02009L0065 — ET — 07.01.2020 — 006.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 302 17.11.2009, lk 32)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/65/EÜ,

13. juuli 2009,

vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)







SISUKORD I PEATÜKK SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED II PEATÜKK EUROFONDILE TEGEVUSLOA ANDMINE III PEATÜKK FONDIVALITSEJAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED 1. JAGU Majandustegevuse alustamise tingimused 2. JAGU Suhted kolmandate riikidega 3. JAGU Tegevusnõuded 4. JAGU Asutamis- ja teenuste osutamise vabadus IV PEATÜKK NÕUDED DEPOSITOORIUMILE V PEATÜKK NÕUDED ÄRIÜHINGUNA ASUTATUD FONDIDELE 1. JAGU Majandustegevuse alustamise tingimused 2. JAGU Tegevusnõuded VI PEATÜKK EUROFONDIDE ÜHINEMINE 1. JAGU Põhimõte, ühinemisloa andmine ja nõusoleku andmine 2. JAGU Kolmandate isikute poolne kontroll, teave osakuomanikele ja osakuomanike muud õigused 3. JAGU Kulud ja jõustumine VII PEATÜKK EUROFONDI INVESTEERIMISPOLIITIKAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED VIII PEATÜKK INVESTOR- JA ÜHISEUROFONDI STRUKTUUR 1. JAGU Reguleerimisala ja heakskiitmine 2. JAGU Investor-eurofondi ja ühiseurofondi käsitlevad üldsätted 3. JAGU Depositooriumid ja audiitorid 4. JAGU Investor-eurofondi edastatav kohustuslik teave ja reklaamiteated 5. JAGU Olemasoleva eurofondi ümberkujundamine investor-eurofondiks 6. JAGU Kohustused ja pädevad asutused IX PEATÜKK INVESTORITE TEAVITAMISEGA SEOTUD KOHUSTUSED 1. JAGU Prospekti ja perioodiliste aruannete avaldamine 2. JAGU Muu teabe avaldamine 3. JAGU Investorile esitatav põhiteave X PEATÜKK EUROFONDI ÜLDISED KOHUSTUSED XI PEATÜKK ERISÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE EUROFONDILE SUHTES, KES EI TURUSTA OMA OSAKUID MITTE SELLES LIIKMESRIIGIS, KUS NAD ON ASUTATUD, VAID TEISTES LIIKMESRIIKIDES XII PEATÜKK TEGEVUSLUBADE JA JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVAID ASUTUSI KÄSITLEVAD SÄTTED XIII PEATÜKK DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA TÄITEVVOLITUSED XIV PEATÜKK ERANDID NING ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED 1. JAGU Erandid 2. JAGU Ülemineku- ja lõppsätted I LISA A ja B loend II LISA Ühisportfelli haldamisega seotud ülesanded III LISA A osa Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga B osa Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad IV LISA Vastavustabel







I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjatele (eurofondid), kes on asutatud liikmesriikide territooriumil.

2. Võttes arvesse artiklit 3, on eurofond käesoleva direktiivi tähenduses ettevõtja:

a) kelle ainus eesmärk on avalikkuselt saadud kapitali ühine investeerimine artikli 50 lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ja/või muudesse likviidsetesse finantsvaradesse ning mis tegutsevad riski hajutamise põhimõttel, ja

b) kelle osakud ostetakse või võetakse tagasi osakuomanike nõudmisel otse või kaudselt nende ettevõtjate varast. Meetmeid, mida eurofond võtab kindlustamaks, et tema osakute börsiväärtus ei erineks oluliselt nende puhasväärtusest, vaadeldakse võrdväärsena sellise tagasiostmise või tagasivõtmisega.

Liikmesriigid võivad lubada, et eurofond koosneb mitmest investeerimisüksusest.

3. Lõikes 2 osutatud ettevõtjat võib õigusaktides sätestatud korras asutada lepingulise fondina (fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid), usaldusfondina (unit trust) või põhikirja omava äriühinguna (äriühinguna asutatud fondid).

Käesolevas direktiivis:

a) „lepingulised fondid” tähendavad ka usaldusfonde;

b) eurofondi „osakud” tähendavad ka eurofondi aktsiaid.

4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata äriühinguna asutatud fondide suhtes, mille vara on tütarettevõtjate vahendusel investeeritud põhiliselt muul viisil kui vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse.

5. Liikmesriigid keelavad eurofondidel, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi, muuta end investeerimisfondideks, mille suhtes käesolev direktiiv ei kehti.

6. Vastavalt kapitali liikumist reguleerivatele ühenduse õiguse sätetele ning artiklitele 91, 92 ja artikli 108 lõike 1 teisele lõigule ei või liikmesriik teises liikmesriigis asutatud eurofondi või selle väljalastud osakute suhtes kohaldada muid kui ainult käesoleva direktiivi sätteid juhul, kui kõnealune eurofond turustab oma osakuid selle liikmesriigi territooriumil.

7. Ilma et see piiraks käesoleva peatüki kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada oma territooriumil asutatud eurofondide suhtes käesolevas direktiivis sätestatud nõuetest rangemad nõuded või lisanõuded, tingimusel et need on üldkohaldatavad ega ole vastuolus käesoleva direktiiviga.

Artikkel 2

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „depositoorium” – asutus, kes täidab artiklites 22 ja 32 osutatud ülesandeid ning kelle suhtes kohaldatakse muid IV ja V peatüki 3. jao sätteid;

b) „fondivalitseja” – äriühing, kelle korrapäraseks majandustegevuseks on eurofondi, st lepinguliste fondide või äriühinguna asutatud fondide valitsemine (eurofondi ühisportfelli haldamine);

c) „fondivalitseja päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht;

d) „fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik” – liikmesriik, mis ei ole fondivalitseja päritoluliikmesriik ning kus tal on filiaal või kus ta osutab teenuseid;

e) „eurofondi päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on eurofondile antud tegevusluba vastavalt artiklile 5;

f) „eurofondi vastuvõttev liikmesriik” – liikmesriik, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik ning kus turustatakse eurofondi osakuid;

g) „filiaal” – tegevuskoht, mis on fondivalitseja osa, mis ei ole iseseisev juriidiline isik ja mis pakub teenuseid, mille osutamiseks fondivalitsejal on tegevusluba;

h) „pädevad asutused” – asutused, mille iga liikmesriik määrab vastavalt artiklile 97;

i) „märkimisväärne seos” – olukord, kus vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut on seotud ühel järgmisel viisil: i) osaluse kaudu, mis tähendab otseselt või kontrollsuhte kaudu vähemalt 20 % omamist ettevõtja hääleõigusest või kapitalist, või ii) kontrolli kaudu, mis tähendab ema- ja tütarettevõtja suhet, nagu on määratletud 13. juuni 1983. aasta seitsmenda nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) ( 1 ) artiklites 1 ja 2 ning direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud kõigil juhtudel, või samasugust suhet füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel;

j) „oluline osalus” – otsene või kaudne osalus fondivalitsejas, mis esindab 10 % või rohkem kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju selle fondivalitseja juhtimisele, milles osalust omatakse;

k) „algkapital” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a ja b vahendid;

l) „omavahendid” – direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 1. jaos osutatud omavahendid;

m) „püsiv andmekandja” – vahend, mis võimaldab investoril isiklikult talle suunatud teavet salvestada nii, et seda saab tulevikus teabe otstarbe seisukohast piisava aja jooksul kasutada, ja mis võimaldab salvestatud teavet muutmata kujul taasesitada;

n) „vabalt võõrandatavad väärtpaberid”: i) äriühingute aktsiad ja muud väärtpaberid, mis on samaväärsed äriühingute aktsiatega („aktsiad”); ii) võlakirjad ja muud väärtpaberistatud võlakohustused („võlakirjad”); iii) kõik muud kaubeldavad väärtpaberid, millega kaasneb õigus märkimise või vahetuse teel omandada nimetatud vabalt võõrandatavaid väärtpabereid;

o) „rahaturuinstrumendid” – likviidsed instrumendid, millega tavaliselt kaubeldakse rahaturul ning mille väärtus on igal ajahetkel täpselt kindlaks määratav;

p) „ühinemine” – tegevus, mille puhul: i) üks või mitu eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinev eurofond” –, mis lõpetatakse ilma likvideerimiseta, kannavad kõik oma varad ja kohustused üle teisele olemasolevale eurofondile või selle investeerimisüksusele – „ühendavale eurofondile” –, kusjuures nende osakuomanikud saavad vastutasuks ühendava eurofondi osakuid ning vajaduse korral rahalise väljamakse, mis ei ületa 10 % kõnealuste osakute puhasväärtusest; ii) kaks või rohkem eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinev eurofond” –, mis lõpetatakse likvideerimiseta, kannavad kõik oma varad ja kohustused üle tekkivale eurofondile või selle investeerimisüksusele – „ühendavale eurofondile” –, kusjuures nende osakuomanikud saavad vastutasuks ühendava eurofondi osakuid ning vajaduse korral rahalise väljamakse, mis ei ületa 10 % kõnealuste osakute puhasväärtusest; iii) üks või mitu eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinevad eurofondid” –, mis jätkavad tegevust, kuni kohustused on täidetud, kannavad kõik oma varad üle sama eurofondi teisele investeerimisüksusele, tekkivale eurofondile või teisele olemasolevale eurofondile või selle investeerimisüksusele („ühendavale eurofondile”);

q) „piiriülene ühinemine”: i) selliste eurofondide ühinemine, millest vähemalt kaks on asutatud eri liikmesriikides, või ii) samas liikmesriigis asutatud eurofondide ühinemine uueks moodustatud eurofondiks, mis on asutatud teises liikmesriigis;

r) „riigisisene ühinemine” – samas liikmesriigis asutatud eurofondide ühinemine, kui vähemalt ühest osalevatest eurofondidest on teavitatud vastavalt artiklile 93;

▼M4

s) „juhtorgan” – fondivalitseja, äriühinguna asutatud fondi või depositooriumi lõpliku otsustusõigusega organ, mis hõlmab järelevalve- ja juhtimisülesandeid või üksnes juhtimisülesandeid, kui kõnealused kaks ülesannet on teineteisest eraldatud. Kui fondivalitsejal, äriühinguna asutatud fondil või depositooriumil on siseriikliku õiguse järgi eriomaste ülesannetega erinevad organid, siis kohaldatakse käesolevas direktiivis juhtorgani või järelevalveülesannet täitva juhtorgani suhtes sätestatud nõudeid ka fondivalitseja, äriühinguna asutatud fondi või depositooriumi muude organite nendele liikmetele, kellele vastav ülesanne on kohaldatava siseriikliku õigusega määratud, või juhtorgani või järelevalveülesannet täitva juhtorgani asemel kõnealustele liikmetele;

t) „finantsinstrument” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL ( 2 ) I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendid.

▼B

2. Lõike 1 punkti b kohaldamisel hõlmab fondivalitseja korrapärane majandustegevus II lisas osutatud ülesandeid.

3. Lõike 1 punkti g kohaldamisel käsitatakse ühe filiaalina kõiki tegevuskohti, mille teises liikmesriigis paikneva peakontoriga fondivalitseja on ühes liikmesriigis asutanud.

4. Lõike 1 punkti i alapunkti ii kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

a) emaettevõtja tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitatakse sama emaettevõtja tütarettevõtjatena;

b) olukorras, kus kahte või enamat füüsilist või juriidilist isikut kontrollib alaliselt üks ja sama isik, käsitatakse nende isikute vahelist seost märkimisväärse seosena.

5. Lõike 1 punkti j kohaldamisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) ( 3 ) artiklites 9 ja 10 osutatud hääleõigust.

6. Lõike 1 punkti l kohaldamisel kohaldatakse direktiivi 2006/49/EÜ artikleid 13 kuni 16 mutatis mutandis.

7. Lõike 1 punkti n kohaldamisel ei hõlma vabalt võõrandatavad väärtpaberid artiklis 51 osutatud meetodeid ja instrumente.

Artikkel 3

Järgmised ettevõtjad ei ole käesoleva direktiivi tähenduses eurofondid:

a) kinnised investeerimisfondid;

b) investeerimisfondid, mis suurendavad kapitali ilma et nad pakuksid osakuid avalikult ühenduse piires või selle mis tahes osas;

c) investeerimisfondid, mille osakuid võib fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirja järgi avalikult pakkuda ainult kolmandates riikides;

d) seda liiki investeerimisfondid, mis on reguleeritud nende liikmesriikide poolt, kus nad on asutatud, ning arvestades nende investeerimis- ja laenupoliitikat ei ole neile VII peatükis ning artiklis 83 sätestatud nõuete kohaldamine asjakohane.

Artikkel 4

Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse, et eurofond on asutatud oma päritoluliikmesriigis.







II PEATÜKK

EUROFONDILE TEGEVUSLOA ANDMINE

Artikkel 5

1. Eurofond võib eurofondina tegutseda üksnes siis, kui talle on antud käesoleva direktiivi kohane tegevusluba.

Selline tegevusluba kehtib kõigis liikmesriikides.

2. Lepingulisele fondile antakse tegevusluba ainult juhul, kui tema päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kinnitanud fondivalitseja taotluse kõnealust lepingulist fondi valitseda, fonditingimused ja depositooriumi valiku. Äriühinguna asutatud fondile antakse tegevusluba ainult juhul, kui tema päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kinnitanud nii tema põhikirja kui ka depositooriumi valiku ning vajaduse korral määratud fondivalitseja taotluse kõnealust äriühinguna asutatud fondi valitseda.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, juhul kui eurofond ei ole asutatud fondivalitseja päritoluliikmesriigis, otsustavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja taotluse üle eurofondi valitseda vastavalt artiklile 20. Loa saamise tingimuseks ei tohi seada, et eurofondi valitseks fondivalitseja, kelle registrijärgne asukoht on eurofondi päritoluliikmesriigis, või et fondivalitseja tegutseks või annaks oma ülesanded edasi eurofondi päritoluliikmesriigis.

4. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad eurofondile tegevusloa andmisest, kui:

a) nad teevad kindlaks, et äriühinguna asutatud fond ei vasta V peatükis sätestatud tingimustele, või

b) fondivalitsejal ei ole oma päritoluliikmesriigis tegevusluba eurofondi valitseda.

Ilma et see piiraks artikli 29 lõike 2 kohaldamist, teatatakse fondivalitsejale või vajaduse korral äriühinguna asutatud fondile kahe kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte.

Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad eurofondile tegevusloa andmisest ka juhul, kui depositooriumi juhid ei ole laitmatu mainega või ei ole valitsetavat liiki eurofondide alal piisavalt kogenud. Sel eesmärgil edastatakse depositooriumite juhtide ning kõigi neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata pädevatele asutustele.

Juht on isik, kes seaduse või põhikirja alusel esindab depositooriumi või kes tegelikult juhib depositooriumi tegevust.

5. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei anna tegevusluba, kui eurofondi osakute turustamiseks selle päritoluliikmesriigis on õiguslikke takistusi (nt fonditingimused või põhikirja sätted).

6. Ilma eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste heakskiiduta ei tohi asendada fondivalitsejat ega depositooriumi, muuta fonditingimusi ega äriühinguna asutatud fondi põhikirja.

7. Liikmesriigid tagavad, et täielik teave käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud õigus- ja haldusnormide kohta, mis käsitlevad eurofondi asutamist ja toimimist, on lihtsasti kättesaadav vahemaa tagant või elektrooniliselt. Liikmesriigid tagavad, et kõnealune teave on kättesaadav vähemalt ühes rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, esitatud selgelt ja üheselt mõistetavalt ning on ajakohastatud.

▼M1

8. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1095/2010 ( 4 ) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teavet, mis tuleb esitada pädevatele asutustele eurofondi tegevusloa taotlemisel.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

▼B







III PEATÜKK

FONDIVALITSEJAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED







1. JAGU

Majandustegevuse alustamise tingimused

Artikkel 6

1. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada üksnes fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste eelnevalt antud tegevusloa alusel. Käesoleva direktiivi kohaselt fondivalitsejale antud tegevusluba kehtib kõikides liikmesriikides.

▼M1

Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) teavitatakse kõigist antud tegevuslubadest ning ta avaldab tegevusloa saanud fondivalitsejate loendi oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

▼B

2. Fondivalitseja ei tohi tegutseda muudel tegevusaladel kui käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsemine, välja arvatud teiste käesoleva direktiiviga hõlmamata investeerimisfondide täiendav valitsemine, mille puhul fondivalitseja suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet, kuid mille osakuid ei tohi vastavalt käesolevale direktiivile turustada teistes liikmesriikides.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab eurofondide valitsemine II lisas osutatud ülesandeid.

3. Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejatel lisaks eurofondide valitsemisele osutada järgmisi teenuseid:

a) väärtpaberiportfellide, sealhulgas pensionifondide väärtpaberiportfellide valitsemine kliendi antud volituse alusel, kliendikeskselt ja diskretsionaarselt, kui sellised portfellid sisaldavad ühte või mitut direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud instrumenti;

b) kõrvalteenustena: i) investeerimisnõustamine seoses direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud ühe või mitme finantsinstrumendiga; ii) investeerimisfondi osakute hoidmine ja valitsemine.

Mingil juhul ei tohi fondivalitsejale anda käesoleva direktiivi alusel tegevusluba üksnes käesolevas lõikes nimetatud teenuste või kõrvalteenuste osutamiseks, kui tal puudub tegevusluba esimese lõigu punktis a osutatud teenuste osutamiseks.

4. Direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõiget 2 ning artikleid 12, 13 ja 19 kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teenuste osutamise suhtes fondivalitsejate poolt.

Artikkel 7

1. Ilma et see piiraks siseriiklikes õigusaktides sätestatud muid üldkohaldatavaid tingimusi, annavad pädevad asutused fondivalitsejale tegevusloa üksnes juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:

a) fondivalitseja algkapital on vähemalt 125 000 eurot, võttes arvesse järgmist: i) kui fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot, peab fondivalitsejalt nõudma täiendavate omavahendite olemasolu, mis moodustavad 0,02 % summast, mille võrra fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot, ent nõutava algkapitali ja täiendavate vahendite kogusumma ei pea ületama 10 000 000 eurot; ii) käesoleva lõike kohaldamisel tuleb fondivalitseja portfellidena käsitada järgmisi portfelle: — fondivalitseja valitsetavad lepingulised fondid, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on edasi andnud, v.a portfellid, mille haldamine on talle edasi antud; — äriühinguna asutatud fondid, mille fondivalitsejaks kõnealune fondivalitseja on määratud; — teised fondivalitseja valitsetavad investeerimisfondid, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on edasi andnud, v.a portfellid, mille haldamine on talle edasi antud; iii) olenemata kõnealuste kapitalinõuete summast ei tohi fondivalitseja omavahendid ühelgi juhul olla väiksemad direktiivi 2006/49/EÜ artiklis 21 sätestatud summast;

b) fondivalitseja majandustegevust tegelikult juhtivad isikud on laitmatu mainega ning piisavalt kogenud sellist liiki eurofondide alal, mida fondivalitseja valitseb; nende isikute ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed on viivituseta edastatud pädevatele asutustele ja fondivalitseja majandustegevust juhivad vähemalt kaks kirjeldatud tingimustele vastavat isikut;

c) tegevusloa taotlusele on lisatud tegevuskava, kus on esitatud vähemalt fondivalitseja organisatsiooniline struktuur, ning

d) fondivalitseja peakontor ja registrijärgne asukoht on ühes ja samas liikmesriigis.

Esimese lõigu punkti a kohaldamisel võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejal lisamata jätta kuni 50 % punkti a alapunktis i nimetatud täiendavatest omavahenditest, kui neil on kõnealusele summale sellise krediidiasutuse või kindlustusandja tagatis, kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis või kolmandas riigis, tingimusel, et tema suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad võrdväärseks ühenduse õigusaktides sätestatutega.

2. Kui fondivalitseja ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud märkimisväärne seos ei takista neil teostada tõhusat järelevalvet.

Samuti keelduvad pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui fondivalitsejaga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riigi õigusnormid või nimetatud õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad neil teostada tõhusat järelevalvet.

Pädevad asutused nõuavad, et fondivalitsejad esitaksid neile teabe, mis on vajalik selleks, et pidevalt jälgida käesolevas lõikes esitatud tingimuste täitmist.

3. Pädevad asutused teatavad taotlejale kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist tuleb põhjendada.

4. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.

5. Pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvale fondivalitsejale antud tegevusloa kehtetuks tunnistada ainult juhul, kui see fondivalitseja:

a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

b) on saanud tegevusloa valeandmete esitamise tõttu või mõnel muul ebaausal teel;

c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba anti;

d) ei vasta enam direktiivi 2006/49/EÜ sätetele, kui tegevusluba hõlmab ka käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud individuaalse portfellihalduse teenust;

e) on jämedalt ja/või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid või

f) vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa kehtetuks tunnistamise.

▼M1

6. Käesoleva artikli järjepideva ühtlustamise tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

a) teavet, mida fondivalitseja tegevusloa taotlemisel tuleb esitada pädevatele asutustele, sealhulgas tegevuskava;

b) lõike 2 kohaselt fondivalitseja suhtes kohaldatavaid nõudeid ning nõudeid, mida lõike 3 kohaselt esitatakse teates sisalduva teabe suhtes;

c) olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete suhtes kohaldatavaid nõudeid, samuti täpsustada, millised asjaolud võivad takistada pädeva asutuse poolset tõhusat järelevalvet, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artikli 8 lõikes 1 ning direktiivi 2004/39/EÜ artikli 10 lõigetes 1 ja 2, vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 11.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused esimese lõigu punktides a ja b viidatud teabe esitamiseks.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010* artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 8

1. Pädevad asutused ei anna tegevusluba fondivalitseja majandustegevuse alustamiseks enne, kui neile on teatatud kõigi kaudselt või otseselt fondivalitsejas olulist osalust omavate füüsilisest ja juriidilisest isikust aktsionäride või liikmete nimed ning nende osaluste suurus.

Pädevad asutused keelduvad tegevusloa andmisest, kui nad fondivalitseja kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud esimeses lõigus osutatud aktsionäride või liikmete sobivuses.

2. Selliste fondivalitsejate filiaalide suhtes, mille registrijärgne asukoht on väljaspool ühendust ja mis alustavad majandustegevust või juba tegutsevad, ei kohalda liikmesriigid sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks selliste fondivalitsejate filiaalidele, mille registrijärgne asukoht on liikmesriikides.

3. Teise asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega peetakse enne fondivalitsejale tegevusloa andmist nõu, kui see fondivalitseja on üks järgmistest:

a) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis;

b) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja emaettevõtja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis, või

c) äriühing, mida kontrollivad samad füüsilised või juriidilised isikud, kelle kontrolli all on mõni teine fondivalitseja, investeerimisühing, krediidiasutus või kindlustusandja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis.







2. JAGU

Suhted kolmandate riikidega

Artikkel 9

1. Suhteid kolmandate riikidega reguleerivad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 15 asjaomased sätted.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendavad direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 15 osutatud mõisted „investeerimisühing” ja „investeerimisühingud”„fondivalitsejat” ja „fondivalitsejaid”; direktiivi 2004/39/EÜ artikli 15 lõikes 1 osutatud fraas „investeerimisteenuseid osutama” tähendab „teenuseid osutama”.

▼M1

2. Liikmesriigid teavitavad Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) ja komisjoni ka kõikidest üldistest probleemidest, mis eurofondidel tekivad oma osakute turustamisel mis tahes kolmandas riigis.

Komisjon uurib neid raskusi võimalikult kiiresti, et leida sobiv lahendus. Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) aitab komisjoni selle ülesande täitmisel.

▼B







3. JAGU

Tegevusnõuded

Artikkel 10

1. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et fondivalitseja, kellele nad on andnud tegevusloa, täidaks alati artikli 6 ning artikli 7 lõigete 1 ja 2 nõudeid.

Fondivalitseja omavahendite summa ei tohi langeda allapoole artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud taset. Kui see siiski peaks juhtuma, võivad pädevad asutused põhjendatud asjaoludel lubada nendel äriühingutel selleks ettenähtud aja jooksul olukorda parandada või oma tegevuse lõpetada.

2. Fondivalitseja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest vastutavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused olenemata sellest, kas fondivalitseja asutab filiaali või osutab teenuseid teises liikmesriigis või mitte; eelöeldu ei piira käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamist, mille alusel vastutavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused.

Artikkel 11

1. Fondivalitsejas omatava olulise osaluse puhul kohaldatakse nõudeid, mis on ette nähtud direktiivi 2004/39/EÜ artiklitega 10, 10a ja 10b.

2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendavad direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 10 osutatud mõisted „investeerimisühing” ja „investeerimisühingud”„fondivalitsejat” ja „fondivalitsejaid”.

▼M1

3. Selleks et tagada käesoleva direktiivi järjekindel ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et koostada direktiivi 2004/39/EÜ artikli 10b lõikes 4 osutatud teabeelementide, mida kavandavad omandajad peavad teatises esitama, täielik loetelu, viitega ilma et see piiraks kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 2 kohaldamist.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks käesoleva artikli kohase pädevate asutuste vahelise konsulteerimise läbiviimise standardvormid, -mallid ja -menetlused ning teha viide direktiivi 2004/39/EÜ artikli 10 lõikele 4.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 12

1. Liikmesriigid kehtestavad usaldatavusnormatiivid, mida selles liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejad peavad käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsemisel järgima.

Eelkõige nõuavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused, pidades silmas fondivalitseja valitsetavate eurofondide laadi, et fondivalitseja vastaks järgmistele tingimustele:

a) tal on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid (sealhulgas eelkõige töötajate isiklike tehingute jaoks või omal arvel finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmise ja haldamise jaoks kehtestatud nõuded), mis tagavad vähemalt, et kõikide eurofondiga seotud tehingute päritolu, osalisi, laadi ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et fondivalitseja valitsetavate eurofondide vara investeeritakse fonditingimuste või põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt;

b) ta on üles ehitatud ja korraldatud nii, et oleks miinimumini viidud risk, et huvide konflikt fondivalitseja ja tema klientide, kahe kliendi, kliendi ja eurofondi või kahe eurofondi vahel kahjustab eurofondide või klientide huve.

2. Fondivalitseja, kelle tegevusluba hõlmab ka artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud individuaalsete väärtpaberiportfellide haldamise teenust kliendi antud volituse alusel:

a) ei tohi investeerida investori kogu portfelli või osa sellest tema valitsetavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakutesse, kui klient ei ole selleks eelnevalt andnud üldist nõusolekut;

b) kuulub artikli 6 lõikes 3 osutatud teenuste puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta ( 5 ) kohaldamisalasse.

▼M1

3. Ilma et see piiraks artikli 116 kohaldamist, võtab komisjon ►M4 kooskõlas artikliga 112a ◄ delegeeritud õigusaktide abil vastu meetmed, millega määratakse kindlaks lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud kord ja süsteemid ning lõike 1 teise lõigu punktis b osutatud ülesehitus ja korralduslikud nõuded huvide konflikti miinimumini viimiseks.

▼M1 —————

▼M1

4. Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagasmiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks komisjoni vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaldamise tingimused lõikes 3 osutatud menetluste, korra, struktuuri ja organisatsiooniliste nõuete osas.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 13

1. Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi õigusaktid lubavad fondivalitseja majandustegevuse tõhustamiseks fondivalitsejatel ühe või mitu oma ülesannet edasi anda kolmandatele isikutele, peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

a) fondivalitseja on oma päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi nõuetekohaselt teavitanud; fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad teabe edastama viivitamata eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele;

b) volitus ei mõjuta fondivalitseja järelevalve tõhusust ega takista mingil juhul fondivalitseja tegevust ega eurofondide valitsemist oma investorite parimates huvides;

c) kui volitus seondub investeeringute valitsemisega, tohib volitada üksnes ettevõtjaid, kelle tegevusluba või registrisse kantud tegevusala hõlmab vara valitsemist ning kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet; volitus peab olema kooskõlas fondivalitsejate korrapäraselt kehtestatavate investeeringute hajutamise kriteeriumidega;

d) kui volitus seondub investeeringute valitsemisega ning see antakse kolmanda riigi ettevõtjale, on tagatud asjaomaste järelevalveasutuste koostöö;

e) investeeringute valitsemiseks põhitegevusena ei tohi volitada depositooriumi ega ühtki muud ettevõtjat, kelle huvid võivad olla konfliktis fondivalitseja või osakuomanike huvidega;

f) olemas on meetmed, mis võimaldavad fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel alati tõhusalt jälgida volitatud ettevõtja tegevust;

g) volitus ei takista fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel andmast ettevõtjale, kellele tema ülesanded edasi anti, mis tahes ajal lisajuhiseid ning volitust viivitamata tagasi võtmast, kui see on investorite huvides;

h) edasiantavate ülesannete laadi silmas pidades peab volitatud ettevõtja olema pädev ning võimeline kõnealuseid ülesandeid täitma ja

i) eurofondi prospektis tuleb märkida, milliseid ülesandeid on fondivalitsejal lubatud käesoleva artikli kohaselt edasi anda.

2. Asjaolu, et fondivalitseja on teatavad ülesanded edasi andnud kolmandatele isikutele, ei mõjuta fondivalitseja ega depositooriumi vastutust. Fondivalitseja ei tohi oma ülesandeid edasi anda sellisel määral, et ta ise muutub fiktiivseks äriühinguks.

Artikkel 14

1. Iga liikmesriik koostab tegutsemiseeskirjad, mida nimetatud liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejad peavad alati täitma. Kõnealustes eeskirjades rakendatakse vähemalt käesolevas lõikes sätestatud põhimõtteid. Need põhimõtted tagavad, et fondivalitseja:

a) tegutseb ausalt ja õiglaselt, võttes majandustegevuses kõigiti arvesse valitsetavate eurofondide huve ja turu terviklikkust;

b) tegutseb piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega, võttes kõigiti arvesse valitsetavate eurofondide huve ja turu terviklikkust;

c) omab nõuetekohaseks majandustegevuseks vajalikke vahendeid ja tegevuskorda ning kasutab neid tõhusalt;

d) püüab vältida huvide konflikti, ja kui see ei ole võimalik, tagab valitsetavatele eurofondidele õiglase kohtlemise, ja

e) järgib kõiki tema majandustegevust reguleerivaid nõudeid, et kõigiti edendada oma investorite huve ja turuterviklikkust.

▼M1

2. Ilma et see piiraks artikli 116 kohaldamist, võtab komisjon ►M4 kooskõlas artikliga 112a ◄ delegeeritud õigusaktide abil vastu meetmed, tagamaks, et fondivalitseja täidab lõikes 1 kehtestatud kohustusi, eelkõige selleks, et:

▼B

a) kehtestada sellised asjakohased kriteeriumid ausalt ja õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega tegutsemiseks, mis arvestavad igati eurofondi huve;

b) täpsustada põhimõtted tagamaks, et fondivalitsejad rakendavad tõhusalt nõuetekohaseks majandustegevuseks vajalikke vahendeid ja tegevuskorda, ja

c) sõnastada meetmed, mille võtmist võib fondivalitsejalt mõistlikult eeldada, et tuvastada, hoida ära, hallata ja/või avastada huvide konflikti, ning kehtestada asjakohased kriteeriumid määramaks kindlaks huvide konflikti tüübid, mille olemasolu võib kahjustada eurofondi huve.

▼M1 —————

▼M1

3. Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks komisjoni vastu võetud delegeeritud õigusaktid lõikes 2 osutatud kriteeriumide, põhimõtete ja meetmete osas.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼M4

Artikkel 14a

1. Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestaksid tasustamispoliitika ja -tavad, mis on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ja edendavad seda ning mis ei erguta võtma riske, mis ei ole kooskõlas nende valitsetavate eurofondide riskiprofiili, tingimuste või põhikirjaga, ega kahjusta fondivalitseja kohustust tegutseda eurofondi parimates huvides, ning rakendaksid sellist tasustamispoliitikat ja -tavu.

2. Tasustamispoliitika ja -tavad hõlmavad töötasu põhi- ja tulemustasu osa ja vabatahtlikke pensionihüvitisi.

3. Tasustamispoliitika ja -tavad kehtivad nendele töötajate kategooriatele, sealhulgas kõrgema juhtkonna liikmetele, riskide võtjatele, kontrolli teostajatele ja kõikidele töötajatele, kelle kogutöötasu kuulub samasse töötasuvahemikku kõrgema juhtkonna ja riskide võtjatega, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt fondivalitseja või tema valitsetavate eurofondide riskiprofiili.

4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 pädevatele asutustele või finantsturu osapooltele suuniseid, mis käsitlevad käesoleva artikli lõikes 3 osutatud isikuid ning artiklis 14b osutatud põhimõtete kohaldamist. Nendes suunistes võetakse arvesse usaldusväärse tasustamispoliitika põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni soovituses 2009/384/EÜ, ( 6 ) fondivalitsejate ja nende valitsetavate eurofondide suurust, sisemist korraldust ning nende tegevuse laadi, ulatust ja keerukust. Suuniste väljatöötamisel teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tihedalt koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 ( 7 ) asutatud Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalvega) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve”), et tagada ühtsus teiste finantsteenuste sektorite (eelkõige krediidiasutused ja investeerimisühingud) jaoks välja töötatud nõuetega.

Artikkel 14b

1. Artiklis 14a osutatud tasustamispoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel järgib fondivalitseja järgmisi põhimõtteid viisil ja ulatuses, mis on vastavuses tema suuruse ja sisemise korralduse ning tema tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega:

a) tasustamispoliitika on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ning edendab seda ega erguta võtma riske, mis ei ole kooskõlas fondivalitseja valitsetava eurofondi riskiprofiili, tingimuste või põhikirjaga;

b) tasustamispoliitika on kooskõlas fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi ja selle investorite äristrateegia, eesmärkide, väärtuste ja huvidega ning sisaldab meetmeid huvide konflikti vältimiseks;

c) tasustamispoliitika võtab vastu fondivalitseja järelevalveülesannet täitev juhtorgan ning kõnealune organ võtab vastu tasustamispoliitika üldised põhimõtted, vaatab need vähemalt kord aastas läbi ning vastutab nende rakendamise eest ja teostab nende rakendamise üle järelevalvet; käesolevas punktis viidatud ülesandeid täidavad ainult need juhtorgani liikmed, kellel ei ole asjaomases fondivalitsejas ühtegi igapäevase juhtimise ülesannet ja kellel on riskijuhtimise ja tasustamise valdkonnas eriteadmised;

d) tasustamispoliitika rakendamise sõltumatu sisekontroll toimub vähemalt üks kord aastas kesktasandil ning selle käigus kontrollitakse järelevalveülesannet täitva juhtorgani vastu võetud tasustamispoliitika ja -protseduuride järgimist;

e) kontrollifunktsiooni täitvatele töötajatele makstakse tasu vastavalt sellele, kuidas nad saavutavad oma ülesannetega seotud eesmärke, sõltumata nende kontrollitavate tegevusvaldkondade töötulemustest;

f) riskijuhtimise ja vastavuskontrolli ülesandeid täitvate kõrgema astme töötajate töötasu on töötasukomisjoni otsese järelevalve all, kui selline komisjon on olemas;

g) kui tasustamine on seotud töötulemustega, põhineb töötasu kogusumma üksikisiku töötulemuste hindamisel üksikisiku ja asjaomase äriüksuse või eurofondi tulemuste ja nende riskide ning fondivalitseja majandustulemustel kogumis, võttes arvesse nii finants- kui ka muid kriteeriume;

h) töötulemusi hinnatakse, tuginedes fondivalitseja valitsetava eurofondi investoritele soovitatud hoidmisaja seisukohast sobivale mitmeaastasele perspektiivile, tagamaks et hindamine põhineb eurofondi pikemaajalistel töötulemustel ja investeerimisriskidel ning tulemustasu tegelik väljamaksmine jaotub samale ajavahemikule;

i) tagatud tulemustasu on erandlik ning seda makstakse ainult uute töötajate värbamisel ja ainult esimesel tööaastal;

j) kogutöötasu moodustava põhi- ja tulemustasu vahel valitseb sobiv tasakaal ja põhitasu moodustab kogutöötasust piisavalt suure osa ning võimaldab rakendada täielikult töötasu tulemustasu osakaalu puhul paindlikkuspoliitikat, sealhulgas kasutada võimalust jätta tulemustasu maksmata;

k) lepingu ennetähtaegse lõpetamisega seotud maksed peegeldavad aja jooksul saavutatud tulemusi ja on kavandatud nii, et nendega ei premeeritaks ebaõnnestumise eest;

l) töötulemuste hindamine, mida kasutatakse töötasu tulemustasu osa või tulemustasu osa reservi arvutamisel, sisaldab põhjalikku kohandamismehhanismi, et võtta arvesse kõiki asjakohaseid olemasolevaid ja tulevasi riske;

m) ▼C1 sõltuvalt eurofondi õiguslikust struktuurist ning eurofondi tingimustest või põhikirjast koosneb tulemustasu oluline osa, mis on sellest vähemalt 50 %, asjaomase eurofondi osakutest või võrdväärsetest omandiõigustest või aktsiatega seotud instrumentidest või võrdväärsetest mitterahalistest vahenditest, millel on võrreldes muude käesolevas punktis osutatud instrumentidega sama tulemuslikud stiimulid, välja arvatud juhul, kui eurofondide valitsemine moodustab alla 50 % fondivalitseja kogu valitsemisportfellist, millisel juhul 50 % miinimum ei kehti. ▼M4 Käesolevas punktis osutatud instrumentide suhtes kohaldatakse asjakohast säilituspoliitikat, mille eesmärk on viia stiimulid kooskõlla fondivalitseja, tema valitsetavate eurofondide ning nende investorite huvidega. Liikmesriigid ja nende pädevad asutused võivad seada piiranguid nimetatud instrumentide liikidele ja ülesehitusele või vajaduse korral teatavaid instrumente keelustada. Käesolevat punkti kohaldatakse nii vastavalt punktile n edasilükatud tulemustasu osa kui ka edasilükkamata tulemustasu osa suhtes;

n) oluline osa, mis on igal juhul vähemalt 40 % tulemustasust, lükatakse edasi ajavahemiku võrra, mis on asjaomase eurofondi investoritele soovitatud hoidmisaega arvestades sobilik ning mis on nõuetekohaselt kooskõlas kõnealuse eurofondi riskide laadiga. Käesolevas punktis osutatud ajavahemik on vähemalt kolm aastat; edasilükkamiskorra alusel makstavaid töötasusid ei saada kiiremini kui proportsionaalselt makstavaid töötasusid; juhul kui tulemustasu osa on eriti suur, lükatakse edasi vähemalt 60 % summast;

o) tulemustasu, sealhulgas selle edasilükatud osa, makstakse või seda saadakse ainult juhul, kui see on fondivalitseja kui terviku finantsseisundit arvestades jätkusuutlik ning äriüksuse, eurofondi ja asjaomase üksikisiku töötulemusi arvestades õigustatud. Üldjuhul vähendatakse tulemustasude kogusummat oluliselt, kui fondivalitseja või asjaomase eurofondi finantstulemused halvenevad või on negatiivsed, võttes arvesse nii praegust tasustamist kui ka varem teenitud summade väljamaksete vähendamist, sealhulgas tulemustasu hilisema tagasinõudmise kaudu;

p) pensionipoliitika on kooskõlas fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi äristrateegia, eesmärkide, väärtuste ja pikaajaliste huvidega. Kui töötaja lahkub fondivalitsejast enne pensionile jäämist, hoiab fondivalitseja vabatahtlikke pensionihüvitisi viie aasta jooksul punktis m osutatud instrumentide kujul. Kui töötaja läheb pensionile, makstakse vabatahtlikud pensionihüvitised töötajale välja punktis m osutatud instrumentide kujul, kohaldades viie aasta pikkust säilitamisperioodi;

q) töötajatelt nõutakse, et nad ei kasutaks isiklikke riskimaandamisstrateegiaid või töötasu- ja vastutuskindlustust, mis kahjustaks nende tasustamiskorda integreeritud riskimaandamise mõju;

r) tulemustasu ei maksta vahendite või meetoditega, mis soodustavad käesoleva direktiivi nõuete täitmisest kõrvalehoidmist.

2. Kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 35 võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuda pädevatelt asutustelt teavet käesoleva direktiivi artiklis 14a osutatud tasustamispoliitika kohta.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab tihedas koostöös Euroopa Pangandusjärelevalvega tasustamispoliitikat käsitlevatesse suunistesse sätted selle kohta, kuidas kohaldada eri valdkondade tasustamispõhimõtteid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/61/EL ( 8 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL ( 9 ) sisalduvaid põhimõtteid, kui töötajad või muu personal osutavad teenuseid, mille suhtes kohaldatakse eri valdkondade tasustamispõhimõtteid.

3. Lõikes 1 sätestatud põhimõtteid kohaldatakse fondivalitseja makstud igasuguste hüvitiste, eurofondi poolt otse makstud summade, sealhulgas tulemustasude, ning eurofondi osakute või aktsiate mis tahes ülekandmise suhtes, mille puhul on kasusaajaks need töötajate kategooriad, sealhulgas kõrgem juhtkond, riskide võtjad, kontrolli teostajad ja kõik töötajad, kelle kogutöötasu kuulub samasse töötasuvahemikku kõrgema juhtkonna ja riskide võtjatega, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt fondivalitseja või tema valitsetavate eurofondide riskiprofiili.

4. Oma suuruse või valitsetava eurofondi suuruse, oma sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse poolest olulised fondivalitsejad moodustavad töötasukomisjoni. Töötasukomisjon moodustatakse selliselt, et tal oleks võimalik teha pädevaid ja sõltumatuid otsuseid tasustamispoliitika ja -tavade ning riskijuhtimiseks loodud stiimulite kohta.

Töötasukomisjon, mis on asjakohasel juhul loodud kooskõlas artikli 14a lõikes 4 osutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suunistega, vastutab tasustamist käsitlevate otsuste ettevalmistamise eest, sealhulgas selliste otsuste ettevalmistamise eest, mis mõjutavad asjaomase fondivalitseja või asjaomase eurofondi riski ja riskijuhtimist ning mille peab tegema järelevalveülesannet täitev juhtorgan. Töötasukomisjoni juhib juhtorgani liige, kes ei tegele asjaomases fondivalitsejas igapäevase juhtimisega. Töötasukomisjoni liikmed on juhtorgani liikmed, kes ei tegele asjaomases fondivalitsejas igapäevase juhtimisega.

Kui siseriikliku õigusega on ette nähtud töötajate esindatus juhtorganis, kuulub töötasukomisjoni üks või mitu töötajate esindajat. Oma otsuste ettevalmistamisel võtab töötasukomisjon arvesse investorite ja muude sidusrühmade pikaajalisi huve ning avalikku huvi.

▼B

Artikkel 15

Fondivalitseja või, kui see on asjakohane, äriühinguna asutatud fond võtab artikli 92 kohaselt meetmed ning kehtestab asjakohase korra tagamaks, et ta tegeleb investorite kaebustega nõuetekohaselt ning investoritel ei takistata kasutada nende õigusi, juhul kui fondivalitseja on saanud tegevusloa muus liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriik. Kõnealused meetmed võimaldavad investoril esitada kaebusi tema liikmesriigi ametlikus keeles.

Fondivalitsejad kehtestavad asjakohase korra, et teha teave kättesaadavaks eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste või avalikkuse nõudel.







4. JAGU

Asutamis- ja teenuste osutamise vabadus

Artikkel 16

1. Liikmesriigid tagavad, et oma päritoluliikmesriigilt tegevusloa saanud fondivalitseja saab nende territooriumidel tegelda tegevusloas märgitud alal, asutades filiaali või kasutades teenuste osutamise vabadust.

Kui selliselt tegevusloa saanud fondivalitseja kavatseb filiaali asutamata turustada liikmesriigis, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik, üksnes enda valitsetava eurofondi osakuid, nagu on sätestatud II lisas, kavandamata muid tegevusi või muude teenuste osutamist, kohaldatakse turustamise suhtes ainult XI peatüki nõudeid.

2. Liikmesriigid ei tohi filiaali asutamiseks või teenuste osutamiseks nõuda tegevusluba, mis tahes asutamiskapitali või mõne muu samaväärse nõude täitmist.

3. Vastavalt käesolevas artiklis sätestatud tingimustele võib eurofond vabalt määrata või eurofondi võib valitseda käesoleva direktiivi asjakohaste sätete kohaselt eurofondi päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja tingimusel, et fondivalitseja järgib:

a) artiklit 17 või 18 ja

b) artikleid 19 ja 20.

Artikkel 17

1. Lisaks artiklitega 6 ja 7 kehtestatud tingimuste täitmisele teatab fondivalitseja, kes soovib tegevusloas märgitud alal tegutsemiseks teise liikmesriigi territooriumil asutada oma filiaali, sellest oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.

2. Liikmesriigid nõuavad igalt fondivalitsejalt, kes soovib teise liikmesriigi territooriumil asutada filiaali, lõikes 1 ettenähtud teatamise raames järgmiste andmete ja dokumentide esitamist:

a) liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb filiaali asutada;

b) tegevuskava, milles loetletakse kavandatavad tegevusalad ja teenused vastavalt artikli 6 lõigetele 2 ja 3 ning esitatakse filiaali organisatsiooniline struktuur ja fondivalitseja poolt rakendatava riskijuhtimise protseduuri kirjeldus. Selles esitatakse samuti artikli 15 kohaselt võetavate meetmete ja kehtestatava korra kirjeldus;

c) fondivalitseja aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada, ja

d) filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.

3. Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel ei ole põhjust kahelda fondivalitseja juhtimisstruktuuris või varalise olukorra vastavuses nõuetele, võttes arvesse kavandatavaid tegevusi, edastavad nad kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud kogu teabe saamist selle teabe fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning teavitavad ühtlasi asjaomast fondivalitsejat. Nad edastavad ka kõik üksikasjad kõigi rakendatavate investori kaitse skeemide kohta.

Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad edastamast lõikes 2 osutatud teavet fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, teatavad nad sellise keeldumise põhjused asjaomasele fondivalitsejale kahe kuu jooksul pärast kogu teabe saamist. Keeldumise või vastamata jätmise korral on fondivalitsejal õigus pöörduda päritoluliikmesriigi kohtusse.

Kui fondivalitseja soovib tegeleda II lisas nimetatud ühisportfelli haldamisega, lisavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele saadetavatele dokumentidele kinnituse selle kohta, et fondivalitsejale on antud tegevusluba vastavalt käesoleva direktiivi sätetele, ja kirjelduse fondivalitseja tegevusloa ulatuse kohta ning üksikasjalikud andmed kõikvõimalike piirangute kohta seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

4. Fondivalitseja, kes tegutseb vastuvõtva liikmesriigi territooriumil filiaali kaudu, järgib fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 14 kehtestatud nõudeid.

5. Fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõike 4 täitmise üle.

6. Enne kui fondivalitseja filiaal alustab majandustegevust, teevad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud teabe saamist ettevalmistusi järelevalve teostamiseks selle üle, kas fondivalitseja täidab nende vastutusvaldkonda kuuluvaid nõudeid.

7. Filiaali võib asutada ja see võib majandustegevust alustada pärast teate saamist fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatelt asutustelt või, kui need asutused ei ole teadet saatnud, pärast lõikes 6 sätestatud tähtaja möödumist.

8. Juhul kui vastavalt lõike 2 punktidele b, c või d edastatud andmed muutuvad, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii oma päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt üks kuu enne muudatuse tegemist, et fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused saaksid muudatuse osas teha lõike 3 kohase otsuse ja fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lõike 6 kohase otsuse.

9. Juhul kui vastavalt lõike 3 esimesele lõigule edastatud andmed muutuvad, teatavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused sellest tema vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad lõike 3 kolmandas lõigus osutatud kinnituses sisalduvat teavet ja teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi muutustest fondivalitseja tegevusloa ulatuses või piirangute üksikasjades seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

▼M1

10. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millist teavet tuleb lõigete 1, 2, 3, 8 ja 9 kohaselt esitada.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks lõigete 3 ja 9 kohaselt.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 18

1. Kui fondivalitseja soovib esimest korda alustada tegevusloas märgitud alal tegutsemist teise liikmesriigi territooriumil teenuste osutamise vabadusele tuginedes, edastab ta oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

a) liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb tegutseda, ja

b) tegevuskava, milles loetletakse artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohased kavandatavad tegevusalad ja teenused ja esitatakse fondivalitseja poolt rakendatava riskijuhtimise protseduuri kirjeldus. Selles esitatakse samuti artikli 15 kohaselt võetavate meetmete ja kehtestatava korra kirjeldus.

2. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 märgitud teabe saamist selle fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ka kõik üksikasjad võimalike rakendatavate investori kaitse skeemide kohta.

Kui fondivalitseja soovib tegeleda II lisas nimetatud ühisportfelli haldamisega, lisavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele saadetavatele dokumentidele kinnituse selle kohta, et fondivalitsejale on antud tegevusluba vastavalt käesoleva direktiivi sätetele, ja kirjelduse fondivalitseja tegevusloa ulatuse kohta ning üksikasjalikud andmed kõikvõimalike piirangute kohta seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

Fondivalitseja võib seejärel alustada majandustegevust fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis, kui artiklitest 20 ja 93 ei tulene teisiti.

3. Fondivalitseja, kes osutab teenuseid teenuste osutamise vabadusele tuginedes, järgib eeskirju, mille fondivalitseja päritoluliikmesriik on kehtestanud vastavalt artiklile 14.

4. Juhul kui lõike 1 punkti b kohaselt edastatud teabe sisu muudetakse, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele enne muudatuse rakendamist. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad lõikes 2 osutatud kinnituses sisalduva teabe ja teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi muutustest fondivalitseja tegevusloa ulatuses või piirangute üksikasjades seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

▼M1

5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millist teavet tuleb lõigete 1, 2 ja 4 kohaselt esitada.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks lõigete 2 ja 4 kohaselt.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 19

1. Fondivalitseja, kes osutab piiriülest ühisportfelli haldamise teenust, asutades selleks filiaali või tuginedes teenuste osutamise vabadusele, järgib fondivalitseja päritoluliikmesriigis fondivalitseja tegevuse korraldamise kohta kehtivaid nõudeid, sealhulgas ülesannete edasiandmise kord, riskijuhtimise protseduur, usaldatavusnormatiivid ja järelevalve, artiklis 12 osutatud kord ning fondivalitseja aruandlusnõuded. Need nõuded ei või olla rangemad kui ainult päritoluliikmesriigis tegutsevatele fondivalitsejatele kehtivad nõuded.

2. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõikes 1 osutatu järgimise üle.

3. Fondivalitseja, kes osutab piiriülest ühisportfelli haldamise teenust, asutades selleks filiaali või tuginedes teenuste osutamise vabadusele, järgib eurofondi päritoluliikmesriigi nõudeid eurofondi asutamise ja toimimise kohta, nimelt nõudeid, mida kohaldatakse:

a) eurofondi asutamisele ja tegevusloa andmisele;

b) osakute ja aktsiate väljalaskmisele ja tagasivõtmisele;

c) investeerimispoliitikale ja piirmääradele, sealhulgas koguriski ja võimenduse arvutamisele;

d) laenuvõtmise, laenuandmise ja katteta müügi piirangutele;

e) eurofondi varade hindamisele ja raamatupidamisele;

f) väljalaske- ja/või tagasivõtuhinna arvutamisele ning vara puhasväärtuse arvutamisel tekkida võivate vigade ja sellega seoses investoritele makstava hüvitise kohta;

g) tulu jaotamisele või reinvesteerimisele;

h) eurofondi andmete avaldamisele ja aruandlusnõuetele, sealhulgas prospektile, investorile esitatavale põhiteabele ja perioodilistele aruannetele;

i) turustamise korrale;

j) suhetele osakuomanikega;

k) eurofondi ühinemisele ja ümberkujundamisele;

l) eurofondi tegevuse lõpetamisele ja likvideerimisele;

m) kui see on asjakohane, osakuomanike registri sisule;

n) eurofondiga seotud tegevusloa- ja järelevalvetasudele ja

o) osakuomanike hääleõiguse ja teiste punktidega a–m seotud osakuomanike õiguste kasutamisele.

4. Fondivalitseja täidab fonditingimustes või põhikirjas sätestatud kohustusi ning prospektis sätestatud kohustusi, mis peavad olema kooskõlas lõigetes 1 ja 3 osutatud kohaldatava õigusega.

5. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõigete 3 ja 4 täitmise üle.

6. Fondivalitseja otsustab ja vastutab korralduste ja organisatsiooniliste otsuste tegemise ja rakendamise eest, mis on vajalikud, et tagada eurofondi asutamise ja toimimisega seotud eeskirjade järgimine ning fonditingimustes või põhikirjas sätestatud kohustuste ning prospektis sätestatud kohustuste täitmine.

7. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest fondivalitseja korralduste ja tegevuse nõuetekohasuse üle, et fondivalitsejal oleks võimalik täita kõigi tema poolt valitsetavate eurofondide asutamise ja toimimisega seotud kohustusi ja eeskirju.

8. Liikmesriigid tagavad, et ühes liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejale ei kohaldata eurofondi päritoluliikmesriigis kehtivaid muid nõudeid käesoleva direktiiviga reguleeritavates küsimustes, välja arvatud juhtudel, millele on käesolevas direktiivis sõnaselgelt osutatud.

Artikkel 20

1. Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, esitab fondivalitseja, kes taotleb teises liikmesriigis asutatud eurofondi valitsemist, eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmised dokumendid:

▼M4

a) artikli 22 lõikes 2 osutatud kirjalik leping depositooriumiga;

▼B

b) teave II lisas osutatud investeeringute haldamise ja haldusega seotud ülesannete edasiandmise korra kohta.

Kui fondivalitseja juba valitseb teisi sama tüüpi eurofonde selle eurofondi päritoluliikmesriigis, piisab viitest juba esitatud dokumentidele.

2. Niivõrd kui see on vajalik nende vastutusvaldkonda jäävate eeskirjade täitmise tagamiseks, võivad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuda fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatelt asutustelt selgitusi ja teavet lõikes 1 osutatud dokumentide kohta ning artiklites 17 ja 18 osutatud kinnitusele tuginedes selle kohta, kas fondivalitseja tegevusluba laieneb seda tüüpi eurofondile, mille valitsemiseks tegevusluba taotletakse. Vajaduse korral annavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused oma arvamuse 10 tööpäeva jooksul pärast esialgse taotluse esitamist.

3. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad fondivalitseja taotluse rahuldamata jätta vaid juhul, kui:

a) fondivalitseja ei täida nõudeid, mis jäävad artikli 19 kohaselt tema vastutusalasse;

b) fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei ole fondivalitsejale andnud tegevusluba, et valitseda seda tüüpi eurofondi, milleks tegevusluba taotletakse, või

c) fondivalitseja ei ole esitanud lõikes 1 osutatud dokumente.

Enne taotluse rahuldamata jätmist konsulteerivad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutustega.

4. Hilisematest olulistest muudatustest lõikes 1 osutatud dokumentides annab fondivalitseja eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teada.

▼M1

5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määratleda teavet, mis tuleb esitada pädevatele asutustele teises liikmesriigis asutatud eurofondi valitsemise loa taotlemisel.

Komisjon võib esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastu võtta määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja tehniliste rakendusstandardite eelnõud, et kehtestada teabevahetuseks standardvormid, -mallid ja -menetlused.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 21

1. Fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik võib statistika eesmärgil nõuda, et fondivalitseja, kellel on filiaal selle liikmesriigi territooriumil, peab kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi territooriumil toimuvast tegevusest korrapäraselt aru andma kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

2. Fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik võib nõuda tema territooriumil filiaali asutamise kaudu või teenuste osutamise vabaduse alusel tegutsevatelt fondivalitsejatelt teavet, mis on vajalik, et jälgida, kuidas need järgivad nende suhtes kohaldatavaid fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi vastutusalasse kuuluvaid nõudeid.

Kõnealused nõuded ei tohi olla rangemad nõuetest, mille sama liikmesriik on kehtestanud selleks, et kontrollida, kuidas järgivad samu norme fondivalitsejad, kes on selles liikmesriigis tegevusloa saanud.

Fondivalitsejad tagavad, et artiklis 15 osutatud meetmed ja kord võimaldavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel saada otse fondivalitsejalt käesolevas lõikes nimetatud teavet.

3. Kui fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teevad kindlaks, et fondivalitseja, kellel on filiaal või kes osutab teenuseid selle riigi territooriumil, rikub mõnda nende vastutusalasse kuuluvat nõuet, nõuavad kõnealused asutused asjaomaselt fondivalitsejalt rikkumise lõpetamist ja teavitavad sellest fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi.

4. Kui asjaomane fondivalitseja keeldub andmast fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teavet, mis jääb tema vastutusalasse, või ei astu vajalikke samme, et lõpetada lõikes 3 osutatud rikkumine, teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused sellest päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtavad võimalikult kiiresti vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealune krediidiasutus esitab fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt lõikele 2 taotletava teabe või lõpetab rikkumise. Nende meetmete laadist teatatakse fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

▼M1

5. Kui fondivalitseja keeldub jätkuvalt esitamast fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt lõikele 2 taotletavat teavet või jätkab vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate samas lõikes märgitud õigusnormide rikkumist hoolimata fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste võetud meetmetest või seetõttu, et need meetmed osutuvad ebapiisavaks või neid ei saa vastuvõtvas liikmesriigis rakendada, võivad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võtta järgnevaid meetmeid:

a) pärast päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teatamist võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas meetmeid artiklite 98 ja 99 alusel, edasise rikkumise takistamiseks või selle eest karistamiseks ning vajaduse korral kõnealuse fondivalitseja edasiste tehingute sooritamise tõkestamiseks oma territooriumil. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil saab fondivalitsejale kätte toimetada kõnealuste meetmete võtmiseks vajalikke õigusdokumente. Kui fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis osutatav teenus on eurofondi valitsemine, võib fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik nõuda fondivalitsejalt kõnealuse eurofondi valitsemise lõpetamist; või

b) kui nende hinnangul on fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste võetud meetmed ebapiisavad, teatada kõnealusest olukorrast Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), kes võib võtta meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele.

▼B

6. Lõigete 4 või 5 alusel tehtud otsuseid, mis sisaldavad meetmeid või karistusi, tuleb nõuetekohaselt põhjendada ning neist teatatakse asjaomasele fondivalitsejale. Iga sellise meetme võib vaidlustada selle meetme võtnud liikmesriigi kohtutes.

▼M1

7. Enne lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud menetluse rakendamist võivad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused eriolukorras võtta mis tahes ettevaatusmeetmeid, et kaitsta investorite ja muude selliste isikute huve, kellele osutatakse teenuseid. Komisjoni, Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) ja teiste asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse sellistest meetmetest nii kiiresti kui võimalik.

Pärast konsulteerimist asjaomaste liikmesriikide pädevate asutustega võib komisjon otsustada, et kõnealune liikmesriik peab võetud meetmeid muutma või need tühistama, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 17 kohaseid Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitusi.

▼B

8. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused konsulteerivad enne fondivalitseja tegevusloa kehtetuks tunnistamist eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutustega. Sellistel juhtudel võtavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused investorite huvide kaitsmiseks vajalikke meetmeid. Need meetmed võivad hõlmata otsuseid, millega takistatakse asjaomasel fondivalitsejal mis tahes uute tehingute alustamist liikmesriigi territooriumil.

Iga kahe aasta järel esitab komisjon aruande selliste juhtumite kohta.

▼M1

9. Liikmesriigid teatavad Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) ja komisjonile, mitu korda ja mis tüüpi juhtudel nad on keeldunud tegevusloa andmisest artikli 17 alusel või jätnud rahuldamata taotluse artikli 20 alusel või on võtnud meetmeid vastavalt käesoleva artikli lõikele 5.

▼B

Iga kahe aasta järel esitab komisjon aruande selliste juhtumite kohta.







IV PEATÜKK

NÕUDED DEPOSITOORIUMILE

▼M4

Artikkel 22

1. Äriühinguna asutatud fond ja iga valitsetava lepingulise fondi puhul fondivalitseja tagavad ühe depositooriumi nimetamise vastavalt käesolevale peatükile.

2. Depositooriumi nimetamist tõendab kirjalik leping.

Lepinguga reguleeritakse muu hulgas teabevoogu, mida peetakse vajalikuks, et võimaldada depositooriumil vastavalt käesolevas direktiivis ja muudes asjakohastes õigus- ja haldusnormides sätestatule täita oma ülesandeid selle eurofondi heaks, mille depositooriumiks ta on nimetatud.

3. Depositoorium:

a) tagab, et eurofondi osakute väljalaskmine, võõrandamine, tagasiostmine, tagasivõtmine ja tühistamine toimub vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele ning eurofondi tingimustele või põhikirjale;

b) tagab, et eurofondi osakute väärtus arvutatakse kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja eurofondi tingimuste või põhikirjaga;

c) täidab fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi juhiseid, kui need ei ole vastuolus kohaldatava siseriikliku õiguse või eurofondi tingimuste ega põhikirjaga;

d) tagab, et eurofondi varaga tehtavate tehingute puhul antakse vastusooritus eurofondile üle tavapärase ajavahemiku jooksul;

e) tagab, et eurofondi tulu kasutatakse kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja eurofondi tingimuste või põhikirjaga.

4. Depositoorium tagab, et eurofondi rahavooge jälgitakse nõuetekohaselt, ja tagab eelkõige selle, et kõik eurofondi osakute märkimise käigus investorite poolt või nende nimel tehtud maksed on vastu võetud ja et kogu kõnealuse eurofondi raha on kantud sularahakontodele, mis vastavad järgmistele tingimustele:

a) need on avatud eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja nimel või eurofondi nimel tegutseva depositooriumi nimel;

b) need on avatud komisjoni direktiivi 2006/73/EÜ ( 10 ) artikli 18 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud üksuses ning

c) neid hoitakse vastavalt direktiivi 2006/73/EÜ artiklis 16 sätestatud põhimõtetele.

Kui sularahakontod avatakse eurofondi nimel tegutseva depositooriumi nimel, ei kajastata sellistel kontodel esimese lõigu punktis b osutatud üksuse rahalisi vahendeid ega depositooriumi enda rahalisi vahendeid.

5. Eurofondi vara antakse depositooriumile hoidmiseks järgmiselt:

a) finantsinstrumentide puhul, mida saab hoiule võtta, depositoorium: i) võtab hoiule finantsinstrumente, mida võib kajastada depositooriumi raamatupidamises avatud finantsinstrumentide kontol, ja kõiki selliseid finantsinstrumente, mida saab depositooriumile füüsiliselt üle anda; ii) tagab, et kõiki neid finantsinstrumente, mida saab kajastada depositooriumi raamatupidamises avatud finantsinstrumentide kontol, kajastatakse depositooriumi raamatupidamises eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja nimel avatud eraldi kontodel vastavalt direktiivi 2006/73/EÜ artiklis 16 sätestatud põhimõtetele, nii et igal ajal on võimalik ühemõtteliselt kindlaks teha, et need kuuluvad kohaldatava õiguse kohaselt asjaomasele eurofondile;

b) muu vara puhul depositoorium: i) kontrollib sellise vara kuulumist eurofondile või tema nimel tegutsevale fondivalitsejale, hinnates, kas eurofondile või tema nimel tegutsevale fondivalitsejale kuulub vara omandiõigus, mis põhineb asjaomase eurofondi või fondivalitseja esitatud teabel või dokumentidel ja välistel tõenditel, juhul kui need on olemas; ii) säilitab andmed sellise vara kohta, mille puhul ta on veendunud, et omandiõigus kuulub eurofondile või tema nimel tegutsevale fondivalitsejale, ning ajakohastab kõnealuseid andmeid.

6. Depositoorium esitab fondivalitsejale või äriühinguna asutatud fondile korrapäraselt põhjaliku inventuuri eurofondi kogu vara kohta.

7. Depositooriumis hoiule võetud vara ei tohi depositoorium ega ükski kolmas isik, kellele hoiule võtmise ülesanne on edasi antud, oma arvel uuesti kasutada. Uuesti kasutamine hõlmab igasugust tehingut hoiule võetud varaga, sealhulgas, kuid mitte ainult, üleandmist, pantimist, võõrandamist ja laenamist.

Depositooriumis hoiule võetud vara on lubatud uuesti kasutusele võtta üksnes tingimusel, et:

a) uuesti kasutamine toimub eurofondi arvel;

b) depositoorium täidab fondivalitseja korraldusi eurofondi nimel;

c) uuesti kasutamine toimub eurofondi kasuks ja osakuomanike huvides ning

d) tehing on kaetud kvaliteetse ja likviidse tagatisega, mille eurofond on saanud omandiõiguse ülemineku kaudu.

Tagatise turuväärtus peab igal ajal ulatuma vähemalt uuesti kasutatava vara turuväärtuseni, millele lisandub ülekurss.

8. Liikmesriigid tagavad, et sellise depositooriumi ja/või liidus asuva kolmanda isiku maksevõimetuse korral, millele eurofondi vara hoiule võtmise ülesanne on edasi antud, ei saa hoiule võetud eurofondi vara jaotada sellise depositooriumi ja/või sellise kolmanda isiku võlausaldajate vahel ega nende kasuks realiseerida.

▼M4

Artikkel 22a

1. Depositoorium ei tohi artikli 22 lõigetes 3 ja 4 osutatud ülesandeid kolmandatele isikutele edasi anda.

2. Depositoorium võib kolmandatele isikutele artikli 22 lõikes 5 osutatud ülesandeid edasi anda üksnes tingimusel, et:

a) ülesandeid ei anta edasi kavatsusega vältida käesoleva direktiivi nõuete täitmist;

b) depositoorium suudab tõendada, et ülesannete edasi andmiseks on objektiivne põhjus;

c) depositoorium on tegutsenud piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega sellise kolmanda isiku valimisel ja määramisel, kellele ta kavatseb osa oma ülesannetest edasi anda, ning ta jätkab tegutsemist piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega, et perioodiliselt kontrollida sellist kolmandat isikut, kellele ta on osa oma ülesannetest edasi andnud, ja kolmandale isikule edasi antud ülesannete täitmise korda ning et teostada nende üle korrapärast järelevalvet.

3. Artikli 22 lõikes 5 osutatud ülesandeid võib depositoorium edasi anda üksnes sellisele kolmandale isikule, kes vastab talle edasi antud ülesannete täitmise ajal alati järgmistele tingimustele:

a) tal on vajalikud struktuurid ja erialateadmised, mis on talle usaldatud eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja vara laadi ja keerukust arvestades piisavad ja proportsionaalsed;

b) artikli 22 lõike 5 punktis a osutatud vara hoiule võtmise ülesande puhul kohaldatakse tema suhtes: i) tõhusaid usaldatavusnormatiive, sh miinimumkapitali nõudeid, ja järelevalvet asjaomases jurisdiktsioonis; ii) korrapärast välist auditeerimist, tagamaks et finantsinstrumendid on tema valduses;

c) ta eraldab depositooriumi klientide vara oma varast ja depositooriumi varast nii, et igal ajal on võimalik selgelt kindlaks teha, et need kuuluvad asjaomase depositooriumi klientidele;

d) ta võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kolmanda isiku maksevõimetuse korral ei saa kolmanda isiku juures hoiule võetud eurofondi vara jaotada kolmanda isiku võlausaldajate vahel ega nende kasuks realiseerida, ning

e) ta järgib artikli 22 lõigetes 2, 5 ja 7 ning artiklis 25 sätestatud üldisi kohustusi ja keelde.

Olenemata esimese lõigu punkti b alapunktist i, kui kolmanda riigi õiguse kohaselt peab teatavaid finantsinstrumente hoiule võtma kohalik üksus ja nimetatud punktis sätestatud edasiandmise nõuetele vastavad kohalikud üksused puuduvad, võib depositoorium oma ülesanded edasi anda sellisele kohalikule üksusele üksnes nimetatud kolmanda riigi õigusega nõutud määral ja ainult seni, kuni puuduvad edasiandmise nõuetele vastavad kohalikud üksused, ning üksnes juhul kui:

a) asjaomase eurofondi investoritele selgitatakse enne investeeringu tegemist nõuetekohaselt asjaolu, et selline ülesannete edasi andmine tuleneb kolmanda riigi õiguslikest piirangutest, ning neid teavitatakse edasi andmist õigustavatest asjaoludest ja ülesannete edasi andmisega seotud riskidest;

b) äriühinguna asutatud fond või eurofondi nimel tegutsev fondivalitseja on teinud depositooriumile ülesandeks anda selliste finantsinstrumentide hoiule võtmise ülesanne edasi asjaomasele kohalikule üksusele.

Kolmas isik võib need ülesanded omakorda edasi anda, tingimusel et täidetakse samu nõudeid. Sellisel juhul kohaldatakse asjaomaste isikute suhtes artikli 24 lõiget 2 mutatis mutandis.

4. Käesoleva artikli kohaldamisel ei käsitata hoiule võtmise ülesande edasiandmisena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/26/EÜ ( 11 ) sätestatud teenuste osutamist väärtpaberiarveldussüsteemide poolt nimetatud direktiivi tähenduses või samalaadsete teenuste osutamist kolmandate riikide väärtpaberiarveldussüsteemide poolt.

▼B

Artikkel 23

1. Depositooriumi registrijärgne asukoht või püsiv tegevuskoht on eurofondi päritoluliikmesriigis.

▼M4

2. Depositoorium on:

a) riigi keskpank;

b) krediidiasutus, millele on antud tegevusluba direktiivi 2013/36/EL kohaselt, või

c) muu juriidiline isik, millele pädev asutus on siseriikliku õiguse alusel andnud loa tegutseda käesoleva direktiivi alusel depositooriumina, mille suhtes kohaldatakse kapitali adekvaatsuse nõudeid, mis ei ole väiksemad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 ( 12 ) artikli 315 või 317 kohaselt valitud meetodist sõltuvalt arvutatud nõuetest, ning mille omavahendid ei ole mingil juhul väiksemad direktiivi 2013/36/EL artikli 28 lõikes 2 sätestatud algkapitalist.

Esimese lõigu punktis c osutatud juriidilisele isikule kohaldatakse usaldatavusnormatiive ja teostatakse pidevat järelevalvet ning ta peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

a) tal on vajalik infrastruktuur, et võtta hoiule finantsinstrumente, mida saab kajastada depositooriumi raamatupidamises avatud finantsinstrumentide kontol;

b) ta kehtestab nõuetekohase poliitika ja menetluse, mis on piisavad tagamaks, et juriidiline isik, sealhulgas tema juhtkond ja töötajad, täidab käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustusi;

c) tal on usaldusväärne juhtimis- ja raamatupidamise kord, sisekontrollikord, tõhusad riskianalüüsi protseduurid ja infotöötlussüsteemide kontrolli ja järelevalve kord;

d) ta tagab ja rakendab kõigi asjakohaste meetmete võtmist, pidades silmas tõhusat organisatsioonilist ja halduskorda, et vältida huvide konflikte;

e) ta korraldab kõigi oma teenuste, toimingute ja tehingute andmete säilitamise, nii et see oleks piisav, et võimaldada pädeva asutuse järelevalveülesande täitmist ja käesolevas direktiivis sätestatud õigusnormide täitmise tagamist;

f) ta võtab mõistlikke meetmeid, et tagada depositooriumi ülesannete täitmise jätkuvus ja korrapärasus, rakendades asjakohaseid ja proportsionaalseid süsteeme, ressursse ja protseduure, sealhulgas depositooriumi ülesannete täitmiseks;

g) tema juhtorgani ja kõrgema juhtkonna kõigi liikmete maine on igal ajal piisavalt hea, neil on piisavad teadmised, oskused ja kogemused;

h) tema juhtorganil on kollektiivselt piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista depositooriumi tegevust, sealhulgas peamisi riske;

i) tema juhtorgani ja kõrgema juhtkonna iga liige tegutseb ausalt ja usaldusväärselt.

3. Liikmesriigid määravad kindlaks, millistel lõike 2 esimeses lõigus osutatud kategooriatesse kuuluvatest isikutest on õigus tegutseda depositooriumina.

4. Äriühinguna asutatud fondid või fondivalitsejad, kes tegutsevad nende valitsetava eurofondi nimel ning kes määrasid enne 18. märtsi 2016 depositooriumiks isiku, mis ei vasta lõikes 2 sätestatud nõuetele, määravad depositooriumi, mis vastab kõnealustele nõuetele, enne 18. märtsi 2018.

▼M4 —————

▼M4

Artikkel 24

1. Liikmesriigid tagavad, et depositoorium vastutab eurofondi ja eurofondi osakuomanike ees kaotuse eest depositooriumis või kolmanda isiku poolt, kellele hoiule võetud finantsinstrumentide hoiule võtmise ülesanne on edasi antud artikli 22 lõike 5 punkti a kohaselt.

Hoiule võetud finantsinstrumendi kaotuse korral tagavad liikmesriigid, et depositoorium tagastab eurofondile või selle nimel tegutsevale fondivalitsejale viivitamata sama tüüpi finantsinstrumendi või sellele vastava summa. Depositoorium ei vastuta, kui ta suudab tõendada, et kaotuse põhjustasid välised sündmused, mille üle tal puudub mõistlik kontroll ning mille tagajärjed oleksid olnud vältimatud hoolimata kõigist mõistlikest pingutustest nende ärahoidmiseks.

Liikmesriigid tagavad, et depositoorium vastutab eurofondi ja eurofondi investorite ees ka igasuguse muu neile tekitatud kahju eest, mis tuleneb depositooriumi poolt käesoleva direktiivi kohaste kohustuste hooletust täitmisest või tahtlikult täitmata jätmisest.

2. Depositooriumi vastutust, nagu osutatud lõikes 1, ei mõjuta artiklis 22a osutatud edasiandmine.

3. Depositooriumi vastutust, nagu osutatud lõikes 1, ei saa välistada või piirata kokkuleppega.

4. Kõik lõikega 3 vastuolus olevad kokkulepped on õigustühised.

5. Eurofondi osakuomanikud võivad nõuda depositooriumilt tekitatud kahju hüvitamist otse või kaudselt fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi kaudu, tingimusel et see ei too kaasa topelthüvitisi ega osakuomanike ebavõrdset kohtlemist.

Artikkel 25

1. Ükski äriühing ei tohi tegutseda nii fondivalitseja kui ka depositooriumina. Ükski äriühing ei tohi tegutseda nii äriühinguna asutatud fondi kui ka depositooriumina.

2. Fondivalitseja ja depositoorium tegutsevad oma vastavate ülesannete täitmisel ausalt, õiglaselt, professionaalselt, sõltumatult ning üksnes eurofondi ja selle investorite huvides. Äriühinguna asutatud fond ja depositoorium tegutsevad oma vastavate ülesannete täitmisel ausalt, õiglaselt, professionaalselt, sõltumatult ning üksnes eurofondi investorite huvides.

Depositoorium ei tegele eurofondi või selle nimel tegutseva fondivalitsejaga seoses tegevusega, mis võib põhjustada huvide konflikti eurofondi, selle investorite, fondivalitseja ja depositooriumi enda vahel, välja arvatud juhul, kui depositoorium on funktsionaalselt ja hierarhiliselt eraldanud oma depositooriumi ülesanded muudest potentsiaalselt huvide konflikti põhjustavatest ülesannetest ning võimalikke huvide konflikte tuvastatakse, lahendatakse, jälgitakse ja need avalikustatakse eurofondi investoritele nõuetekohasel viisil.

Artikkel 26

1. Õigusaktides ja lepingulise fondi fonditingimustes sätestatakse fondivalitseja ja depositooriumi asendamise tingimused ning eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.

2. Õigusaktides ja äriühinguna asutatud fondi põhikirjas sätestatakse fondivalitseja ja depositooriumi asendamise tingimused ning eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.

▼M4

Artikkel 26a

Depositoorium annab oma pädevatele asutustele nende taotluse korral kogu teabe, mille ta on saanud oma kohustuste täitmisel ja mis võib olla tema pädevate asutuste või eurofondi või fondivalitseja pädevate asutuste jaoks vajalik.

Kui eurofondi või fondivalitseja pädevad asutused ei ole samad, mis on depositooriumil, jagavad depositooriumi pädevad asutused saadud teavet viivitamata eurofondi ja fondivalitseja pädevate asutustega.

Artikkel 26b

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 112a vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse järgmist:

a) andmed, mis tuleb lisada artikli 22 lõikes 2 osutatud kirjalikku lepingusse;

b) depositooriumi ülesannete täitmise tingimused artikli 22 lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt, sealhulgas: i) finantsinstrumentide liigid, mida depositooriumi ülesanne võtta hoiule vara artikli 22 lõike 5 punkti a kohaselt hõlmab; ii) tingimused, mille kohaselt võib depositoorium hoiule võtta keskdepositooriumis registreeritud finantsinstrumente; iii) tingimused, mille kohaselt depositoorium hoiab artikli 22 lõike 5 punkti b kohaselt nimelistena emiteeritud ja emitendi või registripidaja registreeritud finantsinstrumente;

c) depositooriumi hoolsuskohustused vastavalt artikli 22a lõike 2 punktile c;

d) eraldamise kohustus vastavalt artikli 22a lõike 3 punktile c;

e) meetmed, mida kolmas isik peab võtma vastavalt artikli 22a lõike 3 punktile d;

f) millistel tingimustel ja mis olukorras käsitatakse hoiule võetud finantsinstrumente kaotatuna artikli 24 kohaldamisel;

g) mida käsitada väliste sündmustena, mille üle asjaosalisel puudub mõistlik kontroll ja mille tagajärjed oleksid olnud vältimatud hoolimata kõigist mõistlikest pingutustest nende ärahoidmiseks vastavalt artikli 24 lõikele 1;

h) artikli 25 lõikes 2 osutatud sõltumatuse nõude täitmise tingimused.

▼B







V PEATÜKK

NÕUDED ÄRIÜHINGUNA ASUTATUD FONDIDELE







1. JAGU

Majandustegevuse alustamise tingimused

Artikkel 27

Äriühinguna asutatud fond võib majandustegevust alustada üksnes äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste eelnevalt antud tegevusloa alusel.

Liikmesriigid määravad õigusliku vormi, millena äriühinguna asutatud fond tuleb asutada.

Äriühinguna asutatud fondi registrijärgne asukoht on äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigis.

Artikkel 28

Äriühinguna asutatud fond ei või arendada muud kui artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevust.

Artikkel 29

1. Ilma et see piiraks siseriiklikus õiguses sätestatud üldkohaldatavaid tingimusi, ei anna pädevad asutused tegevusluba äriühinguna asutatud fondile, kes ei ole määranud fondivalitsejat, kui äriühinguna asutatud fondil ei ole piisavat, vähemalt 300 000 euro suurust algkapitali.

Kui äriühinguna asutatud fond ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat, kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a) tegevusluba ei anta, kui tegevusloa taotlusele ei ole lisatud tegevuskava, kus on esitatud vähemalt äriühinguna asutatud fondi organisatsiooniline struktuur;

b) äriühinguna asutatud fondi juhid on laitmatu mainega ning piisavalt kogenud seda liiki majandustegevuse alal, mida äriühinguna asutatud fond teostab; sellega seoses tuleb juhtide ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele asutustele; äriühinguna asutatud fondi majandustegevust peavad juhtima vähemalt kaks eespool nimetatud tingimustele vastavat isikut; „juhid” on isikud, kes seaduse või põhikirja alusel äriühinguna asutatud fondi esindavad või selle tegevust tegelikult juhivad, ja

c) kui äriühinguna asutatud fondi ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui kõnealune märkimisväärne seos ei takista neil teostada tõhusat järelevalvet.

Samuti keelduvad äriühinguna asutatud fondi pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui äriühinguna asutatud fondiga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riigi õigus- või haldusnormid või kui nimetatud õigus- või haldusnormide rakendamisega seotud raskused takistavad neil teostada tõhusat järelevalvet.

Äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et äriühinguna asutatud fondid esitaksid neile vajaliku teabe.

2. Kui äriühinguna asutatud fond ei ole määranud fondivalitsejat, teavitatakse äriühinguna asutatud fondi kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist põhjendatakse.

3. Äriühinguna asutatud fond võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.

4. Äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvale äriühinguna asutatud fondile antud tegevusloa kehtetuks tunnistada ainult juhul, kui kõnealune fond:

a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, sõnaselgelt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

b) on saanud tegevusloa valeandmete esitamise tõttu või mõnel muul ebaausal teel;

c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba anti;

d) on jämedalt või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid või

e) vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa kehtetuks tunnistamise.

▼M1

5. Käesoleva direktiivi järjepideva ühtlustamise tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

a) teavet, mida äriühinguna asutatud fondi tegevusloa taotlemisel tuleb esitada pädevatele asutustele, sealhulgas tegevuskava, ning

b) asjaolusid, mis võivad takistada pädeva asutuse poolset tõhusat järelevalvet, nagu on ette nähtud lõike 1 punktis c.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused lõike 5 esimese lõigu punktis a osutatud teabe esitamiseks.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 15 sätestatud korras.

▼B







2. JAGU

Tegevusnõuded

Artikkel 30

▼M4

Artikleid 13 kuni 14b kohaldatakse mutatis mutandis nende äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat.

▼B

Esimeses lõigus osutatud artiklite kohaldamisel tähendab mõiste „fondivalitseja” mõistet „äriühinguna asutatud fond”.

Äriühinguna asutatud fond võib valitseda ainult oma portfelli vara ning äriühinguna asutatud fondi ei tohi mingil juhul volitada valitsema kolmanda isiku vara.

Artikkel 31

Iga äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriik koostab usaldatavusnormatiivid, mida äriühinguna asutatud fondid, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat, peavad alati järgima.

Eelkõige nõuavad äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused, pidades silmas ka äriühinguna asutatud fondi laadi, et tal on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid, sealhulgas eelkõige töötajate isiklike tehingute jaoks kehtestatud nõuded või algkapitali investeerimiseks finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmise ja valitsemise kohta, mis tagavad vähemalt, et kõikide fondiga seotud tehingute päritolu, osalisi, iseloomu ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et äriühinguna asutatud fondi vara investeeritakse põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt.

▼M4 —————

▼B







VI PEATÜKK

EUROFONDIDE ÜHINEMINE







1. JAGU

Põhimõte, ühinemisloa andmine ja nõusoleku andmine

Artikkel 37

Käesoleva peatüki kohaldamisel hõlmab eurofond investeerimisüksusi.

Artikkel 38

1. Liikmesriigid lubavad vastavalt käesolevas peatükis sätestatud tingimustele ning olenemata sellest, millisel viisil on eurofond vastavalt artikli 1 lõikele 3 moodustatud, artikli 2 lõike 1 punktides q ja r määratletud piiriüleseid ja riigisiseseid ühinemisi vastavalt ühele või mitmele artikli 2 lõike 1 punktis p sätestatud ühinemisviisile.

2. Artikli 2 lõike 1 punktis q määratletud piiriüleste ühinemiste puhul kasutatavad ühinemismeetodid peavad olema sätestatud ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi õiguses.

Artikli 2 lõike 1 punktis r määratletud riigisiseste ühinemiste puhul kasutatavad ühinemismeetodid peavad olema sätestatud selle liikmesriigi õiguses, milles eurofond on asutatud.

Artikkel 39

1. Ühinemisele peavad loa andma ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused.

2. Ühinev eurofond esitab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

a) ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi poolt heaks kiidetud ühinemislepingu projekt;

b) ühendava eurofondi ajakohastatud prospekt ja artiklis 78 osutatud investorile esitatav põhiteave, juhul kui eurofond on asutatud teises liikmesriigis;

c) nii ühineva kui ka ühendava eurofondi depositooriumi avaldus, millega kinnitatakse, et nad on vastavalt artiklile 41 kontrollinud artikli 40 lõike 1 punktides a, f ja g esitatud andmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja vastavate eurofondide fonditingimustele ja põhikirjale, ja

d) kavandatavat ühinemist käsitlev teave, mille ühinev ja ühendav eurofond kavatsevad esitada oma asjaomastele osakuomanikele.

Nimetatud teave esitatakse sellisel viisil, et nii ühineva kui ka ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel on võimalik lugeda seda liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või pädevate asutuste poolt heaks kiidetud keeles.

3. Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad kohe pärast kõigi nõutavate dokumentide saamist koopiad lõikes 2 osutatud teabest ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele. Ühineva ja ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused hindavad kavandatud ühinemise võimalikku mõju vastavalt ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanikele, et anda hinnang selle kohta, kas osakuomanikele on antud asjakohast teavet.

Juhul kui ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad seda vajalikuks, võivad nad kirjalikult nõuda, et selgitatakse ühineva eurofondi osakuomanikele esitatavat teavet.

Juhul kui ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad vajalikuks, võivad nad 15 tööpäeva jooksul pärast kogu lõikes 2 osutatud teabe koopiate kättesaamist kirjalikult nõuda, et ühendav eurofond muudaks oma osakuomanikele esitatavat teavet.

Sellisel juhul annavad ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused oma rahulolematusest teada ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele. Nad teavitavad ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi 20 tööpäeva jooksul pärast teate saamist, kas nad on rahul ühendava eurofondi osakuomanikele esitatava muudetud teabega.

4. Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused annavad kavandatud ühinemisele loa, kui täidetud on järgmised tingimused:

a) kavandatud ühinemine vastab kõigile artiklite 39–42 nõuetele;

b) ühendav eurofond on teatanud vastavalt artiklile 93, et ta turustab oma osakuid kõigis liikmesriikides, kus ühinevale eurofondile on antud tegevusluba või kus ta on teatanud, et ta turustab oma osakuid vastavalt artiklile 93, ja

c) ühineva ja ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on rahul osakuomanikele esitada kavatsetava teabega ja ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei ole väljendanud rahulolematust vastavalt lõike 3 neljandale lõigule.

5. Kui ühineva eurofondi pädevad asutused leiavad, et dokumentatsioon ei ole täielik, taotlevad nad lisateavet hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud teabe kättesaamist.

Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad ühinevat eurofondi 20 tööpäeva jooksul pärast lõike 2 kohaselt täieliku teabe esitamist, kas ühinemiseks antakse luba või mitte.

Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad oma otsusest samuti ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi.

6. Liikmesriigid võivad vastavalt artikli 57 lõike 1 teisele lõigule teha ühendavale eurofondile erandi artiklitest 52 kuni 55.

Artikkel 40

1. Liikmesriigid nõuavad, et ühinev ja ühendav eurofond koostavad ühise ühinemislepingu projekti.

Ühises ühinemislepingu projektis tuuakse välja järgmised andmed:

a) ühinemise ja kaasatud eurofondide liigi täpsustamine;

b) kavandatud ühinemise taust ja põhjendus;

c) kavandatud ühinemise võimalik mõju nii ühineva kui ka ühendava eurofondi osakuomanikele;

d) vastuvõetud kriteeriumid, mille alusel hinnatakse varasid ja vajaduse korral kohustusi artikli 47 lõikes 1 osutatud osakute vahetuskursi arvutamise kuupäeval;

e) vahetuskursi arvutamise meetod;

f) ühinemise jõustumise kavandatud kuupäev;

g) varade ülekandmisele ja osakute vahetamisele kohaldatavad reeglid ja

h) artikli 2 lõike 1 punkti p alapunkti ii ja, kui see on asjakohane, artikli 2 lõike 1 punkti p alapunkti iii kohase ühinemise korral uue ühendava eurofondi fonditingimused või põhikiri.

Pädevad asutused ei või nõuda muu teabe lisamist ühisesse ühinemislepingu projekti.

2. Ühinev ja ühendav eurofond võivad otsustada ühisesse ühinemislepingu projekti lisada täiendavaid punkte.







2. JAGU

Kolmandate isikute poolne kontroll, teave osakuomanikele ja osakuomanike muud õigused

Artikkel 41

Liikmesriigid nõuavad, et ühineva ja ühendava eurofondi depositooriumid kontrolliksid artikli 40 lõike 1 punktides a, f ja g esitatud andmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja asjaomaste eurofondide fonditingimustele ja põhikirjale.

Artikkel 42

1. Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi õigus usaldab kas depositooriumi või vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivile 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit) ( 13 ) määratud sõltumatu audiitori hooleks järgmiste punktide kinnitamise:

a) vastuvõetud kriteeriumid, mille alusel hinnatakse varasid ja vajaduse korral kohustusi artikli 47 lõikes 1 osutatud vahetuskursi arvutamise kuupäeval;

b) vajaduse korral rahaline väljamakse osaku kohta ja

c) vahetuskursi arvutamise meetod ning arvutamise kuupäeval kindlaks määratud tegelik vahetuskurss, nagu osutatud artikli 47 lõikes 1.

2. Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse ühineva eurofondi vannutatud audiitoreid või ühendava eurofondi vannutatud audiitorit sõltumatute audiitoritena.

3. Ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanikele ja eurofondide asjaomastele pädevatele asutustele tehakse taotluse korral tasuta kättesaadavaks sõltumatu audiitori või vajaduse korral depositooriumi aruande koopia.

Artikkel 43

1. Liikmesriigid nõuavad, et ühinev ja ühendav eurofond esitaksid oma osakuomanikele asjakohast ja täpset teavet kavandatud ühinemise kohta, et nad saaksid teadlikult hinnata kavandatud ühinemise mõju nende investeeringule.

2. Teave esitatakse ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanikele ainult pärast seda, kui ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kavandatud ühinemiseks andnud loa artikli 39 alusel.

Teave esitatakse vähemalt 30 päeva enne artikli 45 lõikes 1 osutatud viimast kuupäeva, mil võib taotleda tagasiostmist või -võtmist või vajaduse korral ümbervahetamist ilma lisatasuta.

3. Ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi osakuomanikele esitatav teave sisaldab asjakohast ja täpset teavet kavandatud ühinemise kohta, et osakuomanikud saaksid teha teadlikke otsuseid selle kohta, milline on kavandatud ühinemise mõju nende investeeringule, ning kasutada oma õigusi vastavalt artiklitele 44 ja 45.

Teave hõlmab järgmist:

a) kavandatud ühinemise taust ja põhjendus;

b) kavandatud ühinemise võimalik mõju osakuomanikele, sealhulgas, kuid mitte ainult, mis tahes olulised muutused seoses investeerimispoliitika ja -strateegia, kulude, oodatava tulemuse, aruannete korrapärase esitamise ning tulemuste võimaliku halvenemisega, ja kui see on asjakohane, selgesõnaline hoiatus investoritele, et nende tulu maksustamislahendust võidakse ühinemise järel muuta;

c) kõik osakuomanike eriõigused seoses kavandatud ühinemisega, sealhulgas, kuid mitte ainult, õigus saada lisateavet, õigus saada taotluse korral sõltumatu audiitori või depositooriumi aruande koopia ja õigus nõuda oma osakute tagasiostmist või -võtmist või vajaduse korral ümbervahetamist ilma lisatasuta artikli 45 lõike 1 kohaselt ning kõnealuse õiguse kasutamise lõpptähtaeg;

d) asjakohased menetlusküsimused ja ühinemise jõustumise kavandatud kuupäev ja