest, nende põhjustest ning olukorra parandamiseks võetud või võetavatest meetmetest;

c) tööandja peab ajakohastatud loetelu töötajate kohta, kelle tööprotsessis ilmneb artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemusena oht töötajate tervisele või tööohutusele, viidates vastava teabe olemasolu korral sellele, milline oli nende kokkupuute ulatus kantserogeenide või mutageenidega;

d) arstil ja/või pädeval ametiasutusel, samuti kõigil teistel töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutavatel isikutel on juurdepääs punktis c nimetatud loetelule;

e) igal töötajal on juurdepääs loetelus sisalduvale isiklikult temaga seotud teabele;

f) ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs üldistatud anonüümsele teabele.

Artikkel 13

Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemine

Töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.

▼M3

Artikkel 13a

Sotsiaalpartnerite kokkulepped

Käesoleva direktiivi reguleerimisalas sõlmitavate sotsiaalpartnerite võimalike kokkulepete loetelu esitatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) veebisaidil. Kõnealust loetelu ajakohastatakse korrapäraselt.

▼B







III PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 14

Tervisekontroll

▼M2

1. Liikmesriigid kehtestavad oma õigusele või tavadele vastava asjakohase tervisekontrolli korra nende töötajate jaoks, kelle suhtes artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb oht tervisele või tööohutusele. Töötajate tervisekontrolli eest vastutav arst või asutus võib otsustada, et tervisekontroll peab jätkuma pärast kokkupuute lõppemist seni, kuni seda asjaomase töötaja tervise kaitsmise seisukohalt vajalikuks peetakse.

▼B

2. Lõikes 1 nimetatud kord peab võimaldama igal töötajal vajaduse korral läbida asjakohase tervisekontrolli:

– enne kokkupuudet;

– pärast seda korrapäraste ajavahemike järel.

See kord peab võimaldama otseselt rakendada individuaalse ja tööhügieeni meetmeid.

3. Kui töötajal avastatakse tervisehäire, mis on oletatavalt tekkinud kokkupuute tagajärjel kantserogeenide või mutageenidega, võib töötajate tervisekontrolli eest vastutav arst või ametiasutus nõuda, et teised samamoodi kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutunud töötajad läbiksid tervisekontrolli.

Sel juhul viiakse uuesti läbi kokkupuuteohu hindamine vastavalt artikli 3 lõikele 2.

4. Tervisekontrolli puhul koostatakse töötaja tervisekaart ja tervisekontrolli eest vastutav arst või ametiasutus teeb ettepaneku, missuguseid kaitsemeetmeid või ohutusabinõusid iga töötaja puhul tuleks rakendada.

5. Töötajatele tuleb anda teavet ja nõu tervisekontrolli kohta, mille nad pärast kokkupuute lõppu võivad läbida.

6. Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale:

– on töötajatel juurdepääs oma tervisekontrolli tulemustele ja

– kõnealused töötajad või tööandja võivad nõuda ülevaadet tervisekontrolli tulemustest.

7. Praktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks on toodud II lisas.

▼M2

8. Kõikidest vastavalt liikmesriigi õigusele või tavadele kindlaks tehtud töökeskkonnas kantserogeeni või mutageeniga kokkupuutest tulenenud vähktõvejuhtumitest teatatakse pädevale asutusele.

Liikmesriigid võtavad direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a kohaselt komisjonile esitatavates aruannetes arvesse käesoleva lõike kohase teabe.

▼B

Artikkel 15

Dokumentide säilitamine

1. Artikli 12 punktis c nimetatud loetelu ja artikli 14 lõikes 4 nimetatud töötaja tervisekaarti säilitatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale vähemalt 40 aastat pärast kantserogeeni või mutageeniga kokkupuute lõppu.

2. Kui ettevõte lõpetab tegevuse, tuleb need dokumendid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale anda vastutava ametiasutuse käsutusse.

Artikkel 16

Piirnormid

1. Nõukogu sätestab asutamislepingu artikli 137 lõikes 2 ettenähtud korras olemasoleva teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel direktiividega piirnormid kõikidele nendele kantserogeenidele ja mutageenidele, mille puhul see on võimalik, ja vajaduse korral teised kõnesolevaga otseselt seotud sätted.

2. Piirnormid ja teised otseselt seotud sätted nähakse ette III lisas.

▼M5

Artikkel 17

II lisa muutmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17a vastu delegeeritud õigusakte II lisas üksnes tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes normides või spetsifikaatides ning kantserogeenide ja mutageenide valdkonnas tehtud uusi avastusi.

Kui nõuetekohaselt põhjendatud ja erakorralistel juhtudel, mis kujutavad endast vahetut, otsest ja tõsist ohtu töötajate ja muude isikute füüsilisele tervisele ja ohutusele, on tungiva kiireloomulisuse tõttu vaja võtta meetmeid väga lühikese aja jooksul, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 17b sätestatud menetlust.

▼M5

Artikkel 17a

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 17 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 26. juulist 2019. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 17 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ( 3 ) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 17 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17b

Kiirmenetlus

1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 17a lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

▼B

Artikkel 18

Andmete kasutamine

Komisjonil on õigus saada oma käsutusse pädevatele siseriiklikele asutustele saadetav artikli 14 lõikes 8 nimetatud teave.

▼M2

Artikkel 18a

Hindamine

Direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17a osutatud hindamisega seonduvalt hindab komisjon käesoleva direktiivi rakendamise järgmise hindamise käigus ka vajadust muuta sissehingatava kristallilise ränidioksiiditolmu kokkupuute piirnormi. Asjakohasel juhul esitab komisjon kõnealuse ainega seotud vajalikud muudatusettepanekud.

Võttes arvesse viimaseid arengusuundi teaduslikes teadmistes, hindab komisjon hiljemalt 2019. aasta esimeses kvartalis võimalust käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendamiseks reproduktiivtoksilistele ainetele. Kui see on asjakohane, esitab komisjon selle alusel, ja pärast konsulteerimist tööturu osapooltega, seadusandliku ettepaneku.

▼M4

Hiljemalt 11. juuliks 2022 hindab komisjon võimalust käesoleva direktiivi muutmiseks, et lisada sellesse sätted, mis käsitlevad töökeskkonna õhus leiduvate ohtlike ainete piirnormi ja bioloogilise piirnormi kombinatsiooni kaadmiumi ja selle anorgaaniliste ühendite puhul.

Võttes arvesse viimaseid arengusuundi teaduslikes teadmistes ning pärast asjakohast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige tervishoiuspetsialistide ja tervishoiutöötajatega, hindab komisjon hiljemalt 30. juunil 2020 vajadust muuta käesolevat direktiivi, et lisada selle kohaldamisalasse ka ohtlikud ravimid, sealhulgas tsütotoksilised ravimid, või vajadust teha ettepanek asjakohasema õigusakti kohta kõnealuste ravimitega kokku puutuvate töötajate tööohutuse tagamiseks. Kui see on asjakohane, esitab komisjon selle alusel ja pärast konsulteerimist tööturu osapooltega seadusandliku ettepaneku.

▼B

Artikkel 19

Komisjoni teavitamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide tekstid.

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 90/394/EÜ, mida on muudetud käesoleva direktiivi IV lisa A osas nimetatud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi seoses käesoleva direktiivi IV lisa B osas sätestatud ülevõtmistähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

Ainete, ►M1 segude ◄ ja ►C1 protsesside ◄ loetelu

(Artikli 2 lõike a punkt iii)

1. Auramiini valmistamine.

2. Tööprotsessid, mille juures puututakse kokku kivisöetahmas, kivisöetõrvas või kivisöepigis sisalduvate polütsükliliste aromaatsete süsivesinikega.

3. Tööprotsessid, kus puututakse kokku vasknikkelmattide särdamisel ja elektrorafineerimisel tekkivate tolmude, suitsude ja sumudega.

4. Tugevate hapete kasutamisega seotud ►C1 protsess ◄ isopropüülalkoholi valmistamisel.

5. Tööprotsessid, mille juures puututakse kokku lehtpuidutolmudega. ( 4 )

▼M2

6. Tööprotsessid, kus puututakse kokku töö käigus tekkiva sissehingatava kristallilise ränidioksiiditolmuga.

▼M3

7. Tööprotsessid, mille käigus nahk puutub kokku mineraalõlidega, mida on eelnevalt kasutatud sisepõlemismootorites mootori liikuvate osade määrimiseks ja jahutamiseks.

8. Tööprotsessid, mille käigus puututakse kokku diiselmootorite heitgaasidega.

▼B









II LISA

Praktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks

(artikli 14 lõige 7)

1. Kantserogeenide või mutageenidega kokku puutunud tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või ametiasutus peab iga töötaja puhul teadma tema kokkupuutetingimusi ja asjaolusid.

2. Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele; see peab hõlmama vähemalt järgmisi meetmeid:

– arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töö kohta;

– isiklik vestlus;

– vajaduse korral bioloogiline uuring ning varaste ja taanduvate mõjude kindlakstegemine.

Iga töötaja puhul võidakse tervisekontrolli läbimisel uusimaid kättesaadavaid töötervishoiualaseid teadmisi silmas pidades otsustada teha lisaläbivaatusi.

▼M3









III LISA

PIIRNORMID JA TEISED OTSESELT SEOTUD SÄTTED (ARTIKKEL 16)

A. PIIRNORMID TÖÖKESKKONNAS







Aine nimetus EÜ nr (1) CASi nr (2) Piirnormid Märge Üleminekumeetmed 8 tundi (3) Lühiajaline (4) mg/m3 (5) ppm (6) f/ml (7) mg/m3 (5) ppm (6) f/ml (7) Lehtpuidutolm — — 2 (8) — — — — — — Piirnorm 3 mg/m3 kuni 17. jaanuarini 2023. Kroom(VI)ühendid, mis on kantserogeenid artikli 2 punkti a alapunkti i tähenduses (kroomina) — — 0,005 — — — — — — Piirnorm 0,010 mg/m3 kuni 17. jaanuarini 2025. Piirnorm 0,025 mg/m3 keevitus- ja plasmalõikusprotsesside või sarnaste, aure tekitavate tööde puhul kuni 17. jaanuarini 2025. Raskesti sulavad keraamilised kiud, mis on kantserogeenid artikli 2 punkti a alapunkti i tähenduses — — — — 0,3 — — — — Sissehingatav kristalliline ränidioksiiditolm — — 0,1 (9) — — — — — — Benseen 200-753-7 71-43-2 3,25 1 — — — — Nahk (10) Vinüülkloriidmonomeer 200-831-0 75-01-4 2,6 1 — — — — — Etüleenoksiid 200-849-9 75-21-8 1,8 1 — — — — Nahk (10) 1,2-epoksüpropaan 200-879-2 75-56-9 2,4 1 — — — — — Trikloroetüleen 201-167-4 79-01-6 54,7 10 — 164,1 30 — Nahk (10) Akrüülamiid 201-173-7 79-06-1 0,1 — — — — — Nahk (10) 2-nitropropaan 201-209-1 79-46-9 18 5 — — — — — o-toluidiin 202-429-0 95-53-4 0,5 0,1 — — — — Nahk (10) 4,4′-metüleendianiliin 202-974-4 101-77-9 0,08 — — — — — Nahk (10) Epiklorohüdriin 203-439-8 106-89-8 1,9 — — — — — Nahk (10) Etüleendibromiid 203-444-5 106-93-4 0,8 0,1 — — — — Nahk (10) 1,3-butadieen 203-450-8 106-99-0 2,2 1 — — — — — Etüleendikloriid 203-458-1 107-06-2 8,2 2 — — — — Nahk (10) Hüdrasiin 206-114-9 302-01-2 0,013 0,01 — — — — Nahk (10) Bromoetüleen 209-800-6 593-60-2 4,4 1 — — — — — Diiselmootorite heitgaasid 0,05 (*1) Piirnormi kohaldatakse alates 21. veebruarist 2023. Allmaakaevandamise ja tunneliehituse puhul kohaldatakse piirnormi alates 21. veebruarist 2026. Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike segud, eelkõige benso[a]püreeni sisaldavad segud, mis on kantserogeenid käesoleva direktiivi tähenduses Nahk (10) Mineraalõlid, mida on eelnevalt kasutatud sisepõlemismootorites mootori liikuvate osade määrimiseks ja jahutamiseks Nahk (10) ▼M4 Kaadmium ja selle anorgaanilised ühendid — — 0,001 (11) — — — — — Piirnorm 0,004 mg/m3 (12) kuni 11. juulini 2027. Berüllium ja berülliumi anorgaanilised ühendid — — 0,0002 (11) — — — — — naha ja hingamisteede sensibiliseerimine (13) Piirnorm 0,0006 mg/m3 kuni 11. juulini 2026. Arseenhape ja selle soolad ning anorgaanilised arseeniühendid — — 0,01 (11) — — — — — — Vasesulatussektori suhtes hakkavad piirnormid kehtima alates 11. juulist 2023. Formaldehüüd 200-001-8 50-00-0 0,37 0,3 — 0,74 0,6 — naha sensibiliseerimine (14) Tervishoiu-, matuse- ja palsameerimise sektori puhul piirnorm 0,62 mg/m3 või 0,5 ppm (3) kuni 11. juulini 2024. 4,4′-metüleen-bis(2-kloroaniliin) 202-918-9 101-14-4 0,01 — — — — — nahk (10) ▼M3 (1) EÜ nr, st Einecs, ELINCS või NLP, on aine Euroopa Liidus ametlikult kasutatav number, nii nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 1. osa punktis 1.1.1.2. (2) CASi nr: Chemical Abstracts Service'i registrinumber. (3) Mõõdetud või arvutatud kaheksatunnise võrdlusperioodi aegkaalutud keskmise suhtes. (4) Lühiajalise kokkupuute piirnorm. Piirnorm, millest suuremat kokkupuudet ei tohiks esineda ja mis põhineb 15-minutilisel võrdlusperioodil, kui ei ole märgitud teisiti. (5) mg/m3 = milligrammi õhu kuupmeetri kohta 20 °C ja 101,3 kPa (760 mm elavhõbedasammast) juures. (6) ppm = mahumiljondikku õhus (ml/m3). (7) f/ml = kiudu milliliitri kohta. (8) Sissehingatav fraktsioon: kui lehtpuidutolm on segunenud muu puidutolmuga, kohaldatakse piirnormi segus esineva kogu puidutolmu suhtes. (9) ►C3 Sissehingatav kopsu alveoolidesse jõudev fraktsioon. ◄ (10) Võib kokkupuutel nahaga oluliselt suurendada kogu organismi koormatust. (11) Sissehingatav fraktsioon. (12) Sissehingatav fraktsioon. Sissehingatav kopsu alveoolidesse jõudev fraktsioon nendes liikmesriikides, kes rakendavad käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval bioloogilise seire süsteemi, mille puhul uriini kreatiniini sisalduse bioloogiline piirnorm ei ületa 0,002 mg Cd/g. (13) Aine võib põhjustada naha ja hingamisteede sensibiliseerumist. (14) Aine võib põhjustada naha sensibiliseerumist. (*1) Mõõdetud elementaarse süsiniku põhjal.

B. TEISED OTSESELT SEOTUD SÄTTED

Lisatakse hiljem.

▼B









IV LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv ja selle hilisemad muudatused

(viidatud artiklis 20)







Nõukogu direktiiv 90/394/EMÜ (EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1) Nõukogu direktiiv 97/42/EÜ (EÜT L 179, 8.7.1997, lk 4) Nõukogu direktiiv 1999/38/EÜ (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66)

B osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

(viidatud artiklis 20)







Direktiiv Ülevõtmise tähtaeg 90/394/EMÜ 31. detsember 1992 97/42/EÜ 27. juuni 2000 1999/38/EÜ 29. aprill 2003









V LISA

VASTAVUSTABEL







Direktiiv 90/394/EÜ Käesolev direktiiv Artikkel 1 Artikkel 1 Artikli 2 lõige a Artikli 2 lõige a Artikli 2 lõike a punkt a Artikli 2 lõige b Artikli 2 lõige b Artikli 2 lõige c Artiklid 3 kuni 9 Artiklid 3 kuni 9 Artikli 10 lõike 1 punkt a Artikli 10 lõike 1 punkt a Artikli 10 lõike 1 punkt b, esimene lause Artikli 10 lõike 1 punkt b Artikli 10 lõike 1 punkt b, teine lause Artikli 10 lõike 1 punkt c Artikli 10 lõike 1 punkt c Artikli 10 lõike 1 punkt d Artikli 10 lõike 1 punkt d, esimene ja teine lause Artikli 10 lõike 1 punkt e Artikli 10 lõike 1 punkt d, kolmas lause Artikli 10 lõike 1 punkt f Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 2 Artiklid 11 kuni 18 Artiklid 11 kuni 18 Artikli 19 lõike 1 esimene lõik — Artikli 19 lõike 1 teine lõik — Artikli 19 lõike 1 kolmas lõik — Artikli 19 lõige 2 Artikkel 19 — Artikkel 20 — Artikkel 21 Artikkel 20 Artikkel 22 I lisa I lisa II lisa II lisa III lisa III lisa — IV lisa — V lisa