1996R0216 — ET — 27.12.2004 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 216/96,

5. veebruar 1996,

mis näeb ette siseturu harmoneerimisameti apellatsioonikomisjonide protseduurireeglid (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1994 määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, ( 1 ) muudetud määrusega (EÜ) nr 3288/94, ( 2 ) eriti selle artikli 140 lõiget 3, ning arvestades, et: ning arvestades, et: määrusega (EÜ) nr 40/94 (edaspidi “määrus”) luuakse uus kaubamärgisüsteem, mis võimaldab omandada kogu ühenduses kehtivat kaubamärki taotluse alusel, mis esitatakse siseturu harmoneerimisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (“amet”); selleks on määruses vajalikud sätted ühenduse kaubamärkide registreerimise menetluse, ühenduse kaubamärkide haldamise, ameti otsuste peale esitatud kaebuste arutamise ning ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise korra kohta; määruse artikli 130 alusel peavad apellatsioonikomisjonid vastutama kontrollijate, vastuväidete läbivaatustalituse, kaubamärkide haldus- ja õigustalituse ning tühistamistalituse otsuste peale esitatud kaebuste arutamise eest; määruse VII jaotis sisaldab peamisi põhimõtteid, mis puudutavad kontrollijate, vastuväidete läbivaatustalituse, kaubamärkide haldus- ja õigustalituse ning tühistamistalituse otsuste peale esitatud kaebusi; nõukogu määrust nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta ( 3 ) rakendatakse komisjoni 13. detsembri 1995 määrusega (EÜ) nr 2868/95, mille X jaotis sisaldab määruse VII jaotise rakendamiseeskirju; käesolev määrus täiendab teisi, eelkõige apellatsioonikomisjonide moodustamise ja suulise arutamise eeskirju; enne iga tööaasta algust peaks selleks moodustatud ametiasutus kindlaks määrama apellatsioonikomisjonide ülesanded; seejuures peaks mainitud ametiasutus kohaldama objektiivseid kriteeriume, nagu näiteks kaupade ja teenuste klasside numbreid või kaebuse esitajate nimede esitähti; kaebuste arutamise ja lahendamise hõlpsuse huvides tuleks iga juhtumi puhul määrata ettekande tegija, kes muu hulgas valmistab osapooltele ette teatised ning koostab otsuste eelnõud; apellatsioonikomisjonides võib menetluse osapooltel olla olukordi, kus nad ei või või ei taha apellatsioonikomisjonidele teatavaks teha pooleli oleva kaebusega seotud üldist huvi pakkuvaid küsimusi; seepärast peaksid apellatsioonikomisjonidel olema volitused omal algatusel või presidendi taotluse alusel paluda ameti presidenti esitada oma arvamus apellatsioonikomisjonides arutlusel olevate kaebustega seotud üldist huvi pakkuvate küsimuste kohta; käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse artikli 141 alusel moodustatud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







▼M1

Artikkel 1

Apellatsioonikodade juhatus

1. Määruse artiklites 130 ja 131 mainitud instants on apellatsioonikodade juhatus (edaspidi “juhatus”).

2. Juhatus koosneb apellatsioonikodade juhatajast eesistuja ametikohal, kodade esimeestest ja kalendriaastaks valitud kodade liikmetest, kelle valimises osalevad kõik kodade liikmed, välja arvatud kodade juhataja ja esimehed. Selliselt valitud liikmete arv moodustab veerandi apellatsioonikodade liikmete arvust, välja arvatud kodade juhataja ja kodade esimehed ning vajadusel ümardatakse arvu suuremas suunas.

3. Juhul, kui apellatsioonikodade juhataja ei saa oma kohuseid täita või kui vastav ametikoht on vaba, täidab juhatuse eesistuja ülesandeid:

a) koja esimees, kellel on apellatsioonikodades pikim tööstaaž või,

b) tööstaažide pikkuste kattumise korral eakam koja esimees.

4. Juhatus on otsustusvõimeline vaid juhul, kui kaks kolmandikku selle liikmetest on kohal, sealhulgas juhatuse eesistuja ja kaks kodade esimeest. Juhatuse otsused võetakse vastu häälteenamusega. Häälte võrdse jaotumise korral on määravaks eesistuja hääl.

5. Iga kalendriaasta alguses, ilma et see piiraks artikli 1 kohaldamist, kehtestab juhatus antud kalendriaastaks objektiivsed kriteeriumid kodadevaheliseks tööülesannete jaotamiseks ning nimetab iga koja koosseisulised ja asendusliikmed. Iga apellatsioonikoja liige võib olla mitme koja koosseisuline või asendusliige. Vajadusel võib kõnealuseid meetmeid kalendriaasta jooksul muuta. Kõnelause lõike alusel vastu võetud juhatuse otsused avaldatakse ametlikus väljaandes.

6. Juhatuse pädevuses on ka:

a) võtta vastu kodadele antud ülesannete täitmiseks vajalikud protseduurireeglid, ja kodade töö organiseerimiseks vajalikud reeglid;

b) otsustada apellatsioonikodade omavahelist tööjaotust puudutavate konfliktide lahendamine;

c) kinnitada sisekorraeeskiri;

d) määrata apellatsioonikodade menetluses olevate osapoolte tarbeks protseduurireeglite juhised, eriti just need, mis käsitlevad kirjalike seisukohtade esitamist ja suuliste menetluste käiku;

e) käesoleva määrusega talle antud võimu täitmine.

7. Apellatsioonikodade juhataja konsulteerib kodade kulutuste vajaduste määratlemisel juhatusega ning esitab need ameti presidendile esialgse kulutuste kava koostamiseks, samuti konsulteerib ta vajadusel juhatusega apellatsioonikodade juhtimisega seotud küsimuste puhul.

▼M1

Artikkel 1a

Suurkoda

1. Artikli 130 lõike 3 kohaselt asutatud laienenud koda on suurkoda.

2. Suurkoda koosneb üheksast liikmest, sealhulgas apellatsioonikodade juhatajast eesistuja ametikohal, kodade esimeestest, vajadusel enne suurkoja istungit määratud ettekandjast ning apellatsioonikodade liikmetest, välja arvatud kodade juhataja ja kodade esimehed, kes määratakse apellatsioonikodade liikmete nimekirjast rotatsiooni korras.

Juhatus kehtestab objektiivsete kriteeriumide alusel esimeses lõigus ette nähtud nimekirja ja liikmete valimise reeglid kõnealusesse nimekirja, mille alusel moodustatakse suurkoda. Nimekiri ja reeglid avaldatakse ameti ametlikus väljaandes. Juhul, kui ettekandja ei ole määratud enne suurkoja koosolekut, nimetab suurkoja eesistuja ettekandja suurkoja liikmete hulgast.

3. Juhul kui apellatsioonikodade juhataja ei saa oma ülesandeid täita, kui vastav ametikoht on vaba või kui juhataja on ametikohalt kõrvaldatud või taandatud, täidab suurkoja eesistuja ülesandeid:

a) koja esimees, kellel on apellatsioonikodades pikim tööstaaž või,

b) tööstaažide pikkuste kattumise korral eakam koja esimees.

4. Juhul kui mõni teine suurkoja liige ei saa oma tööülesandeid täita või kui ta on kõrvaldatud või taandatud vastavalt määruse artiklile 132, asendatakse ta käesoleva artikli lõikes 2 märgitud korra ja nimekirja alusel.

5. Suurkoda on otsustusvõimeline ja suuline menetlus on kehtiv vaid juhul, kui vähemalt seitse suurkoja liiget on kohal, sealhulgas eesistuja ja ettekandja.

Kui suurkoja koosolek toimub vaid kaheksa liikme osavõtul, ei võta hääletusest osa apellatsioonikojas väikseima tööstaažiga liige, välja arvatud juhul kui nimetatud liige on eesistuja või ettekandja. Sel juhul ei osale hääletamisel liige, kelle tööstaaž on eesistuja või ettekandja omast pikkuselt järgmine.

Artikkel 1b

Suurkoja poole pöördumine

1. Koda võib asja, milles temalt oodatakse otsust, edasi anda suurkojale, kui ta leiab, et asja juriidiline keerukus, asja olulisus või muud teatavad tingimused seda õigustavad, eriti kui apellatsioonikojad on teinud kõnealuse asjaga seotud õigusalases küsimuses erinevaid otsuseid.

2. Koda saadab asja, milles temalt oodatakse otsust, edasi suurkojale, kui ta leiab, et tal tuleb anda varasemast suurkoja otsusest kehtiva seadusandluse tõlgendamise osas erinev otsus.

3. Juhatus võib kas apellatsioonikodade juhataja enda initsiatiivil või juhatuse liikme nõudel saata kojale asja edasi, kui ta leiab, et asja juriidiline keerukus, asja olulisus või muud teatud tingimused seda õigustavad, eriti kui apellatsioonikojad on teinud kõnealuse asjaga seotud õigusalases küsimuses erinevaid otsuseid.

4. Suurkoda saadab asja viivitamatult tagasi kojale, kellele asi oli otsustamiseks antud, kui ta leiab, et õiguse ülemineku tingimused ei ole piisavad.

5. Kõik suurkojale edasi saadetud otsused põhjendatakse. Otsused edastatakse osapooltele.

Artikkel 1c

Ainuisikulised otsused

1. Juhatus koostab nimekirja tüüpasjadest, välja arvatud erakorralised asjaolud, kus otsused võib kodades vastu võtta üks liige, nagu näiteks otsused menetluse lõpetamise kohta seoses pooltevahelise kokkuleppe saavutamisega ning otsused kulude ja hagi nõuetele vastavuse kohta.

Juhatus võib samuti koostada nimekirja tüüpasjadest, mille puhul otsustusõiguse andmine ühele liikmele on välistatud.

2. Vastavalt juhatuse määratletud tüüpasjade nimekirjale, mis on kooskõlas lõikega 1, võib apellatsioonikoda ühele liikmele antud otsustusõiguse delegeerida apellatsioonikoja esimehele.

3. Pooli teavitatakse otsusest asja ühele liikmele minemise kohta.

Liige, kellele asi määrati, saadab selle tagasi kojale, kui tema arvates ei ole õiguse ülemineku tingimused täidetud.

Artikkel 1d

Asja tagasisaatmine pärast Euroopa Kohtu otsust

1. Kui vastavalt määruse artikli 63 lõikele 6 toovad Euroopa Kohtu otsuse rakendamisega seotud meetmed kaasa apellatsioonikodade tehtud otsuse täieliku või osalise tühistamise ning asi on vaja saata uuesti läbivaatamisele asjaga seotud otsuse teinud apellatsioonikodadesse, otsustab juhatus, kas asi saadetakse tagasi otsuse vastu võtnud kojale, mõnele teisele kojale või suurkojale.

2. Kui asi saadetakse tagasi mõnele teisele kojale, moodustatakse viimane nii, et seal ei ole ühtegi liiget, kes oleks osalenud vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel. Käesolevat sätet ei kohaldata, kui asi saadetakse tagasi suurkojale.

▼B

Artikkel 2

Liikmete asendamine

1. Asendusliikmetega asendamise põhjuseks võib olla puhkus, haigus, möödapääsmatud kohustused ja määruse artiklis 132 sätestatud väljaarvamiste alused.

2. Iga liige, kes palub end asendada asendusliikmega, teatab sellest viivitamata asjaomase komisjoni esimehele.

Artikkel 3

Väljaarvamine ja taandamine

1. Kui komisjonile on teada määruse artikli 132 lõike 3 kohane võimaliku väljaarvamise või taandamise põhjus, mis ei sõltu liikmest endast ega menetluse osapooltest, kohaldatakse määruse artikli 132 lõike 4 menetlust.

2. Asjaomasel liikmel tuleb esitada oma seisukohad väljaarvamise või taandamise kohta.

3. Kuni otsustatakse, kuidas vastavalt määruse artikli 132 lõikele 4 toimida, kaebuste edasist arutamist ei toimu.

Artikkel 4

Ettekande tegijad

1. Komisjoni esimehed määravad iga kaebuse korral oma komisjoni liikme või iseenda ettekande tegijaks.

2. Ettekande tegija teostab kaebuse eelmenetluse. Ta võib vastavalt komisjoni esimehe korraldusele ette valmistada osapoolte jaoks teatised. Teatistele kirjutab komisjoni nimel alla ettekande tegija.

▼M1 —————

▼B

►M1 3. ◄ Ettekande tegija koostab otsuste eelnõud.

▼M1

Artikkel 5

Kantselei

1. Apellatsioonikodade juurde luuakse apellatsioonikoja juhataja alluvuses olev kantselei, mille ülesanneteks on apellatsioonikodade menetlustega seotud dokumentide vastuvõtmine, edasiandmine, säilitamine ja avaldamine ning toimikute koostamine.

2. Kantseleid juhatab kantselei sekretär. Kui sekretär ei viibi kohal või kui ta ei saa oma ülesandeid täita või kui ametikoht on täitmata, nimetab kodade juhataja ühe kantselei ametniku täitma sekretäri ülesandeid.

3. Kantselei sekretär peab eelkõige tagama kontrolli selle üle, et kaebuste ja kaebuste põhjenduste esitamisel oleks järgitud tähtaegu ja teisi vorminõudeid.

Kui tuvastatakse kaebuse nõuetele mittevastavus, mis võib kaasa tuua kaebuse menetlusse võtmata jätmise, pöördub kantselei sekretär viivitamatult põhjendatud arvamusega vastava apellatsioonikoja esimehe poole.

4. Kantselei sekretär või, juhul kui apellatsioonikodade juhataja seda lubab, vastava apellatsioonikoja esimehe määratud liige koostab suuliste menetluste ja menetluste protokollid.

5. Apellatsioonikodade juhataja võib usaldada kantselei sekretärile asjade suunamise apellatsioonikodadesse vastavalt apellatsioonikodade juhatuse kehtestatud kriteeriumidele.

Juhatus võib apellatsioonikodade juhataja ettepanekul usaldada kantseleile teisi apellatsioonikodade menetlustega seotud ülesandeid.

▼B

Artikkel 6

Muudatused komisjoni koosseisus

1. Kui komisjoni koosseisu pärast suulist asjaarutamist muudetakse, tuleb menetluse osapooltele teatada, et ükskõik millise osapoole taotluse korral toimub uus suuline asjaarutamine komisjoni uue koosseisu ees. Uus suuline asjaarutamine toimub ka siis, kui seda nõuab uus liige ja kui teised komisjoni liikmed on sellega nõus.

2. Varem vastuvõetud esialgse otsusega on uus liige seotud juba samuti nagu teised liikmed.

3. Kui liige ei saa tegutseda pärast seda, kui komisjon on lõppotsuse teinud, ei asendata teda asendusliikmega. Kui esimees ei saa tegutseda, siis kirjutab esimehe nimel otsusele alla asjaomase komisjoni kõige pikema teenistusstaažiga liige, või kui liikmetel on ühepikkune teenistusstaaž, siis kõige vanem liige.

Artikkel 7

Kaebuste ühendamine

1. Kui ühe otsuse peale esitatakse mitu kaebust, liidetakse need ühte menetlusse.

2. Kui kaebused esitatakse eri otsuste peale ja kui need kõik määratakse läbivaatamiseks ühele, sama koosseisuga komisjonile, võib komisjon osapoolte nõusolekul arutada neid kaebusi ühes menetluses.

▼M1

Artikkel 8

Menetluse käik

1. Juhul kui kantselei sekretär esitab vastavalt artikli 5 lõike 3 teisele lõigule apellatsioonikoja juhatajale arvamuse kaebuse menetlusse võetavuse kohta, võib vastava koja esimees menetluse peatada ja nõuda kojalt seisukohta kaebuse menetlusse võetavuse osas või määrata otsuse kaebuse menetlemise lõpetamise kohta apellatsioonikojas.

2. Inter parters menetluste korral, ilma et see piiraks määruse artikli 61 lõike 2 kohaldamist, võib kaebaja põhjendusi kaebuse kohta ning sellele esitatud vastust täiendada vastavalt kaebaja repliigiga kahe kuu jooksul alates tema teavitamisest vastusest ja vastaspoole vasturepliigiga kahe kuu jooksul alates tema teavitamisest kaebaja repliigist.

3. Inter partesmenetlustes võib vastaspool oma vastuses kaebuse põhjendustele taotleda vaidlustatava otsuse tühistamist või muutmist küsimuses, mida kaebuses ei olnud tõstatatud. Kaebusest loobumise korral muutub vastaspoole vastav taotlus tühiseks.

▼B

Artikkel 9

Suuline asjaarutamine

1. Kui kaebus tuleb suulisele arutamisele, tagab komisjon, et kõik osapooled on enne ärakuulamist kogu asjakohase teabe ja dokumendid esitanud.

2. Komisjon võib suulise asjaarutamise osavõtukutsele lisada teatise, millega juhitakse tähelepanu erilise tähtsusega küsimustele või faktile, et teatavate küsimuste üle enam ei vaielda, või mis sisaldab muid märkusi, mis aitavad suulise asjaarutamise ajal keskenduda olulisele.

3. Komisjon tagab, et suulise asjaarutamise tulemusena on kaebuse kohta võimalik vastu võtta otsus, kui ei kerki esile erilisi põhjusi vastupidiseks.

Artikkel 10

Teatised osapooltele

Kui komisjon peab otstarbekaks osapooli teavitada sisuliste või õiguslike küsimuste võimaliku hindamise suhtes, koostatakse teatis nii, et selle tõlgendamine mingil viisil komisjoni ei seoks.

Artikkel 11

Seisukohad üldist huvi pakkuvate küsimuste kohta

Komisjon võib omal algatusel või ameti presidendi kirjaliku ja põhjendatud taotluse alusel paluda tal esitada kirjalikult või suuliselt oma seisukoht pooleli olevate asjaarutamiste käigus üleskerkinud üldist huvi pakkuvate küsimuste kohta. Osapooltel on õigus esitada presidendi seisukohtade suhtes oma tähelepanekuid.

Artikkel 12

Otsustele eelnevad nõupidamised

Ettekande tegija esitab teistele komisjoni liikmetele vastuvõtmisele tuleva otsuse eelnõu ja määrab mõistliku tähtaja, mille jooksul selle kohta saab esitada vastuväiteid või teha muudatusettepanekuid. Kui ilmneb, et komisjoni liikmed ei ole kõik ühel arvamusel, tuleb komisjon kokku, et vastuvõtmisele tulevat otsust arutada. Nõupidamistest võtavad osa ainult komisjoni liikmed; asjaomase komisjoni esimees võib siiski anda teistele ametnikele, nagu näiteks registraatoritele või tõlkidele osalemisloa. Nõupidamised on salajased.

Artikkel 13

Hääletamise järjekord

1. Komisjoni liikmete nõupidamiste ajal kuulatakse esimesena ära ettekande tegija arvamus ning viimasena esimehe arvamus, kui ettekande tegijaks ei ole esimees.

2. Kui on vaja hääletada, hääletatakse samas järjekorras, välja arvatud siis, kui esimees on ühtlasi ettekande tegija, sel juhul hääletab ta viimasena. Hääletamisest keeldumine ei ole lubatud.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.