02007R1393 — ET — 01.07.2013 — 001.003

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1393/2007,

13. november 2007,

kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades („dokumentide kättetoimetamine”), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse tsiviil- ja kaubandusasjades, kui kohtu- või kohtuväline dokument tuleb kättetoimetamiseks edastada ühest liikmesriigist teise. See ei laiene eelkõige maksu-, tolli- või haldusasjadele ega ka riigi vastutusele, mis tuleneb riigi tegevusest või tegevusetusest riigivõimu teostamisel (acta iure imperii).

2. Käesolevat määrust ei kohaldata, kui isiku, kellele tuleb dokument kätte toimetada, aadress ei ole teada.

3. Käesolevas määruses tähendab mõiste „liikmesriik” liikmesriike, välja arvatud Taani.

Artikkel 2

Edastavad ja vastuvõtvad asutused

1. Iga liikmesriik määrab ametiisikud, asutused või muud isikud, edaspidi „edastavad asutused”, kes on pädevad edastama teises liikmesriigis kättetoimetatavaid kohtu- või kohtuväliseid dokumente.

2. Iga liikmesriik määrab ametiisikud, asutused või muud isikud, edaspidi „vastuvõtvad asutused”, kes on pädevad teisest liikmesriigist edastatud kohtu- ja kohtuväliseid dokumente vastu võtma.

3. Liikmesriik võib määrata ühe edastava asutuse ja ühe vastuvõtva asutuse või ühe asutuse, kes täidab mõlemat ülesannet. Liitriigil, mitme õigussüsteemiga riigil ja autonoomsete territoriaalüksustega riigil on õigus määrata rohkem kui üks selline asutus. Määramine jääb jõusse viieks aastaks ja seda võib iga viie aasta järel uuendada.

4. Iga liikmesriik saadab komisjonile järgmised andmed:

a) lõigetes 2 ja 3 osutatud vastuvõtvate asutuste nimed ja aadressid;

b) nende territoriaalne pädevus;

c) nende käsutuses olevad dokumentide vastuvõtmise viisid;

d) keeled, mida võib kasutada I lisas esitatud tüüpvormi täitmiseks.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealuste andmete kõigist muutustest.

Artikkel 3

Keskasutus

Iga liikmesriik määrab keskasutuse, kellel on järgmised ülesanded:

a) anda teavet edastavatele asutustele;

b) lahendada kättetoimetatavate dokumentide edastamisel tekkivaid probleeme;

c) saata erandjuhul edastava asutuse palvel pädevale vastuvõtvale asutusele edasi kättetoimetamistaotlus.

Liitriigil, mitme õigussüsteemiga riigil ja autonoomsete territoriaalüksustega riigil on õigus määrata rohkem kui üks keskasutus.







II PEATÜKK

KOHTUDOKUMENDID







1. jaotis

Kohtudokumentide edastamine ja kättetoimetamine

Artikkel 4

Dokumentide edastamine

1. Kohtudokumente edastatakse otse ja võimalikult kiiresti artikli 2 kohaselt määratud asutuste vahel.

2. Dokumente, taotlusi, kinnitusi, vastuvõtuteatisi, tunnistusi ja muid ametlikke pabereid võib edastavate ja vastuvõtvate asutuste vahel edastada mis tahes sobival viisil, tingimusel et vastuvõetud dokumendi sisu vastab täpselt edastatud dokumendi sisule ning et kogu selles sisalduv teave on loetav.

3. Edastatavale dokumendile lisatakse taotlus, mis on koostatud I lisas esitatud tüüpvormi kasutades. Tüüpvorm täidetakse selle liikmesriigi keeles, kelle poole pöördutakse, või kui liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, kättetoimetamiskoha ametlikus keeles või ühes selle ametlikest keeltest või mõnes muus keeles, mille aktsepteerimisest on liikmesriik teatanud. Iga liikmesriik teatab Euroopa Liidu institutsioonide selle ametliku keele või need ametlikud keeled, mis ei ole tema ametlikud keeled, kuid milles täidetud vormi ta aktsepteerib.

4. Dokumente võib edastada legaliseerimise või muu samalaadse formaalsuseta.

5. Kui edastav asutus soovib dokumendi ühe eksemplari tagastamist koos artiklis 10 osutatud teatisega, saadab ta dokumendi kahes eksemplaris.

Artikkel 5

Dokumentide tõlkimine

1. Edastav asutus, kellele taotluse esitaja edastatava dokumendi edasi saadab, teavitab taotluse esitajat, et adressaat võib keelduda taotlust vastu võtmast, kui see ei ole koostatud ühes artiklis 8 sätestatud keeltest.

2. Taotluse esitaja kannab kõik tõlkekulud enne dokumendi edastamist, ilma et see piiraks kohtul või pädeval asutusel hilisema otsuse tegemist selliste kulude kandmise kohta.

Artikkel 6

Dokumentide kättesaamine vastuvõtva asutuse poolt

1. Pärast dokumendi kättesaamist saadab vastuvõttev asutus võimalikult kiiresti ja igal juhul seitsme päeva jooksul edastavale asutusele kättesaamisteatise kõige kiirema edastusvahendi abil, kasutades I lisas esitatud tüüpvormi.

2. Kui kättetoimetamistaotlust ei saa edastatud teabe või dokumentide põhjal täita, võtab vastuvõttev asutus ühendust edastava asutusega kõige kiiremal viisil, et saada puuduv teave või puuduvad dokumendid.

3. Kui kättetoimetamistaotlus on selgelt väljaspool käesoleva määruse reguleerimisala või kui kättetoimetamine ei ole võimalik vorminõuete täitmata jätmise tõttu, tagastatakse taotlus ja edastatud dokument kohe pärast kättesaamist tüüpvormi kasutades edastavale asutusele koos I lisas esitatud tagastamisteatisega.

4. Vastuvõttev asutus, kes saab kättetoimetamiseks dokumendi, kuid kellel puudub territoriaalne pädevus seda kätte toimetada, edastab nimetatud dokumendi ja taotluse sama liikmesriigi territoriaalselt pädevale vastuvõtvale asutusele, kui taotlus vastab artikli 4 lõike 3 tingimustele, ning teavitab sellest edastavat asutust, kasutades I lisas esitatud tüüpvormi. Vastuvõttev asutus teavitab edastavat asutust dokumendi kättesaamisest lõikes 1 sätestatud viisil.

Artikkel 7

Dokumentide kättetoimetamine

1. Vastuvõttev asutus toimetab dokumendi ise kätte või korraldab selle kättetoimetamise kas adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt või edastava asutuse nõutud konkreetsel viisil, kui selline viis ei ole vastuolus kõnealuse liikmesriigi õigusega.

2. Vastuvõttev asutus rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et toimetada dokument kätte võimalikult kiiresti, ja igal juhul ühe kuu jooksul alates dokumendi kättesaamisest. Kui dokumenti ei ole olnud võimalik kätte toimetada ühe kuu jooksul selle saamisest, peab vastuvõttev asutus

a) viivitamata teavitama edastavat asutust, kasutades I lisas esitatud tüüpvormis teatist, mis koostatakse vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud tingimustele;

b) jätkama kõigi dokumendi kättetoimetamiseks vajalike meetmete võtmist, kui edastav asutus ei ole ette näinud teisiti ja kui ilmneb, et dokumendi kättetoimetamine on mõistliku tähtaja jooksul võimalik.

Artikkel 8

Dokumendi vastuvõtmisest keeldumine

1. Vastuvõttev asutus teavitab adressaati, kasutades selleks II lisas esitatud tüüpvormi, et ta võib keelduda kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmisest vastuvõtmise ajal või tagastades dokumendi vastuvõtvale asutusele ühe nädala jooksul, kui see ei ole koostatud ühes järgmistest keeltest või kui sellele ei ole lisatud tõlget ühte järgnevatest keeltest:

a) keel, millest adressaat aru saab, või

b) adressaatliikmesriigi ametlik keel, või kui nimetatud liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, kättetoimetamiskoha ametlik keel või üks selle ametlikest keeltest.

2. Kui vastuvõttev asutus saab teada, et adressaat keeldub lõike 1 kohaselt dokumendi vastuvõtmisest, teavitab ta artiklis 10 sätestatud teatisega sellest viivitamata edastavat asutust ning tagastab taotluse ja dokumendid, mille tõlkimist nõutakse.

3. Kui adressaat on keeldunud lõike 1 kohaselt dokumendi vastuvõtmisest, võib dokumendi kättetoimetamisel tehtud vea parandada, toimetades vastavalt käesoleva määruse sätetele adressaadile kätte dokumendi, millele on lisatud tõlge ühte lõikes 1 sätestatud keeltest. Sellisel juhul on dokumendi kättetoimetamise kuupäev see kuupäev, millal dokument koos tõlkega toimetatakse kätte vastavalt adressaatliikmesriigi õigusele. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb dokument kätte toimetada kindla tähtaja jooksul, loetakse taotluse esitaja suhtes arvessevõetavaks kuupäevaks algdokumendi kättetoimetamise kuupäeva, mis määratakse kindlaks vastavalt artikli 9 lõikele 2.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka 2. jaotises sätestatud kohtudokumentide edastamise ja kättetoimetamise viiside suhtes.

5. Lõike 1 kohaldamisel tuleb diplomaatilisel või konsulaaresindajal, kui dokument toimetatakse kätte vastavalt artiklile 13, või pädeval asutusel või isikul, kui dokument toimetatakse kätte vastavalt artiklile 14, teavitada adressaati sellest, et tal on õigus dokumendi vastuvõtmisest keelduda ning et keeldumise korral tuleb dokument nimetatud esindajatele, asutusele või isikule tagasi saata.

Artikkel 9

Kättetoimetamise kuupäev

1. Dokumendi kättetoimetamise kuupäev on artikli 7 kohaselt kuupäev, mil see toimetatakse kätte vastavalt adressaatliikmesriigi õigusele, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

2. Kui vastavalt liikmesriigi õigusele tuleb dokument kätte toimetada kindla tähtaja jooksul, määratakse taotluse esitaja suhtes arvessevõetav kuupäev liikmesriigi õiguse kohaselt.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka 2. jaotises sätestatud kohtudokumentide edastamise ja kättetoimetamise viiside suhtes.

Artikkel 10

Kättetoimetamisteatis ja kättetoimetatud dokumendi koopia

1. Kui dokumendi kättetoimetamisega seotud vorminõuded on täidetud, koostatakse nende täitmise kohta I lisas esitatud tüüpvormi kasutades teatis ning saadetakse see edastavale asutusele ning juhul, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 5, lisatakse kättetoimetatud dokumendi koopia.

2. Teatis täidetakse päritoluliikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle ametlikest keeltest või muus keeles, mille kohta päritoluliikmesriik on teatanud, et ta seda aktsepteerib. Iga liikmesriik teatab ühe või mitu Euroopa Liidu institutsioonide ametlikku keelt, mis ei ole tema ametlik keel, kuid milles täidetud vormi ta aktsepteerib.

Artikkel 11

Kättetoimetamiskulud

1. Teisest liikmesriigist pärinevate kohtudokumentide kättetoimetamine ei anna alust adressaatliikmesriigi osutatud teenustega seotud maksude või kulude kandmiseks või hüvitamiseks.

2. Taotluse esitaja kannab või hüvitab kulud, mis on seotud:

a) kohtuametniku või adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt pädeva ametniku poole pöördumisega;

b) konkreetse kättetoimetamisviisi kasutamisega.

Kohtuametniku või adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt pädeva ametniku poole pöördumisel võetavad tasud peavad vastama kõnealuse liikmesriigi poolt eelnevalt kehtestatud ühtsele kindlale tasumäärale, milles on arvesse võetud proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. Liikmesriigid edastavad kõnealused kehtestatud tasumäärad komisjonile.







2. jaotis

Muud kohtudokumentide edastamise ja kättetoimetamise viisid

Artikkel 12

Edastamine konsulaar- või diplomaatiliste kanalite kaudu

Erandjuhul on igal liikmesriigil õigus kasutada konsulaar- või diplomaatilisi kanaleid kohtudokumentide edasisaatmiseks teise liikmesriigi artikli 2 või 3 alusel määratud asutustele eesmärgiga need adressaadile kätte toimetada.

Artikkel 13

Kättetoimetamine diplomaatiliste või konsulaaresindajate kaudu

1. Igal liikmesriigil on õigus toimetada teises liikmesriigis asuvale isikule kohtudokumendid kätte sundi rakendamata otse oma diplomaatilise või konsulaaresindaja kaudu.

2. Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 teatada, et ta ei luba oma territooriumil sellist kättetoimetamist, välja arvatud juhul, kui dokumendid tuleb kätte toimetada selle liikmesriigi kodanikule, kust dokumendid edastatakse.

Artikkel 14

Kättetoimetamine postiteenuseid kasutades

Igal liikmesriigil on õigus toimetada kohtudokumendid postiteenuseid kasutades teises liikmesriigis elavale isikule otse kätte tähtkirjaga, mis antakse üle vastuvõtuteatise või muu võrdväärse dokumendi vastu.

Artikkel 15

Otse kättetoimetamine

Iga kohtumenetlusest huvitatud isik võib toimetada kohtudokument kätte otse adressaatliikmesriigi kohtuametniku, ametiisiku või muu pädeva isiku kaudu, kui otse kättetoimetamine on lubatud asjaomase liikmesriigi õigusega.







III PEATÜKK

KOHTUVÄLISED DOKUMENDID

Artikkel 16

Edastamine

Kohtuväliseid dokumente võib teises liikmesriigis kättetoimetamiseks edastada vastavalt käesoleva määruse sätetele.







IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Rakenduseeskirjad

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid ning mis käsitlevad I ja II lisas esitatud tüüpvormide ajakohastamist ja nende tehnilisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 18

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 19

Kohtusse ilmumata jätnud kostja

1. Kui kohtukutse või sellega võrdväärne dokument tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning kostja ei ole ilmunud kohtusse, ei tehta kohtuotsust, kuni on tõendatud, et:

a) dokument on toimetatud kätte korras, mis on adressaatliikmesriigi õiguses ette nähtud dokumentide kättetoimetamiseks riigisisese kohtuasja puhul tema territooriumil asuvatele isikutele, või

b) dokument on tegelikult kostjale isiklikult üle antud või toimetatud tema elu- või asukohta muul käesolevas määruses ettenähtud viisil

ning et kummalgi juhul on dokument kätte toimetatud piisavalt aegsasti, et anda kostjale kaitsevõimalus.

2. Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 teatada, et olenemata lõike 1 sätetest võib kohtunik teha otsuse ka siis, kui puudub dokumendi kättetoimetamisteatis, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

a) dokument on edastatud käesoleva määrusega ettenähtud viisil;

b) dokumendi edastamisest on möödunud vähemalt kuus kuud ning asja arutav kohtunik loeb selle piisavaks;

c) ei ole saadud ühtegi teatist, ehkki on võetud tarvitusele kõik mõistlikud abinõud selle saamiseks adressaatliikmesriigi pädevate asutuste või ametiisikute kaudu.

3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kohtunik kiireloomulistel juhtudel anda korralduse võtta ajutisi või kaitsemeetmeid.

4. Kui kohtukutse või sellega samaväärne dokument tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning ilmumata jätnud kostja vastu on tehtud tagaseljaotsus, on kohtunikul õigus ennistada otsuse edasikaebamise tähtaeg, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kostja ei saanud temast olenemata põhjustel dokumendist teada piisavalt aegsasti, et kaitseks valmistuda, või ei saanud kohtuotsusest teada õigel ajal, et edasi kaevata, ning

b) kostja vastuväited ei ole selgelt alusetud.

Tähtaja ennistamise avalduse võib esitada üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui kostja on kohtuotsusest teada saanud.

Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 teatada, et avaldust ei vaadata läbi, kui see esitatakse pärast teatises nimetatud tähtpäeva möödumist, mis peab olema vähemalt aasta alates kohtuotsuse tegemise kuupäevast.

5. Lõiget 4 ei kohaldata kohtuotsuste suhtes, mis käsitlevad isikute õiguslikku seisundit või teovõimet.

Artikkel 20

Seos muude lepingute või kokkulepetega, mille osalised liikmesriigid on

1. Käesolev määrus on selle reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes ülimuslik liikmesriikide poolt sõlmitud teiste kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete, eelkõige 1968. aasta Brüsseli konventsiooni IV artikli ja 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni suhtes.

2. Käesolev määrus ei takista liikmesriike säilitamast või sõlmimast lepinguid või kokkuleppeid, mille eesmärk on dokumente kiiremini ja hõlpsamini edastada, kui need lepingud ja kokkulepped on käesoleva määrusega kooskõlas.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile:

a) liikmesriikide vahel sõlmitud lõikes 2 osutatud lepingute või kokkulepete koopiad ning asjaomaste kavandatavate lepingute või kokkulepete eelnõud, ja

b) kõik nende lepingute või kokkulepete denonsseerimised või muudatused.

Artikkel 21

Õigusabi

Käesolev määrus ei mõjuta 17. juuli 1905. aasta tsiviilkohtumenetluse konventsiooni artikli 23, 1. märtsi 1954. aasta tsiviilkohtumenetluse konventsiooni artikli 24 ega 25. oktoobri 1980. aasta rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse konventsiooni artikli 13 kohaldamist liikmesriikide vahel, kes on nimetatud konventsioonide osalised.

Artikkel 22

Edastatud teabe kaitse

1. Käesoleva määruse alusel edastatud teavet, seal hulgas eelkõige isikuandmeid, võib vastuvõttev asutus kasutada üksnes eesmärgil, milleks see on edastatud.

2. Vastuvõtvad asutused tagavad sellise teabe konfidentsiaalsuse kooskõlas oma õigusega.

3. Lõiked 1 ja 2 ei mõjuta liikmesriigi õigusakte, mille kohaselt on isikutel, kelle kohta andmed käivad, õigus olla teavitatud määruse alusel edastatud teabe kasutamisest.

4. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ kohaldamist.

Artikkel 23

Teatamine ja avaldamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile artiklites 2, 3, 4, 10, 11, 13, 15 ja 19 osutatud teabe. Liikmesriigid teavitavad komisjoni, kui nende õiguse kohaselt antakse dokument kätte kindla tähtaja jooksul, nagu on osutatud artikli 8 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 2.

2. Komisjon avaldab lõike 1 alusel esitatud teabe Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud asutuste ja keskasutuste ning nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate geograafiliste piirkondade aadressid ja muud kontaktandmed.

3. Komisjon koostab lõikes 1 osutatud teavet sisaldava käsiraamatu ja ajakohastab seda regulaarselt ning teeb käsiraamatu elektrooniliselt kättesaadavaks eelkõige tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevas Euroopa kohtute võrgu kaudu.

Artikkel 24

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele hiljemalt 1. juuniks 2011 ja pärast seda iga viie aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu artikli 2 kohaselt määratud asutuste töö tõhususele ning artikli 3 punkti c ja artikli 9 praktilisele kohaldamisele. Aruandele lisatakse vajaduse korral teabeedastussüsteemide arengust tulenevad ettepanekud käesoleva määruse muutmise kohta.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EÜ) nr 1348/2000 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast.

2. Kõiki viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid tuleks lugeda vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 13. novembrist 2008, välja arvatud artikkel 23, mida kohaldatakse alates 13. augustist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.









I LISA

►(1) M1

►(2) M1









II LISA

▼M1

▼B









III LISA

VASTAVUSTABEL