02013R1370 — ET — 01.02.2018 — 005.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1370/2013,

16. detsember 2013,

millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed







Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse meetmed, mis käsitlevad määrusega (EL) nr 1308/2013 kehtestatud põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud hindade, maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamist.

▼M4

Artikkel 1a

Võrdluskünnised

1. Määratakse kindlaks järgmised võrdluskünnised:

a) teraviljasektor: 101,31 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist;

b) koorimata riis: määruse (EL) nr 1308/2013 III lisa punktis A määratletud standardkvaliteediga koorimata riis: 150 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist;

c) määruse (EL) nr 1308/2013 III lisa punktis B määratletud standardkvaliteediga pakkimata suhkur, mis on hangitud tehasest:

i) valge suhkur: 404,4 eurot/tonn;

ii) toorsuhkur: 335,2 eurot/tonn;

d) veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-lihakus- ja rasvasusklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punktis A osutatud liidu kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste rümpade klassifitseerimisskaalas;

e) piima- ja piimatootesektor;

i) 246,39 eurot 100 kg või kohta;

ii) 169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta;

f) sealihasektor: 1 509,39 eurot standardkvaliteediga searümba tonni kohta, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punktis B osutatud liidu searümpade klassifitseerimisskaalas järgmiselt:

i) 60–120 kg kaaluvad rümbad: lihakusklass E;

ii) 120–180 kg kaaluvad rümbad: lihakusklass R;

g) oliiviõlisektor:

i) 1 779 eurot tonni kohta ekstra-neitsioliiviõli puhul;

ii) 1 710 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul või

iii) 1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on kaks; seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse määra lisaühiku kohta.

2. Komisjon jälgib lõikes 1 sätestatud võrdluskünniseid, võttes arvesse objektiivseid kriteeriume, eelkõige tootmise arengut, tootmiskulusid (eelkõige sisendite hinnad) ja turusuundumusi. Vajaduse korral ajakohastatakse võrdluskünniseid ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt, võttes arvesse tootmise ja turgude arengut.

3. Viiteid määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud võrdluskünnistele käsitatakse viidetena käesoleva artikli lõikega 1 ette nähtud künnistele.

▼M4

Artikkel 2

Riikliku sekkumise hinnad

1. Riikliku sekkumise hinnatase:

a) vastab pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral artiklis 1a sätestatud vastavale võrdluskünnisele ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostmise puhul ei ületa hinnatase vastavat võrdluskünnist;

b) on või puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral 90 % artiklis 1a sätestatud võrdluskünnisest ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ole hinnatase kõrgem kui 90 % võrdluskünnisest;

c) ei ületa veise- ja vasikaliha puhul 85 % artiklis 1a sätestatud võrdluskünnisest.

2. Riikliku sekkumise hindu lõikes 1 osutatud pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi ja koorimata riisi puhul korrigeeritakse hinnatõusude ja -langustega asjaomaste toodete peamiste kvaliteedikriteeriumite põhjal.

3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud toodete riikliku sekkumise hinna tõstmise või langetamise, tuginedes kõnealustes rakendusaktides sätestatud kriteeriumitele. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

▼B

Artikkel 3

Kokkuostuhinnad ja kohaldatavad koguselised piirangud

1. Kui riiklikku sekkumist alustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt, siis toimub kokkuostmine käesoleva määruse artiklis 2 osutatud kindlaksmääratud hinnaga ega ületa määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 12 osutatud ajavahemikul järgmisi koguselisi piiranguid:

a) pehme nisu puhul 3 miljonit tonni;

b) või puhul 50 000 tonni;

c) lõssipulbri puhul 109 000 tonni.

▼M3

Erandina esimesest lõigust on 2016. aastal või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu koguselised piirangud või puhul 100 000 tonni ja lõssipulbri puhul 350 000 tonni. 29. juunil 2016 poolelioleva pakkumusmenetluse teel kokku ostetud koguseid ei arvata nimetatud koguselistest piirangutest maha.

▼M5

Erandina esimesest lõigust on 2018. aastal kindlaksmääratud hinnaga lõssipulbri kokkuostu koguseline piirang 0 tonni.

▼B

2. Kui riiklikku sekkumist alustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 kohaselt, siis:

a) pehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid, ning

b) kõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ning veise- ja vasikaliha puhul

toimub kokkuostmine pakkumismenetluse teel, et määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind.

Maksimaalne kokkuostuhind ei või ületada käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud asjakohast taset ning see määratakse kindlaks rakendusaktidega.

3. Nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel võib komisjon võtta vastu rakendusakte,

a) millega piiratakse pakkumismenetlusi liikmesriigiga või liikmesriigi piirkonnaga või

b) kui artikli 2 lõikest 1 ei tulene teisiti, määratakse riikliku sekkumise kokkuostuhinnad kindlaks liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmiste turuhindade alusel.

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud kokkuostuhindu pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi ja koorimata riisi puhul korrigeeritakse hinnatõusude ja -langustega kõnealuste toodete peamiste kvaliteedikriteeriumite alusel.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks sellised hinnatõusud ja -langused.

5. Käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6. Komisjon võtab ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata vastu rakendusaktid, mis on vajalikud selleks, et

a) pidada kinni käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud sekkumise piirangutest ning

b) kohaldada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud pakkumismenetlust pehme nisu, või ja lõssipulbri suhtes, mis ületab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid.

Artikkel 4

Eraladustamistoetus

1. Selleks et määrata kindlaks eraladustamistoetuse suurus määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 17 loetletud toodete puhul, kui toetust antakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 18 lõikega 2, avatakse pakkumismenetlus piiratud ajaks või määratakse toetuse suurus eelnevalt kindlaks. Toetuse võib kindlaks määrata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta.

2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid:

a) millega pakkumismenetluse kohaldamise korral määratakse kindlaks eraladustamistoetuse maksimaalne suurus;

b) millega toetuse suuruse eelneva kindlaksmääramise korral määratakse toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja/või muude asjakohaste turunäitajate põhjal.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M2

Artikkel 5

Toetus koolipuuvilja ja -köögivilja ja koolipiima pakkumiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks kuludeks

1. Liidu toetus kaasnevate haridusmeetmete rahastamiseks, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõike 1 punktis b, ei tohi ületada 15 % liikmesriikide iga-aastastest lõplikest eraldistest, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 6.

2. Liidu toetus seonduvate kulude jaoks, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõike 1 punktis c, ei tohi kogusummas ületada 10 % liikmesriikide iga-aastastest lõplikest eraldistest, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 6.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse liidu toetuse ülemmäär selliste kulude kategooriate kaupa protsendina liikmesriikide iga-aastastest lõplikest eraldistest või protsendina asjaomaste toodete maksumusest.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Liidu toetuse summa määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5 osutatud toodete piimakomponendile ei tohi ületada 27 eurot 100 kg kohta.

4. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 osutatud toetus eraldatakse igale liikmesriigile kooskõlas käesoleva lõikega ja võttes arvesse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kriteeriume.

Ajavahemikuks 1. augustist 2017 kuni 31. juulini 2023 on toetuse soovituslikud eraldised, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 1 teise lõigu punktides a ja b, iga liikmesriigi kohta sätestatud I lisas. Kõnealusel ajavahemikul määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 2 esimese lõigu punkti c Horvaatia suhtes ei kohaldata.

Komisjon võtab alates 1. augustist 2023 vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriumide põhjal iga liikmesriigi kohta kõnealuse määruse artikli 23a lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud toetuse soovituslikud eraldised. Iga liikmesriik saab siiski vähemalt 290 000 euro ulatuses liidu toetust koolipuuvilja ja -köögivilja jagamiseks ning vähemalt 193 000 euro ulatuses liidu toetust koolipiima jagamiseks, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 2.

Komisjon hindab seejärel vähemalt iga kolme aasta tagant, kas nimetatud soovituslikud eraldised on jätkuvalt vastavuses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõikes 2 sätestatud kriteeriumidega. Komisjon võtab vajaduse korral vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse uued soovituslikud eraldised.

Käesolevas lõikes osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5. Kui liikmesriik ei ole konkreetse aasta kohta esitanud taotlust vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõikele 3 või on taotlenud ainult osa oma käesoleva artikli lõikes 4 osutatud soovituslikust eraldisest, jagab komisjon kõnealuse soovitusliku eraldise või selle taotlemata osa ümber neile liikmesriikidele, kes on teatanud oma valmisolekust kasutada rohkem kui nende soovituslik eraldis.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu selliseks ümberjagamiseks vajalikud meetmed, mis tuginevad määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud kriteeriumile ja on piiratud vastavalt käesoleva artikli lõikes 6 osutatud liidu toetuse lõpliku eraldise kasutamise tasemele asjaomase liikmesriigi poolt selleks kooliaastaks, mis lõppes enne iga-aastase liidu toetuse taotluse esitamist.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6. Pärast liikmesriikidelt taotluse saamist, kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõikega 3, võtab komisjon igal aastal vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse koolipuuvilja ja -köögiviljale ja koolipiimale antava toetuse lõplik jaotamine osalevate liikmesriikide vahel määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandmisi.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼B

Artikkel 7

Suhkrusektori tootmismaks

1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 128 ette nähtud tootmismaks kvoodisuhkrule, kvoodikohasele isoglükoosile ja kvoodikohasele inuliinisiirupile on 12 eurot tonni kohta kvoodisuhkru ja kvoodikohase inuliinisiirupi puhul. Isoglükoosile kehtestatav tootmismaks moodustab 50 % suhkrule kohaldatavast tootmismaksust.

2. Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile.

Kõnealused ettevõtjad teevad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks.

3. Liidu suhkru ja inuliinisiirupi tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajad või siguritarnijad kannaksid kuni 50 % kõnealusest tootmismaksust.

Artikkel 8

Suhkrusektori tootmistoetus

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 129 ette nähtud tootmistoetuse suhkrusektori toodetele määrab komisjon kindlaks rakendusaktidega, võttes arvesse:

a) imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis sektoril tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral, ning

▼M4

b) liidu turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või sellel turul suhkru ülejäägi puudumise korral artikli 1a punktis c kehtestatud suhkru võrdluskünnist.

▼B

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Suhkrupeedi miinimumhind

1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 135 ette nähtud kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on 26,29 eurot tonni kohta suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017.

2. Lõikes 1 osutatud miinimumhinda kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 III lisa B osas määratletud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul.

3. Suhkruettevõtjad, kes ostavad suhkruks töötlemiseks kõlblikku ja kvoodikohaseks suhkruks töötlemiseks ettenähtud kvoodikohast suhkrupeeti, peavad maksma vähemalt miinimumhinna, mida on korrigeeritud hinnatõusude ja -langustega kõrvalekallete võimaldamiseks standardkvaliteedist. Komisjon määrab sellised hinnatõusud ja -langused kindlaks rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4. Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad neile tööstusliku suhkru või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 11 sätestatud kvoodiületamise tasu, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja ostuhinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga.

Artikkel 10

Riikliku suhkrukvoodi kohandamine

Kooskõlas aluslepingu artikli 43 lõikega 3 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kohandada määruse (EL) nr 1308/2013 XII lisas sätestatud kvoote mis tahes otsuste tulemusel, mille liikmesriigid on võtnud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 138.

Artikkel 11

Kvoodiületamise tasu suhkrusektoris

1. Kvoodiületamise tasu, sealhulgas määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 142 sätestatud tasu määratakse kindlaks tasemel, mis on piisavalt kõrge, et vältida kõnealuses artiklis osutatud koguste kuhjumist. Kõnealuse tasu määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Lõikes 1 osutatud kvoodiületamise tasu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt kõnealuses lõikes osutatud tootmiskoguste alusel, mis on asjaomasel turustusaastal kõnealustele ettevõtjatele kehtestatud.

Artikkel 12

Ajutine turu juhtimise mehhanism suhkrusektoris

Liidu turgudele suhkru piisava ja tasakaalustatud tarnimise tagamiseks võib komisjon, olenemata määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 142, kohaldada kuni suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017 vajalikus ulatuses ja vajalikul ajavahemikul ajutiselt rakendusaktidega kvoodiületamise tasu kõnealuse määruse artikli 139 lõike 1 punktis e osutatud kvoodivälise toodangu suhtes.

Komisjon määrab sellise tasu suuruse kindlaks rakendusaktidega.

Käesolevas artiklis osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Eksporditoetuste kindlaksmääramine

1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 196 sätestatud tingimustel ning kõnealuse määruse artikli 198 kohaselt võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks eksporditoetused:

a) korrapäraste ajavahemike järel määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 196 lõikes 1 loetletud toodete puhul;

b) teravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete puhul pakkumismenetluste teel.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Toote kohta antava eksporditoetuse kehtestamisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu:

a) senist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:

i) kõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul;

ii) kõnealuse toote hindu maailmaturul;

b) ühise turukorralduse eesmärke, s.o tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamist turul;

c) vajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul;

d) kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti;

e) aluslepingu kohaselt sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid piiranguid;

f) vajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine;

g) kõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid;

h) nõudlust liidu turul;

i) sealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust.

3. Kui see on vajalik kiiresti muutuvale turuolukorrale kiire reageerimise tagamiseks, võib komisjon toetuse suurust rakendusaktidega kohandada kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata.

Artikkel 14

Teravilja ja riisi eksporditoetuste erimeetmed

1. Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega kehtestatakse teravilja- ja riisisektori puhul kindlaks määratud eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kui see on vajalik kiiresti muutuvale turuolukorrale kiire reageerimise tagamiseks, võib komisjon vastu võtta rakendusaktid selliste korrigeerivate summade muutmiseks ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata.

Komisjon võib käesolevat lõiget kohaldada teravilja- ja riisisektori toodete suhtes, mida eksporditakse töödeldud kaupade kujul vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1216/2009 ( 1 ).

2. Turustusaasta esimese kolme kuu jooksul kohaldatakse kas eelneva turustusaasta lõpus ladustatud linnaste või sel ajal ladustatud odrast valmistatud linnaste ekspordi suhtes toetust, mida oleks kõnealuse ekspordilitsentsi suhtes kohaldatud eksportimisele eelneva turustusaasta viimasel kuul.

3. Komisjon võib määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa I osa punktides a ja b loetletud toodete suhtes kõnealuse määruse artikli 199 lõike 2 kohaselt kehtestatud toetust rakendusaktidega kohandada vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.

Esimest lõiku võib täielikult või osaliselt kohaldada määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa I osa punktides c ja d loetletud toodete ning ka määruse (EÜ) nr 1216/2009 kohaselt töödeldud kaupade kujul eksporditavate kõnealuse lisa I osas loetletud toodete suhtes. Sel juhul korrigeerib komisjon rakendusaktidega käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kohandust, rakendades koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel.

Käesolevas lõikes osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 229 moodustatud põllumajandusturgude ühise korralduse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 16

Vastavustabel

Viiteid määruse (EÜ) nr 1234/2007 asjaomastele sätetele pärast nimetatud määruse kehtetuks tunnistamist määrusega (EL) nr 1308/2013 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabelile

Artikkel 17

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikleid 7–12 kohaldatakse kuni suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









►M2 II LISA ◄

VASTAVUSTABEL

(osutatud artiklis 16)







Määrus (EÜ) nr 1234/2007 Käesolev määrus Artikli 18 lõiked 1 ja 3 Artikkel 2 Artikli 18 lõike 2 punkt a Artikli 3 lõike 1 punkt a Artikli 13 lõike 1 punkt c Artikli 3 lõike 1 punkt b Artikli 13 lõike 1 punkt d Artikli 3 lõike 1 punkt c Artikli 18 lõike 2 esimene lõik Artikli 3 lõige 2 Artikli 18 lõike 2 teine lõik Artikli 3 lõige 3 Artikli 18 lõige 4 Artikli 3 lõige 4 ▼C1 Artikli 43 punkt aa Artikli 3 lõige 6 ▼B Artikli 31 lõige 2 Artikkel 4 Artikli 103ga lõige 4 Artikli 5 lõige 1 Artikli 103ga lõige 5 Artikli 5 lõige 2 Artikli 102 lõige 4 Artikli 6 lõige 1 Artikli 102 lõige 3 Artikli 6 lõiked 2 ja 3 Artikli 51 lõige 2 Artikli 7 lõige 1 Artikli 51 lõige 3 Artikli 7 lõige 2 Artikli 51 lõige 4 Artikli 7 lõige 3 Artikkel 97 Artikkel 8 Artikkel 49 Artikkel 9 Artikli 64 lõige 2 Artikli 11 lõige 1 Artikli 64 lõige 3 Artikli 11 lõige 2 Artikli 164 lõige 2 Artikli 13 lõiked 1 ja 3 Artikli 164 lõige 3 Artikli 13 lõige 2 Artikli 164 lõige 4 Artikli 14 lõige 1 Artikkel 165 Artikli 14 lõige 2 Artikkel 166 Artikli 14 lõige 3

▼M2









I LISA

SOOVITUSLIKUD ERALDISED

ajavahemikuks 1. august 2017 – 31. juuli 2023

(osutatud artikli 5 lõike 4 teises lõigus)







Liikmesriik Soovituslikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks Soovituslikud eraldised koolipiima jaoks Belgia 3 367 930 1 650 729 Bulgaaria 2 093 779 1 020 451 Tšehhi Vabariik 3 123 230 1 600 707 Taani 1 807 661 1 460 645 Saksamaa 19 696 932 9 404 154 Eesti 439 163 700 309 Iirimaa 1 757 779 900 398 Kreeka 3 218 885 1 550 685 Hispaania 12 932 647 6 302 784 Prantsusmaa 22 488 086 12 625 577 Horvaatia 1 360 232 800 354 Itaalia 16 711 302 8 003 535 Küpros 290 000 500 221 Läti 633 672 700 309 Leedu 900 888 1 032 456 Luksemburg 290 000 193 000 Ungari 3 029 587 1 756 776 Malta 290 000 193 000 Madalmaad 5 431 641 2 401 061 Austria 2 238 064 1 100 486 Poola 11 639 985 10 204 507 Portugal 3 283 397 2 220 981 Rumeenia 6 866 848 10 399 594 Sloveenia 554 020 320 141 Slovakkia 1 708 720 900 398 Soome 1 599 047 3 824 689 Rootsi 2 854 972 8 427 723 Ühendkuningriik 19 391 534 9 804 331 Kokku 150 000 000 100 000 000