1970L0387 — ET — 01.06.2001 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 27. juuli 1970, mootorsõidukite ja nende haagiste uksi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (70/387/EMÜ) (EÜT L 176, 10.8.1970, p.5)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

27. juuli 1970,

mootorsõidukite ja nende haagiste uksi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(70/387/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ning arvestades, et: ning arvestades, et: tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite uste kohta; kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vajalik, et kõik liikmesriigid kohaldaksid samu nõudeid, tehes olemasolevatesse eeskirjadesse lisandusi või asendades need uutega selleks, et eelkõige oleks võimalik rakendada iga sõidukitüübi puhul EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mida käsitletakse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 1 ) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Käesolevas direktiivis tähendab “sõiduk” teedel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja selle haagiseid, v.a ühissõidukid, rööbastel liikuvad sõidukid, ►M1 põllumajandus- ja metsatraktorid ◄ ja ►M1 kõik liikurmasinad ◄ .

Artikkel 2

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile ustega seotud põhjustel, kui lisades sätestatud nõuded on täidetud.

▼A1

Artikkel 2a

Ükski liikmesriik ei või keelata sõiduki müüki, registreerimist, kasutuselevõttu ega kasutamist põhjendusel, mis on seotud selle ustega, kui need vastavad lisades sätestatud nõuetele.

▼B

Artikkel 3

Muudatused, mis on vajalikud lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artiklis 13 ettenähtud korras.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke nõudeid hõlmavad õigusnormid kaheksateistkümne kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M1









LISADE LOETELU







1. I LISA Reguleerimisala, mõisted, üldnõuded, EÜ tüübikinnituse taotlemine, EÜ tüübikinnituse andmine, tüübi ja tüübikinnituse muudatused, toodangu vastavus 1. liide: Teatis 2. liide: EÜ tüübikinnitustunnistus 2. II LISA: Konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded ja koormuskatsed 3. III LISA: Juhikabiini uste kaudu sisse- ja väljapääsu puudutavad nõuded.

▼M1









I LISA

REGULEERIMISALA, MÕISTED, ÜLDNÕUDED, EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE, TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED, TOODANGU VASTAVUS

1. REGULEERIMISALA

1.1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse M1- ja N-kategooriasse ( 2 ) kuuluvate mootorsõidukite suhtes.

2. MÕISTED

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. sõiduki kinnitamine – sõidukitüübi kinnitamine uste ja nende karakteristikute suhtes;

2.2. sõidukitüüp – sõidukid, mis oluliselt ei erine järgmiste peamiste omaduste poolest: — sulgurite ja hingede konstruktsiooni- ja tugevusomadused II lisas osutatud sõidukite puhul, — astmelaudade ja astmete konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded III lisas loetlemata sõidukite puhul, — juurdepääsuastmete ja käepidemete asukoht ja geomeetrilised omadused III lisas osutatud sõidukite puhul

niivõrd, kui need karakteristikud omavad tähendust seoses käesoleva direktiivi nõuetega.

3. ÜLDNÕUDED

3.1. Konstruktsioon

3.1.1. Sõiduki konstruktsiooniomadused peavad võimaldama sellesse siseneda ja sealt väljuda täiesti ohutult.

3.1.2. N2-kategooriasse kuuluvad sõidukid, mille täismass ületab 7,5 tonni, ja N3-kategooriasse kuuluvad sõidukid loetakse eespool osutatud nõuetele vastavaks, kui III lisa ettekirjutused on täidetud.

3.2. Uksed, sisse- ja väljapääsud

3.2.1. Uksed, sisse- ja väljapääsud peavad olema kergesti ja ohutult kasutatavad.

3.3. Uksed ja sulgurid

3.3.1. Uste ja sulgurite ehitus peab olema selline, et sulgemisel oleks võimalik vältida häirivat müra.

3.3.2. Uksesulgurite konstruktsioon peab olema selline, et uksed ei avaneks juhuslikult.

3.4. Sulgurid ja hinged (konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded)

3.4.1. Hingedel liikuvate uste (v.a voltuksed) paigaldamisel sõiduki külgedesse tuleb hinged kinnitada uste esiservade külge sõiduki liikumissuunas. Kaksikuste puhul kehtivad need nõuded esimesena avaneva uksetiiva suhtes; ukse teist tiiba peab saama riivistada.

3.4.2. M1-kategooriasse kuuluvate sõidukite külguste sulgurid ja hinged peavad vastama käesoleva direktiivi II lisas kehtestatud nõuetele.

3.5. Astmelauad ja astmed (konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded)

3.5.1. Käesoleva direktiivi tähenduses ei loeta astmelaudadeks ega astmeteks rattarummu, velgi ega muid ratta osi, v.a siis, kui konstruktsiooni või kasutamisega seotud põhjused välistavad astmelaudade või astmete paigaldamise sõiduki muudesse kohtadesse.

3.5.2. Kui M1-, N1- ja N2- kategooriasse kuuluvate sõidukite, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, sõitjateruumi sissepääsu porand on maapinnast kõrgemal kui 600 mm, peab sõidukil olema vahemalt üks astmelaud või aste. 3.5.2.1. Kuid maastikusõidukite puhul, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas, võib see vahemaa maapinnast olla kuni 700 mm. 3.5.2.2. Astmelauad või astmed peavad olema konstrueeritud nii, et välistada libisemisohtu.

4. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

4.1. Sõiduki tootja esitab EÜ tüübikinnituse taotluse sõidukitüübi uste suhtes.

4.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.

4.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk.

5. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

5.1. Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel.

5.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.

5.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile omistatakse kinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

6. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED

6.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.

7. TOOTMISE VASTAVUS

7.1. Tootmise vastavust käsitlevad meetmed võetakse direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.









1. liide









2. liide

▼B









II LISA

►M1 M1-KATEGOORIA SÕIDUKID ◄ SISENEMISEKS VÕI NENDEST VÄLJUMISEKS KASUTATAVATE KÜLGUSTE SULGURITE JA HINGEDE KONSTRUKTSIOONI- JA PAIGALDUSNÕUDED NING TUGEVUSKATSED

1. ÜLDOSA

1.1. Sulgurid ja hinged peavad olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et tavakasutuse puhul vastab sõiduk käesoleva ►M1 lisa ◄ nõuetele.

1.2. Igal sulguril on nii vahelukustuse kui täieliku lukustuse asend.

2. TOOTJA VÕI TEMA VOLITATUD ESINDAJA ESITATAVAD SULGURID JA HINGED NING NENDEGA SEOTUD ÜKSIKASJAD.

Tootja või tema volitatud esindaja peab esitama järgmised sulgurid ja hinged ning nendega seotud üksikasjad:

2.1. uste, nende sulgurite ja hingede joonised sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult;

2.2. sulgurite ja hingede tehniline kirjeldus;

2.3. viiest hingekomplektist koosnev partii ukse kohta. Kuid kui mitmete uste juures kasutatakse samu komplekte, piisab ühe komplektipartii esitamisest. Hingekomplekte, mida eristab ainult paigaldamine vasakule või paremale poole, ei loeta erinevateks hingedeks;

2.4. viiest käivitusmehhanismiga täielikust sulgurist koosnev partii ukse kohta. Kuid kui mitmete uste juures kasutatakse samu täielikke sulgureid, piisab ühe sulguritepartii esitamisest. Sulgureid, mida eristab ainult paigaldamine vasakule või paremale poole, ei loeta erinevateks sulguriteks.

3. KONSTRUKTSIOONINÕUDED

3.1. Sulgurid

3.1.1. Pikikoormus

Sulguri ja löökraua koost peab vahelukustuse asendis taluma 453 kp (444 daN) ja täieliku lukustuse asendis 1134 kp (1111 daN) suurust pikikoormust (joonis 2).

3.1.2. Põikkoormus

Sulguri ja löökraua koost peab vahelukustuse asendis taluma 453 kp (444 daN) ja täieliku lukustuse asendis 907 kp (889 daN) suurust põikkoormust (joonis 3).

3.1.3. Inertskoormuse takistus

Sulgur ei liigu täieliku lukustuse asendist, kui koos käivitusmehhanismiga lukukoostule rakendatakse mõlemas suunas 30 g suurust piki- või põikinertskoormust.

3.2. Hinged

3.2.1. Hingesüsteem peab olema suuteline ust toetama ja taluma mõlemas suunas 1134 kp (1111 daN) suurust pikikoormust ja 907 kp (889 daN) suurust põikkoormust.

4. UKSELUKKUDE JA -HINGEDE TUGEVUSE KATSETAMISNÕUDED

Vastavust punktide 3.1 ja 3.2 nõuetele kontrollitakse järgmiselt:

4.1. Paigaldamine staatilisteks koormuskatseteks, staatiliste koormuskatsete kord ja seadmed 4.1.1. Paigaldus 4.1.1.1. Hinged 4.1.1.1.1. Katsed sooritatakse jäikade komponentidega, mis taasesitavad sõidukile paigaldatud täielikult lukustatud ukse geomeetrilisi tingimusi. 4.1.1.1.2. Nendele seadmetele rakendatakse hingedevahelises keskpunktis: 4.1.1.1.2.1. ettenähtud pikikoormust hinge pöördetappide telje suunas seda telge läbival tasandil; 4.1.1.1.2.2. ettenähtud põikkoormust pikikoormuse määratletud tasandi ja pöördtappide telje suunas seda telge läbival tasandil; 4.1.1.1.3. Iga katse puhul kasutatakse uut hingekomplekti. 4.1.1.1.4. Joonisel 1 on katsekoostu näidis. 4.1.1.2. Sulgurid 4.1.1.2.1. Katsed sooritatakse jäikade komponentidega, mis taasesitavad sõidukile paigaldatud kahte sulgurikomponenti, korpust ja löökrauda. 4.1.1.2.2. Seadmele rakendatakse ettenähtud koormust sulgurile survet avaldamata. Lisaks sellele rakendatakse 90,7 kp (88,9 daN) suurust staatilist põikkoormust nii, et sulgur liiguks löökrauast eemale ukse avanemise suunas. 4.1.1.2.3. Joonisel 2 ja 3 on katsekoostu näidis. 4.1.2. Katse kord ja seadmed Punktides 4.1.1.1 ja 4.1.1.2 osutatud seadmed paigaldatakse tõmbemasinale, mille alumine mõõtepiir on 1500 kp (1470 daN). Punktides 3.1 ja 3.2 osutatud väärtustele järkjärguliselt lähenevaid koormusi rakendatakse nii, et lukustusseadmete osad eralduvad üksteisest kiirusega kuni 5 mm/min.

4.2. Sulgurite kiirendustakistuse kindlaksmääramise kord 4.2.1. Avanemistakistus mõlemas suunas, kui 30 g suurune piki- ja põikisuunaline inertskoormus on mõlemal juhul rakendatud avamisnupu käivitussuunas, määratakse kindlaks dünaamiliselt või analüütiliselt (joonis 4), olenemata: 4.2.1.1. Hõõrdejõust. 4.2.1.2. Raskuskiirenduse komponentidest, mis püüavad hoida sulgurit kinni. 4.2.2. Kaasata ei tohi sulguri lukustusseadmeid, kui need on olemas.

4.3. Samaväärsed katsemeetodid 4.3.1. Lubatud on samaväärsed mittepurustavad katsetused, eeldusel et eespool punktides 4.1.2 ja 4.2 osutatud tulemusi võib saada kas täielikult asenduskatse abil või asenduskatse tulemuste arvutamise põhjal. Kui kasutatakse muud meetodit kui punktides 4.1.2 ja 4.2 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.

Uksehinge mehhanism – staatilise koormuse seade (põikkoormus)

JOONIS 1

Uksesulgur – staatilise koormuse katsetamisseadmed (pikikoormus)

JOONIS 2

Uksesulgur – staatilise koormuse katsetamisseadmed (põikkoormus)

JOONIS 3

Inertstakistus – arvutamise näidis

JOONIS 4

Kui ukse sulgurisüsteemi suhtes kohaldatakse 30 g suurust aeglustamist, siis:

F = Ma = a = 30g = 30W

F1 = W1 × 30 – keskmine koormus nupu vedrul = (0,016 kg × 30) – 0,454 kg = 0,036 kg

F2 = W2 × 30 = 0,023 kg × 30 = 0,68 kg

F3 = × 30 = × 30 =0,184 kg

ΣMo = F1 × d1 + F2 × d2 – F3 × d3 = 0,036 kg × 31,5 mm + 0,68 kg × 10,67 mm – 0,184 kg × 4,83 mm = 7,51 mm/kg

F 5 = = = 0,238 kg

F6 = W4 × 30 = 0,042 × 30 = 1,265 kg

ΣMp = koormus poldi vedrul (F5 d5 + F6 d6) = 45,62 mm/kg – (0,238 × 37,59 + 1,265 × 1,9) = 45,62 mm/kg – 11,36 mm/kg = 34,26 mm/kg

▼M1









III LISA

N2-KATEGOORIA SÕIDUKITE, MILLE TÄISMASS ÜLETAB 7,5 TONNI, JA N3-KATEGOORIA SÕIDUKITE JUHIKABIINI USTE KAUDU SISSE- JA VÄLJAPÄÄSU PUUDUTAVAD NÕUDED

1. Juhikabiini viivad astmed (vt joonis)

1.1. Horisontaalsel ja siledal pinnal oleva töökorras sõiduki puhul ei tohi maapinna ja alumise astme ülemise pinna vaheline kaugus A ületada 600 mm.

1.1.1. Kuid maastikusõidukite puhul, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas, võib see vahemaa A olla kuni 700 mm.

1.2. Astmete ülemiste pindade vaheline vahemaa B ei tohi ületada 400 mm. Kahe järjestikuse astme vaheline vertikaalne vahemaa ei tohi varieeruda enam kui 50 mm. ►M2 Viimane nõue ei laiene kõige ülemise astme ja kabiini põranda vahelisele kaugusele. ◄

1.2.1. Kuid maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib viimati nimetatud suurus olla kuni 100 mm.

1.3. Lisaks tuleb täita järgmisi minimaalseid geomeetrilisi spetsifikatsioone:



— astme sügavus (D): 80 mm — astme kliirens (E) (k.a astme sügavus): 150 mm — astme laius (F): 300 mm — madalaima astme laius (G): 200 mm — astme kõrgus (S): 120 mm — astme ülekate (H): 0 mm ▼M2 — Pikisuunaline kattuvus (J) sama trepimarsi kahe järjestikuse astme või kõige ülemise astme ja kabiinipõranda vahel: 200 mm ▼M1

1.3.1. Kuid maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib väärtust F vähendada kuni 200 millimeetrini.

1.4. Konstruktsiooni või kasutamisega seotud põhjustel ja maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib alumine aste olla varb. Sellisel juhul peab varva sügavus R olema vähemalt 20 mm.

1.4.1. Ümara ristlõikega varvad ei ole lubatud.

1.5. Juhikabiinist allalaskumisel peab ülemise astme asukoht olema kergesti leitav.

1.6. Astmete pealispind peab olema libisemisvastane. Lisaks sellele peab sõidu ajal ilmastikule ja mustusele avatud astmetel olema piisav äravool (kuivamispind).

2. Juhikabiini käepidemed (vt joonis)

2.1. Juhikabiini pääsemiseks peab olema üks või mitu sobivat käsipuud või käepidet või muud samaväärset kinnihoidmisvahendit.

2.1.1. Käsipuu(d) või käepidemed või samaväärsed kinnihoidmisvahendid peavad asuma nii, et neist saab kergesti kinni haarata ja et need ei takista juhikabiini pääsemist.

2.1.2. Käsipuude või käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite kinnihoidmiskohas tohib olla kuni 100 mm katkestus (nt vahekinnitused).

2.1.3. Kui juhikabiini pääsemiseks on rohkem kui kaks astet, peavad käsipuud, käepidemed või samaväärsed kinnihoidmisvahendid asuma nii, et isik saaks üheaegselt toetada ennast kolmes punktis (kahe käe ja ühe jalaga või kahe jala ja ühe käega).

2.1.4. Käsipuude, käepidemete ja samaväärsete kinnihoidmisvahendite, v.a trepid, konstruktsioon ja asetus peab olema niisugune, et kasutajad laskuksid näoga kabiini suunas.

2.1.5. Rooliratast võib lugeda käepidemeks.

2.2. Horisontaalsel ja siledal pinnal oleva töökorras sõiduki puhul ei tohi maapinna ja vähemalt ühe käsipuu või käepideme või samaväärse kinnihoidmisvahendi alumise ääre vaheline kõrgus N ületada 1 850 mm.

2.2.1. Kuid maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib see vahemaa olla kuni 1 950 mm.

2.2.2. Kui juhikabiini põranda kaugus maapinnast on suurem kui N, loetakse seda kaugust N-iks.

2.2.3. ►M2 Lisaks sellele on käsipuu(de), käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite ülemise ääre ja juhikabiini põranda vaheline minimaalne vahekaugus P: ◄ — käsipuu(de) või käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite (U) puhul 650 mm, — käsipuu(de) või käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite (V) puhul 550 mm.

2.3. Tuleb täita järgmisi geomeetrilisi spetsifikatsioone:



— kinnihoidmiskoha mõõtmed (K): minimaalselt 16 mm maksimaalselt 38 mm, — pikkus (M): minimaalselt 150 mm, — kaugus sõiduki osadest (L): avatud uksega minimaalselt 40 mm.

3. Kui juhikabiini põrand on kaldu, saadakse nõutavad mõõdud horisontaaltasandist, mis läbib põranda esiääre ja selle all oleva astme keskme vertikaaltasandi lõikumispunkti ja on risti sõiduki pikisuunalise kesktasandiga.