2003Q0401 — ET — 24.03.2007 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

FINANTSMÄÄRUS,

27. märts 2003,

mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous ( 1 ) (edaspidi „AKV-EÜ leping”), võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlev otsus), ( 2 ) võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. septembril 2000. aastal Brüsselis alla kirjutatud sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta (vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile) ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa ( 3 ) (edaspidi „sisekokkulepe”), eriti selle artiklit 31, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 4 ) võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust, ( 5 ) võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga arvamust ning arvestades järgmist: (1) Tarvis on kindlaks määrata üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel liikmesriigid teevad sissemakseid sisekokkuleppega loodud 9. Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF”) ning mille alusel eraldatakse rahalist abi EÜ asutamislepingu neljanda osa kohaldamisalasse kuuluvatele ülemeremaadele ja -territooriumidele. (2) Tarvis on kehtestada tingimused, millest lähtudes kontrollikoda rakendab oma volitusi EAFi suhtes. (3) Sätted, mis käsitlevad kontrollikoja poolt teostatavat kontrolli EIP hallatavate vahendite üle, on kooskõlas asutamislepingu artikliga 248 ette nähtud kolmepoolse lepingu lepingulise iseloomuga. (4) Tuleks kehtestada eeskirjad eelmiste EAFide võimalike jääkide kasutamiseks, eelkõige nende 9. EAFi ülekandmise, erinevate AKV-EÜ koostöölepingu või ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsusega ette nähtud koostööinstrumentide jaoks eraldamise üksikasjalik kord ning kohaldatavad rakendusnormid. (5) Tarvis on tagada käesoleva määruse ning komisjoni poolt ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakendamiseks vastu võetud meetmete järjepidevus. (6) Vajalik on tagada AKV-EÜ lepingu alusel rahastatavate programmide ja projektide nõuetekohane, kiire ja tõhus elluviimine ning kehtestada läbipaistev ja hõlpsasti kohaldatav menetluskord, mis soodustab ülesannete ja vastutuse detsentraliseerimist. (7) AKV-EÜ ministrite nõukogu 7. oktoobri 2002. aasta otsuses 2/2002, mis käsitleb Cotonou lepingu IV lisa artiklite 28, 29 ja 30 kohaldamist, ( 6 ) sätestati EAFist rahastatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingutega seotud üldeeskirjad ja -tingimused ning nende lepingutega seotud lepitus- ja arbitraažimenetluse kord. (8) Tarvis on kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel EAFi juhtiv eelarvevahendite käsutaja, kelle nimetab ametisse komisjon ja kes vastutab muu hulgas EAFi kulutuste kinnitamise eest, peab tihedas koostöös siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga kehtestama meetmete nõuetekohase elluviimise tagamiseks. (9) EAFi finantsmääruse koostamisel tuleks nii palju kui võimalik arvesse võtta nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta ( 7 ) (edaspidi „üldine finantsmäärus”), mis on komisjoni sisemise korralduse reformimise nurgakiviks, pidades eelkõige silmas võimalikku EAFi vahendite integreerimist ühenduste üldeelarvesse. Käesoleva määruse rakendamisel saadud kogemustest lähtuvalt võib komisjon teha ettepanekuid selle muutmiseks, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA FINANTSMÄÄRUSE:

ESIMENE OSA

PÕHISÄTTED

I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED

1.

PEATÜKK

SISU JA REGULEERIMISALA

Artikkel 1

1. Käesoleva määrusega nähakse ette 9. EAFi loomise ja selle vahendite arvel toimuva rahastamise eeskirjad.

2. Komisjon asub täitma ühenduse kohustusi, mis on määratletud AKV-EÜ lepingu artiklis 57 ja ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses. Selleks korraldab ta tagastamatu abina eraldatavate EAFi vahenditega teostatavate toimingute rahastamist, välja arvatud intressitoetuste osas, ning teeb makseid vastavalt käesolevale määrusele.

Käesolevat määrust kohaldades tegutseb komisjon omal vastutusel ning eraldatud vahendite piires.

3. Ühenduse nimel tegutsev EIP haldab investeerimisrahastut ja intressitoetusi ning teostab nendega seotud toiminguid vastavalt teises osas sätestatud normidele. Seda tehes tegutseb EIP ühenduse nimel ning vastutusel.

EIP kohustub rahastama selliseid meetmeid, mis teostatakse laenudena panga omavahenditest, millele võib olla liidetud intressitoetus EAFi vahenditest.

4. Käesoleva osa sätteid ning kolmanda osa sätteid kohaldatakse üksnes komisjoni haldusalasse kuuluvate EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamise suhtes. Neid sätteid tuleb tõlgendada nii, et neist ei tulene komisjonile mingeid kohustusi seoses EIP hallatavate EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamisega.

5. Kui ei ole sätestatud teisiti, loetakse käesoleva määruse viited AKV riikidele ühtlasi viideteks AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklites 13 ja 14 nimetatud organitele või esindajatele, kellele nad lepingu alusel võivad oma kohustuste täitmiseks anda nõuetekohase mandaadi.

6. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

2.

PEATÜKK

ARVESTUSÜHIKU PÕHIMÕTE

Artikkel 2

EAFi vahendeid kogutakse ja kasutatakse ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes.

Artiklis 26 nimetatud rahahalduslikel eesmärkidel võib peaarvepidaja siiski teha tehinguid eurodes, teistes vääringutes ja riikide vääringutes.

3.

PEATÜKK

SIHTOTSTARBELISUSE PÕHIMÕTE

Artikkel 3

EAFi vahendid nähakse ette sihtotstarbeliselt vastavalt peamistele koostööinstrumentidele, mida kirjeldatakse AKV-EÜ lepingu finantsprotokollis ja ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses.

Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid”) osas on need instrumendid ette nähtud AKV-EÜ lepingu I lisas sätestatud finantsprotokolliga. Vahendite ettenägemisel lähtutakse ka sisekokkuleppe sätetest ning peetakse silmas selle kokkuleppe artikli 2 lõikes 2 sätestatud mittejaotatavat reservi ning selle artikli 4 rakendamisega seotud kulude katteks reserveeritud vahendeid.

Ülemeremaade ja -territooriumide (edaspidi „ÜMT”) osas on need instrumendid ette nähtud ülemeremaade assotsieerimist käsitleva otsuse II A lisas. Nende vahendite ettenägemisel peetakse silmas ka selle lisa artikli 3 lõikes 3 sätestatud mittejaotatavat reservi ning selle artikli 1 lõike 1 punkti c kohasteks uuringuteks või tehniliseks abiks reserveeritud vahendeid.

4.

PEATÜKK

USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE PÕHIMÕTE

Artikkel 4

1. EAFi vahendeid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk siis säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.

2. Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida tegevuses kasutatakse, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ja laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.

Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.

Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.

3. Eesmärgid seatakse ja nende saavutamist jälgitakse mõõdetavate näitajate abil. Selleks tuleb kavandatavat toimingut enne EAFi vahendite andmist eelhinnata ning toiming tuleb esitada järelhindamiseks, et tagada kavandatud eesmärkide vastavus kasutatud vahenditele.

4. Programme või toiminguid kontrollitakse korrapäraselt, pidades eelkõige silmas artikli 38 lõikes 1 nimetatud osamaksunõuete prognoose, tõendamaks, et need on põhjendatud.

5.

PEATÜKK

LÄBIPAISTVUSE PÕHIMÕTE

Artikkel 5

1. EAFi vahendeid kogutakse ja kasutatakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

2. Sisekokkuleppe artikli 10 kohaste kohustuste ja maksete iga-aastased prognoosid koos käesoleva määruse artiklis 96 nimetatud EAFi raamatupidamisaruandega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

II

JAOTIS

VAHENDID JA HALDUSKULUD

1.

PEATÜKK

EAFI VAHENDITE KOOSTISOSAD

Artikkel 6

1. EAF koosneb:

a) sisekokkuleppe artiklis 1 sätestatud summast;

b) kõikidest käesoleva määruse kolmandas osas sätestatud eelmiste EAFide jääkidest, nagu on ette nähtud sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga b.

2. AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37 nimetatud Euroopa makseasutustes hoiustatud käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud summadest saadav intressitulu kantakse ühele või mitmele komisjoni nimel avatud pangakontole ning seda kasutatakse sisekokkuleppe artikli 9 ja käesoleva määruse kohaselt.

3. AKV-EÜ lepingu ja sisekokkuleppega ette nähtud assigneeringute jaotus on teavitamise eesmärgil esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 7

Sisekokkuleppe artiklis 4 sätestatud summa on ette nähtud komisjoni kulude katteks AKV-EÜ lepingu rakendamisel. Seda kasutatakse vastavalt sisekokkuleppe artiklis 9 sätestatud põhimõtetele.

Neid vahendeid kasutatakse muu hulgas komisjoni ja selle esinduste haldussuutlikkuse parandamiseks, et tagada EAFi rahastatavate meetmete sujuv ettevalmistus ja rakendamine.

2.

PEATÜKK

EAFI OSAMAKSUD

Artikkel 8

1. Komisjon kehtestab igal aastal ja edastab hiljemalt 15. oktoobriks nõukogule kalkulatsiooni järgmisel eelarveaastal tehtavate maksete ja osamaksunõuete ajakava kohta. Seda tehes võtab komisjon arvesse EIP poolt artikli 121 alusel esitatavaid kalkulatsioone EIP hallatavate toimingute, sealhulgas intressitoetuste kohta.

Komisjon põhjendab nõutavaid osamakse, võttes aluseks oma suutlikkuse tagada tõhusalt ettepanekule vastav vahendite hulk. EIP põhjendab taotletavat summat oma tegevusega seotud vajadustest lähtuvalt. Nõukogu otsustab nende põhjenduste ja iga osamaksunõude üle vastavalt sisekokkuleppe artiklis 10 ning käesoleva määruse artiklis 38 viidatud normidele.

2. Iga liikmesriigi osamaks kantakse üle eelmistest EAFidest artikli 6 kohaselt. 9. EAFi kantud vahendites arvutatakse võrdeliselt selle liikmesriigi osamaksuga vastavasse EAFi.

3. Komisjoni iga-aastane osamaksude kalkulatsioon hõlmab:

a) tema enese ja EIP järgmise eelarveaasta kohustuste prognoose;

b) tema enese ja EIP kohustuste ja väljamaksete iga-aastaseid kalkulatsioone osamaksunõude aastale järgneva nelja aasta kohta; nõukogu kiidab ajakava heaks ja vaatab selle läbi igal aastal.

EAFi finantsteave, sealhulgas jooksva ja järgmise aasta osamaksude kalkulatsioonis, mille komisjon esitab eelarvepädevale asutusele seoses iga-aastase eelarvemenetlusega, tehakse nõukogule kättesaadavaks hiljemalt 15. juuniks. Selle teabe alusel koostatakse kohustuste ja väljamaksete vahekalkulatsioon.

4. Kui osamaksudest ei piisa EAFi kõnealuse eelarveaasta tegelike vajaduste katmiseks, võib vastavalt sisekokkuleppe artikli 10 lõikele 4 teha otsuse täiendavate maksete kohta.

5. Liikmesriikide osamaksude tasumine toimub artikli 38 kohaselt.

III

JAOTIS

EAFI VAHENDITE KASUTAMINE

1.

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 9

Komisjon võib oma EAFi vahendite kasutamisega seotud volitusi delegeerida oma talitustele käesoleva määrusega ettenähtud tingimuste kohaselt ning komisjoni poolt delegeerimisdokumendis sätestatud piires. Volitatud isikud võivad tegutseda ainult oma otseste volituste piires.

Artikkel 10

Kõikidel 3. peatükis määratletud finantsjuhtimises osalejatel on keelatud võtta EAFi vahendite kasutamisega seotud meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane osaleja hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale ametiisikule.

Artikkel 11

1. Sisekokkuleppe artikli 24 lõigetes 1 ja 3 rahastamisettepanekute puhuks ette nähtud menetluste kohaselt ning nende menetluste kiirendamise huvides esitab komisjon rahastamisettepanekud AKV-EÜ IV lisa artikli 16 lõikes 7 viidatud tegevuste rahastamiseks eraldatavate üldsummade kohta. Pärast ettepaneku vastuvõtmist võib komisjon teha rahastamisotsuseid selle üldise heakskiidu alusel.

2. Lõikes 1 nimetatud rahastamisettepanekutes sätestatakse ühenduse toetuse eesmärgid ja, kui võimalik, selle kavandatav mõju. Neis kirjeldatakse ka meetmete elujõulisust, varasemaid kogemusi ja hinnanguid ning kooskõlastamist teiste abiandjatega.

2.

PEATÜKK

KASUTUSVIISID

Artikkel 12

Komisjon rakendab EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamise puhul detsentraliseeritud juhtimist koos AKV riikidega vastavalt AKV-EÜ lepingu lepingus sätestatud tingimustele ning lepingu artiklis 57 ja selle IV lisa artiklites 34, 35 ja 36 sätestatud vastutusjaotust kohaldades.

Komisjon rakendab EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamise puhul detsentraliseeritud juhtimist koos ÜMTdega vastavalt ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevale otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud tingimustele.

AKV-EÜ lepingus, sisekokkuleppes, ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud juhtudel rakendab komisjon EAFi vahenditest toimuva rahastamise puhul detsentraliseeritud juhtimist.

AKV-EÜ lepingus, sisekokkuleppes, ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud erijuhtudel rakendab komisjon EAFi vahenditest toimuva rahastamise puhul ühist juhtimist koos rahvusvaheliste organisatsioonidega.

EAFi vahendeid võib ühise eesmärgi saavutamiseks ühendada teistest allikatest pärinevate summadega.

Artikkel 13

▼M1

1. Detsentraliseeritud juhtimise puhul korraldab komisjon EAFi vahenditest toimuvat rahastamist vastavalt lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele, ilma et see piiraks ülejäänud ülesannete delegeerimist artikli 14 lõikes 3 osutatud organisatsioonidele.

▼B

2. Komisjon ning abi saavad AKV riigid või ÜMTd:

a) kontrollivad korrapäraselt EAFi rahastatavate toimingute nõuetekohast rakendamist;

b) võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral vastutuselevõtmisega seotud menetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud vahendid.

3. Et tagada rahasummade kasutamine vastavalt kohaldatavatele normidele ning talle nendega antud volituste piires rakendab komisjon kontrollimis- ja heakskiitmismenetlusi või teeb finantskorrektsioone, mis võimaldavad tal täita oma AKV-EÜ lepingust, eelkõige selle IV lisa artikli 34 lõikest 1, ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevast otsusest, eriti selle artiklitest 20 ja 32 tulenevaid kohustusi seoses EAFi vahenditest rahastatavate kulutuste heakskiitmise ja kontrollimisega.

AKV riikide ja ülemereterritooriumide poolsed toimingud, mida rahastatakse EAFi vahenditest, on komisjoni kontrolli all, mida võib teostada eelneva heakskiitmise, järelkontrolli või liitmenetluse abil AKV-EÜ lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse ning selle rakendusmeetmete sätete kohaselt.

4. Olenevalt AKV-EÜ lepinguga ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse ja selle rakendusmeetmetega ette nähtud detsentraliseerimise ulatusest püüab komisjon julgustada abi saavaid AKV riike ja ÜMTsid neile AKV-EÜ lepingu ja ülemeremaade assotsieerimist käsitleva otsusega antud volituste teostamisel järgima artiklis 4 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet ning eelkõige järk-järgult kasutusele võtma järgmisi nõudeid:

a) eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on tegelikult lahus;

b) on olemas tõhus haldustoimingute sisekontrollisüsteem;

c) on olemas kord eraldi raamatupidamisaruannete esitamiseks, mis kajastavad EAFi vahendite kasutamist;

d) on olemas sõltumatu avalik-õiguslik või eraõiguslik välisauditisüsteem;

e) hankemenetlused on läbipaistvad ning ennetavad ebavõrdset kohtlemist ja igasugust huvide konflikti;

f) artikli 80 lõikes 2 nimetatud otsese töövõtu puhul on olemas nõuetekohased sätted avansikontode haldamiseks ja kontrollimiseks ning määratletud on avansikontode haldaja ja peaarvepidaja kohustused.

Esimese lõigu kohaldamiseks lisab komisjon kokkuleppel abi saavate AKV riikide ja ÜMTdega vastavad sätted artikli 51 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingutesse.

Artikkel 14

1. Kui komisjon kasutab EAFi vahendeid tsentraliseeritult, täidavad rakendusülesandeid vahetult tema talitused või täidetakse neid delegeerimise teel käesoleva artikli lõigete 2–7 ja artiklite 16–17 kohaselt.

▼M1

Käesoleva artikli lõigete 2–7 ja artikli 15 kohast kaudset rakendamist kohaldatakse ka detsentraliseeritud juhtimise puhul, kui ülejäänud ülesanded delegeeritakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud organisatsioonidele.

▼B

2. Komisjon ei või delegeerida kolmandatele isikutele AKV-EÜ lepingust või ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevast otsusest tulenevaid rakendusvolitusi, kui nende volitustega kaasneb suur kaalutlusõigus põhimõtteliste valikute tegemisel.

Esimest lõiku kohaldatakse eelkõige artikli 51 lõikes 2 sätestatud rahastamisotsuste suhtes.

Kui kasutatakse kaudseid rakendusmeetodeid, mis on sätestatud lõikes 3, tuleb delegeeritavad rakendusvolitused selgelt määratleda ning teostada nende üle järelevalvet.

3. Lõikega 2 ette nähtud piirides võib komisjon delegeerida avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid, eelkõige rahastamisega seotud ülesandeid, järgmistele isikutele:

a) artiklis 15 nimetatud täitevasutused;

b) siseriiklikud avalik-õiguslikud juriidilised isikud, kes täidavad avalik-õiguslikke eesmärke ning pakuvad neile käesoleva lõike raames delegeeritud ülesannete täitmiseks piisavaid finantstagatisi.

▼M1

Komisjon teavitab iga aasta nõukogu asjaomastest juhtudest ja organitest, põhjendades piisavalt siseriiklike asutuste kasutamist.

▼B

Esimese lõigu punktis b viidatud programmide või projektide puhul, mida kaasrahastavad liikmesriigid või nende täitevasutused ning mis kajastavad sisekokkuleppe III peatükis ja ülemeremaade assotsieerimist käsitleva otsuse artiklis 20 sätestatud riigi koostööstrateegia prioriteete, võib komisjon delegeerida ühenduse abi haldamisega seotud vastutuse liikmesriikidele või nende täitevasutustele. Komisjon võib tekkivate halduskulude eest rahalise hüvitise andmiseks kasutada sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud EAFi vahendeid.

Rakendusülesandeid võib esimese lõigu punktis b nimetatud asutustele delegeerida üksnes juhul kui eelnev analüüs näitab, et rahastamisega seotud ülesannete delegeerimine vastab usaldusväärse finantsjuhtimise nõuetele ning tagab ühenduse meetmete mittediskrimineerivuse põhimõtte järgimise ning nähtavuse. Selline täitmisülesannete delegeerimine ei tohi põhjustada huvide konflikte. Kui analüüs näitab, et kõige paremini aitaks usaldusväärse finantsjuhtimise nõudeid täita delegeerimine, palub komisjon enne delegeerimist arvamust sisekokkuleppe artiklis 21 sätestatud EAFi komiteelt. EAFi komitee võib esitada arvamuse ka kavandatava valikukriteeriumide kohaldamise osas.

Esimese lõigu punktis b nimetatud finantstagatisi kohaldatakse eelkõige komisjonile võlgnetavate summade täieliku sissenõudmise puhul.

4. Kui kasutatakse lõikes 3 sätestatud kaudseid rakendusmeetodeid, on rakendamise eest vastutavad asutused kohustatud:

a) teostama korrapäraseid kontrolle rahastatavate toimingute elluviimise nõuetelevastavuse osas;

b) võtma asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral vastutuselevõtmisega seotud menetlusi, et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid.

5. Lõikes 3 nimetatud otsused, millega delegeeritakse rakendusvolitusi, hõlmavad kõiki tehtavate toimingute läbipaistvuse tagamiseks vajalikke meetmeid, mille hulka peavad kuuluma:

a) sõltumatu välisaudit;

b) tõhus haldustoimingute sisekontrollisüsteem;

c) neid toiminguid käsitleva raamatupidamisarvestuse kord ja selline raamatupidamisaruandluse kord, mis võimaldab kindlaks teha, kas EAFi vahendeid on õigesti kasutatud, ja kajastada raamatupidamisarvestuses vahendite kasutamise tegelikku ulatust;

d) IV ja VI jaotise sätetele vastavad hanke- ja toetuste andmise menetlused.

Komisjon võib tunnistada lõikes 3 nimetatud siseriiklike asutuste auditi-, raamatupidamisarvestus- ja hankesüsteemid enda omadega samaväärseks, võttes asjakohaselt arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid.

6. Komisjon tagab lõikes 3 nimetatud asutustele delegeeritud ülesannete täitmise korrapärase järelevalve ja hindamise. Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on nende asutuste osas samad volitused, kui komisjoni talituste puhul. Nimetatud asutused võtavad asjakohased meetmed, et aidata OLAFil sisejuurdlusi läbi viia. Nende asutuste iga toiming EAFi vahendite kasutamiseks, eelkõige iga nende poolt tehtav otsus või sõlmitav leping peab sisaldama selgesõnalisi sätteid artikli 51 lõikes 4 sätestatuga samaväärse kontrolli kohta.

7. Komisjon ei tohi EAFi vahenditest saadud summade kasutamisega seotud toiminguid, näiteks maksete tegemist ja sissenõudmist, delegeerida välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele, mida ei ole nimetatud lõike 3 esimese lõigu punktis b.

Välistele eraõiguslikele üksustele või lõike 3 esimese lõigu punktis b nimetamata üksustele võib komisjon lepingu alusel delegeerida tehnilisi erialaseid ülesandeid ja haldus-, ettevalmistus- või abiülesandeid, mis ei hõlma avaliku võimu ega kaalutlusõiguse kasutamist.

Artikkel 15

Täitevasutused on ühenduse õigusele alluvad juriidilised isikud, kes on asutatud komisjoni otsusega ja kellele saab täielikult või osaliselt delegeerida rakendusvolitusi komisjoni huvides ja vastutusel kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, ( 8 ) ning määratletakse nende asutamise ja tegutsemise tingimused ja kord.

Artikkel 16

Kui toimub ühine juhtimine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, kohaldavad need organisatsioonid oma raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlustes standardeid, mis loovad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised. EAFi vahenditest rahastatavate toimingute teostamist rahvusvaheliste organisatsioonide poolt kontrollib komisjon. Kontrolli teostatakse kas eelneva heakskiitmise, järelkontrollimiste või liitmenetluse abil.

3.

PEATÜKK

FINANTSJUHTIMISES OSALEJAD

1.

jagu

Ülesannete lahususe põhimõte

Artikkel 17

1. Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse käesoleva määruse viiteid eelarvevahendite käsutajale või vastutavale eelarvevahendite käsutajale viidetena 2. jaos määratletud komisjoni eelarvevahendite käsutajatele. Viiteid peaarvepidajale käsitatakse viidetena 3. jaos määratletud komisjoni arvepidajatele.

2.

jagu

Eelarvevahendite käsutaja

Artikkel 18

1. Artikli 1 lõikes 2 nimetatud toimingute rahastamisel täidab komisjon eelarvevahendite käsutaja ülesandeid.

2. Komisjon määrab kindlaks sobiva taseme töötajad, kellele ta delegeerib eelarvevahendite käsutaja ülesanded, ning piiritleb delegeeritavad volitused ja need juhtumid, mille puhul volitatud isikud võivad oma volitusi edasi delegeerida.

3. Vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklile 34 nimetab komisjon ühe volitatud eelarvevahendite käsutaja EAFi juhtivaks eelarvevahendite käsutajaks. Komisjon määratleb ka tema ülesanded ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakendamisel. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib oma volitusi eelarvevahendite käsutajatele edasi delegeerida.

4. Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritakse edasi üksnes isikutele, kelle suhtes kehtivad Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused (edaspidi „personalieeskirjad”).

5. Käesoleva jaotisega ette nähtud pädevusalanorme kohaldatakse volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes. Volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad võivad tegutseda üksnes volikirjas või edasivolitamiskirjas sätestatud ulatuses. Igas volitamis- või edasivolitamisotsuses tuleb märkida volituse ulatus ja, kui vaja, ajaline kehtivus. Volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajat võivad tema ülesannete täitmisel abistada üks või mitu töötajat, kellele tema vastutusel usaldatakse teatavad EAFi kasutamise ja selle raamatupidamise koostamisega seotud toimingud.

6. Lõigete 2, 3 ja 5 alusel tehtud otsustest teavitatakse volitatud isikuid, eelarvevahendite käsutajat, siseaudiitorit ja kontrollikoda.

Artikkel 19

Eelarvevahendite käsutaja, kellele usaldatakse EAFi vahendite haldamine, vastutab tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning seaduslikkuse ja korrakohasuse tagamise eest.

Artikkel 20

1. Kulude tegemisel võtavad juhtiv eelarvevahendite käsutaja ning volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendavad kulusid ja kinnitavad makseid ning valmistavad ette assigneeringute kasutamist.

2. Tulude haldamine hõlmab saada olevate summade eelarvestuste koostamist, nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. See võib vajadusel hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.

Artikkel 21

1. Programmide või projektide ellurakendamisega seotud toiminguid teeb, välja arvatud detsentraliseeritud juhtimise puhul, AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 35 ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakendusmeetmetes sätestatud siseriiklik või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja, tehes AKV riikides tihedat koostööd delegatsiooni juhiga, nagu on sätestatud AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklites 35 ja 36.

2. Delegatsiooni juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja ning talle antud volituste teostamisel kohaldatakse tema suhtes käesolevat määrust. Ta saab oma AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 36 ja ülemeremaade assotsieerimist käsitleva otsuse rakendusmeetmetes sätestatud ülesannete täitmiseks vajalikud juhised ning volitused.

Artikkel 22

1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab kõik AKV-EÜ lepingu IV lisa ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse artiklite 18 ja 33 ning selle II A ja II D lisa rakendamiseks vajalikud meetmed.

2. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et siseriiklikud, piirkondlikud või kohalikud eelarvevahendite käsutajad täidavad oma AKV-EÜ lepingust ja eriti selle IV lisast ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevast otsusest ja selle rakendusmeetmetest tulenevaid kohustusi. Tihedas koostöös siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga võtab ta selliseid kohustusi ja finantsmeetmeid, mis on majanduslikust ja tehnilisest seisukohast vajalikud toimingute nõuetekohaseks läbiviimiseks.

Artikkel 23

Kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja saab teada, et EAFi vahendite juhtimisega seotud menetlustes on probleeme, võtab ta olukorra parandamiseks koos siseriikliku või piirkondliku eelarvevahendite käsutajaga ühendust vastavate isikutega ning astub kõik vajalikud sammud. Näiteks juhtudel, kus siseriiklik või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja ei täida või ei saa täita oma AKV-EÜ lepingust tulenevaid kohustusi, võib juhtiv eelarvevahendite käsutaja ajutiselt astuda tema asemele, millisel juhul komisjon võib tekkinud täiendava halduskoormuse katteks saada rahalist hüvitist asjaomasele AKV riigile assigneeritud vahenditest.

Kõik meetmed, mida juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab esimese lõigu alusel, võetakse asjaomase siseriikliku või piirkondliku eelarvevahendite käsutaja nimel ja vastutusel.

Artikkel 24

1. Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate toimingute laadiga seotud ohte asjakohaselt arvesse võttes kehtestab juhtiv eelarvevahendite käsutaja komisjoni vastuvõetud miinimumnõuete kohaselt organisatsioonilise struktuuri ja oma ülesannete täitmiseks kohandatud haldus- ja sisekontrollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise. Enne toimingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte, kusjuures kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

2. Kõikidel töötajatel, kes vastutavad finantstoimingute kontrollimise eest, peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad täidavad komisjoni kehtestatud kutsenorme.

3. Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises, leiab, et otsus, mille täitmist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult juhtivale eelarvevahendite käsutajale ja, kui viimane ei võta meetmeid, artikli 35 lõikes 3 osutatud toimkonnale. Pettuse, korruptsiooni või muu õigusvastase tegevuse korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatab ta sellest OLAFile ja personalieeskirjadega kindlaks määratud ametiisikutele.

Artikkel 25

Juhtiv eelarvevahendite käsutaja annab oma komisjonile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave. Aruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi toimimist. Iga-aastane tegevusaruanne ja muu ettenähtud teave tehakse teatavaks komisjoni siseaudiitorile. Hiljemalt iga aasta 15. juuniks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtte eelmise aasta tegevusaruandest.

3.

jagu

Peaarvepidaja

Artikkel 26

1. Peaarvepidaja vastutab järgmise eest:

a) maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saada olevate summade sissenõudmine;

b) finantsaruannete ja rahastamise aruannete koostamine ja esitamine vastavalt artiklitele 100 ja 101;

c) arvepidamine, mis hõlmab: i) artiklis 6 nimetatud assigneeringuid, välja arvatud investeerimisrahastu ja intressitoetuste assigneeringud; ii) artiklis 51 nimetatud kohustusi; iii) makseid, tulusid ja võlgnevusi;

d) raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamine VII jaotise kohaselt;

e) raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste juhtiva eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide kehtestamine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või selgitamiseks;

f) sularahahaldus.

2. Peaarvepidaja hangib juhtivalt eelarvevahendite käsutajalt ja EIP-lt kogu vajaliku teabe, mida on vaja EAFi vahendite kasutamist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures kumbki eelnimetatu tagab omalt poolt selle teabe usaldusväärsuse.

3. Üksnes peaarvepidaja on volitatud tegelema raha ja muude varadega. Ta vastutab nende säilimise eest.

Artikkel 27

Peaarvepidaja nimetab ametisse komisjon. Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvatele, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju. Volikirjas määratletakse volitatutele usaldatud ülesanded.

Esimese lõigu alusel tehtud otsustest teavitatakse volitatud isikuid, juhtivat eelarvevahendite käsutajat, siseaudiitorit ja kontrollikoda.

4.

jagu

Makseasutus

Artikkel 28

AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 37 lõigetes 1 ja 4 ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakendusmeetmetes sätestatud maksete sooritamiseks avab eelarvevahendite käsutaja AKV riikide vääringutes või ÜMTde kohalikes vääringutes maksete jaoks kontod AKV riikide ja ÜMTde finantsasutustes ning eurodes ja muudes vääringutes maksete jaoks kontod liikmesriikide finantsasutustes. AKV-EÜ lepingu artikli 37 lõike 2 kohaselt ei maksta AKV riikide ja ÜMTde finantsasutustes avatud kontodel olevatelt hoiustelt intressi ning viimased ei saa oma teenuste eest tasu. Vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõikele 3 makstakse liikmesriikide finantsasutustes avatud kontodel olevatelt hoiustelt intressi, mis kantakse mõnele selles artiklis sätestatud kontole.

Artikkel 29

Komisjoni ja AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37 ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakendusmeetmetes sätestatud makseasutuste vahelised suhted reguleeritakse lepingutega. Pärast allakirjutamist saadetakse need lepingud teavitamise eesmärgil kontrollikojale.

Artikkel 30

1. Komisjon kannab artikli 40 lõike 3 kohaselt avatud erikontodelt üle summad, mis on vajalikud vahendite kandmiseks tema nimel artikli 28 kohaselt avatud kontodele. Ülekanded tehakse projektide ja programmide rahavajadustest lähtuvalt.

2. Komisjon püüab kõik raha väljavõtmised artikli 40 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud kontodelt teha nii, et tema vahendid jaguneksid nende kontode vahel alati võrdeliselt erinevate liikmesriikide EAFi osamaksudega.

Artikkel 31

EAFi kontodelt tehinguid tegema volitatud komisjoni ametnike ja töötajate allkirjad antakse asjaomastele pankadele kontode avamise või, kui ametnikke ja töötajaid volitatakse hiljem, volituste andmise ajal. Seda protseduuri kohaldatakse ka siseriiklike ja piirkondlike eelarvevahendite käsutajate ja nende asetäitjate allkirjade andmiseks, et nad saaksid teha tehinguid AKV riikides või ÜMTdes avatud makseasutuse kontodelt ja, kui vaja, liikmesriikides avatud kontodel.

4.

PEATÜKK

FINANTSJUHTIMISES OSALEJATE VASTUTUS

1.

jagu

Üldeeskirjad

Artikkel 32

1. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võivad juhtiva eelarvevahendite käsutaja ning volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus nende volitamise või edasivolitamise ajutiselt või lõplikult tühistada.

2. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib komisjon igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada peaarvepidajate ametivolitused.

Artikkel 33

1. Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse artiklis 32 osutatud isikute suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja nende kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa ühenduste ametnikke või liikmesriikide ametnikke hõlmava korruptsiooni vastu.

2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 34, 35 ja 36 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja või peaarvepidaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust, nagu on sätestatud personalieeskirjades. Pettuse, korruptsiooni või muu õigusvastase tegevuse korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatatakse sellest OLAFile ja personalieeskirjadega kindlaks määratud ametiisikutele.

2.

jagu

Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 34

Eelarvevahendite käsutaja on rahaliselt vastutav personalieeskirjade kohaselt, milles sätestatakse, et ametnikku võidakse kohustada täielikult või osaliselt hüvitama kahju, mis ühendused on kandnud raske rikkumise tagajärjel, mis ametnik on toime pannud oma ülesannete täitmisel või seoses nende täitmisega, eriti kui ta määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat finantsmäärust eirates. Sama kehtib ka juhul, kui nad ei dokumenteeri võlanõuet või jätavad välja andmata sissenõudekorraldusi või nende väljaandmisega põhjendamatult hilinevad või jätavad välja andmata maksekorraldusi või nende väljaandmisega põhjendamatult hilinevad, tuues sellega institutsioonile tsiviilvastutuse kolmandate isikute ees.

Artikkel 35

1. Kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab juhtivale eelarvevahendite käsutajale või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealuse otsuse tegemiseks, ei saa eelarvevahendite käsutajat vastutusele võtta.

2. Sisese edasivolitamise korral vastutab juhtiv eelarvevahendite käsutaja sisseseatud haldus- ja sisemiste kontrollsüsteemide toimimise ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.

3. Komisjoni poolt üldise finantsmääruse kohaselt loodud toimkond on pädev EAFi osas otsustama, kas finantsrikkumine on toimunud ning kui on, siis millised on selle tagajärjed. Seoses EAFi vahendite haldamisega komisjoni poolt esitatakse küsimusi nimetatud toimkonnale üldise finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade sätete kohaselt.

Toimkonna arvamuse põhjal otsustab komisjon, kas algatada menetlus distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või kohustada asjaosalisi hüvitist maksma. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega juhtivale eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile.

3.

jagu

Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 36

Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korra kohaselt, eriti juhul kui:

a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad kaduma või kahjustuvad;

b) ta muudab alusetult pangakontosid või postižiirokontosid;

c) tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;

d) ta ei nõua sisse saada olevat tulu.

5.

PEATÜKK

TULUTOIMINGUD

1.

jagu

EAFi vahendite kasutatavaks tegemine

Artikkel 37

EAFi tulu koosneb sisekokkuleppe ja käesoleva määruse kohastest liikmesriikide maksetest, käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt hoiustelt saadud tulust ning muudest summadest, mille vastuvõtmise nõukogu on ette näinud.

Artikkel 38

1. Liikmesriikide iga-aastased osamaksud määrab komisjoni ettepanekul kindlaks nõukogu, tehes otsuse sisekokkuleppe artiklis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega, ning need makstakse kolme osamaksena vastavalt järgmistele protseduuridele.

2. Järgmise aasta esimese osamakse kohta teeb nõukogu ettepaneku samaaegselt artikli 8 lõikes 1 nimetatud teatisega. Nõukogu teeb selle osamakse kohta otsuse hiljemalt jooksva aasta lõpuks ning liikmesriigid tasuvad ettenähtud osamaksud hiljemalt järgmise aasta 21. jaanuariks.

Jooksva aasta teise osamakse kohta teeb nõukogu ettepaneku samaaegselt artikli 8 lõikes 3 nimetatud teatisega. Nõukogu teeb selle osamakse kohta otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva jooksul alates komisjoni ettepaneku saamisest. Liikmesriigid tasuvad selle osamaksega ette nähtud osamaksud hiljemalt 21 päeva jooksul alates kuupäevast, mil nõukogu otsus neile teatavaks tehti.

Jooksva aasta kolmanda osamakse kohta teeb komisjon ettepaneku 10. oktoobriks. Nõukogu teeb selle osamakse kohta otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva jooksul alates komisjoni ettepaneku saamisest. Liikmesriigid tasuvad selle osamaksega ette nähtud osamaksud hiljemalt 21 päeva jooksul alates kuupäevast, mil nõukogu otsus neile teatavaks tehti.

Nõukogu poolt sisekokkuleppe artikli 10 lõike 4 alusel kindlaks määratud täiendavad osamaksud konkreetseks eelarveaastaks kuuluvad tasumisele ning makstakse võimalikult lühikese aja jooksul, mis nähakse ette osamaksenõuet sisaldavas otsuses ning ei tohi ületada kolme kuud, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

3. Iga osamaksu osa puhul, mille kohta komisjon on teinud ettepaneku ja nõukogu otsuse, märgitakse vastavalt artiklile 1:

a) osamaksu summa, mis on vajalik komisjoni hallatavate EAFi toimingute rahastamiseks;

b) osamaksu summa, mis on vajalik EIP hallatavate EAFi toimingute, sealhulgas intressitoetuste rahastamiseks.

4. Iga liikmesriigi poolt tasumisele kuuluvad lõikes 3 viidatud summad määratakse kindlaks selliselt, et iga käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud summa on võrdeline selle riigi EAFi osamaksuga, mis on kindlaks määratud sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 2 ning esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 39

Käesolevat osa ja kolmandat osa kohaldatakse üksnes komisjoni poolt artikli 40 kohaselt kogutud tulude suhtes.

Artikkel 40

1. Liikmesriikide osamaksud väljendatakse eurodes.

2. Kõik liikmesriigid tasuvad oma osamaksu summa eurodes.

3. Komisjoni poolt artikli 38 lõike 2 punkti a alusel kogutava summa osas teeb iga liikmesriik ülekande erikontole, mille nimi on „Euroopa Ühenduste Komisjon – Euroopa Arengufond” ning mis avatakse selle liikmesriigi emissioonipangas või tema määratud finantsasutuses. Need osamaksud jäävad nimetatud erikontodele, kuni on tarvis sooritada AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37 ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakendusmeetmetes sätestatud makseid.

EIP poolt artikli 38 lõike 2 punkti b alusel kogutava summa osas kannab iga liikmesriik vastavalt artiklis 122 sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele osamaksed liikmesriigi nimel EIPs avatud kontole.

Kui vaja, annab komisjon artiklis 38 nimetatud nõukogu otsuste ellurakendamiseks vajalikku tehnilist abi.

4. Kui käesoleva artikli kohaselt tasumisele kuuluvat osamakse osa ei tasuta artikli 38 lõikega 1 ette nähtud tähtajaks, on asjaomane liikmesriik kohustatud maksmata jäänud summalt intressi tasuma. Intressi määr on kahe protsendipunkti võrra suurem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes selle kuu esimesel päeval, mil tähtpäev saabub, ning mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C osas. Intressimäärale lisandub veerand protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Intressi makstakse kogu viivitatud aja eest ning seda arvutatakse alates artikliga 38 ette nähtud osamakse tähtpäevale järgnevast kalendripäevast.

Komisjonile artikli 38 lõike 2 punkti a alusel võlgnetavalt summalt tasutakse intressi mõnele artikli 6 lõikes 2 sätestatud kontole.

EIP-le artikli 38 lõike 2 punkti b alusel võlgnetavalt summalt tasutakse viivisintressi EIP-le.

5. AKV-EÜ lepingu I lisas sätestatud finantsprotokolli kehtivusaja lõppedes esitab komisjon vajadusel käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohase nõude osamaksude kohta, mida liikmesriigid on kohustatud käesoleva määruse artikli 38 alusel tasuma.

2.

jagu

Saadaolevate summade eelarvestus

Artikkel 41

Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab esmalt saada olevate summade eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tuleneda ühenduse asutusele võlgnetav summa või mis võivad seda summat muuta ning millest siseriiklik eelarvevahendite käsutaja komisjoni teavitab või mida komisjon ise märkab. Eelarvestused saadetakse peaarvepidajale, kes kirjendab need raamatupidamisse. Eelarvestuses tuleb eelkõige nimetada tulu liik ja eelarvepunkt, kuhu see kirjendatakse, ning võimalust mööda arvestuslik summa ja võlgniku nimi. Saadaolevate summade eelarvestuse koostamisel kontrollib vastutav eelarvevahendite käsutaja eelkõige, et:

a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;

b) eelarvestatud saadaolev summa on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste EAFi haldamist käsitlevate sätetega ja kõikide nende alusel vastu võetud aktidega ning artiklis 4 viidatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

3.

jagu

Saadaolevate summade kindlaksmääramine

Artikkel 42

Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib võla olemasolu;

b) määrab kindlaks võla olemasolu ja suuruse või kontrollib seda;

c) kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.

4.

jagu

Sissenõudmise põhimõte

Artikkel 43

1. Valesti makstud summad nõutakse sisse.

2. Komisjon kehtestab tasumisega viivitamisel ühendusele intressi maksmise tingimused.

5.

jagu

Sissenõudmise kinnitamine

Artikkel 44

1. Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saada olev summa, mille ta on kindlaks määranud.

2. Ilma et see mõjutaks AKV riikide või ÜMTde vastutust, võib komisjon isikutelt, välja arvatud riigid, saadaoleva summa formaalselt kindlaks määrata otsusega, mis on täitmisele pööratav asutamislepingu artiklis 256 sätestatutega samaväärsetel tingimustel.

Artikkel 45

Iga kindlakstehtud, kindlasummaline ning EAFi vahendite kasutamisega seoses tasumisele kuuluv võlg määratakse kindlaks peaarvepidajale antud sissenõudekorraldusega, millele järgneb võlgnikule saadetav teade võlgnevuse kohta, kusjuures mõlemad dokumendid koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja. Sissenõudekorraldusele lisatakse esitatud nõuet tõendavad dokumendid. Sissenõudekorralduse koostamisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;

b) sissenõudekorraldus on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste sätetega;

c) tõendavad dokumendid on nõuetekohased;

d) võlgniku andmed on õiged;

e) maksetähtpäev on märgitud;

f) sissenõudekorraldus on kooskõlas artiklis 4 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;

g) sissenõutav summa on õige ja esitatud õiges vääringus.

Peaarvepidaja registreerib kõnealused sissenõudekorraldused raamatupidamises.

6.

jagu

Sissenõudmine

Artikkel 46

1. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadaolevaid summasid. Ta hoolitseb selle eest, et EAFi tulud laekuvad sissenõudekorraldustes esitatud maksetähtpäevaks, ja tagab ühenduste seonduvate õiguste kaitse.

2. Kui ettenähtud tähtajaks ei ole sissenõudekorraldust täidetud, teavitab peaarvepidaja vastutavat eelarvevahendite käsutajat ning algatab viivitamata sissenõude täitmise kõikide seadusega ettenähtud vahenditega, sealhulgas võimaluse korral tasaarvestuse kaudu. Kui see ei ole võimalik, nõuab peaarvepidaja võla sisse täitmisele pööratava sissenõudeotsusega, mis on tagatud artikli 44 lõike 2 kohaselt või kohtumenetlusega.

3. Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja EAFi ja ühenduste nõuded võlgnikele samaväärsete nõuetega, mis viimastel on EAFi või ühenduste suhtes ja mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele.

4. Kui V jaotises viidatud otsese töövõtu puhul ei täideta õigeaegselt nõudeid, mis EAFil on siseriikliku eelarvevahendite käsutaja vastu asjaomase AKV riigi või ÜMT avalik-õiguslike või avalik-õigusliku osalusega asutuste või ametite vastu, võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõik vajalikud meetmed võlgnetavate summade tegeliku tagasimaksmise saavutamiseks; muu hulgas peatab juhtiv eelarvevahendite käsutaja vajadusel asjaomase korra kohaldamise selle riigi või ÜMT suhtes.

Artikkel 47

1. Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega komisjoni poolt selleks eelnevalt kehtestatud rakenduseeskirjades sätestatud korra ja tingimuste kohaselt. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeerida üksnes komisjoni poolt lõikes 2 sätestatud eeskirjade kohaselt.

2. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis üldise finantsmääruse üksikasjalikke rakenduseeskirju.

6.

PEATÜKK

KULUTOIMINGUD

1.

jagu

Üldsätted

Artikkel 48

1. Iga kuluartikkel seotakse, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.

2. Käesoleva peatükiga nähakse ette kuluartikli sidumise, kulu tõendamise, kinnitamise ja maksmisega seotud otsused ja menetlused.

2.

jagu

Kulukohustuste võtmine: põhimõtted ja mõisted

Artikkel 49

Kulukohustuse võtmisele peab eelnema vastu komisjoni või komisjonilt volitused saanud asutuste poolt vastu võetud rahastamisotsus.

Artikkel 50

1. Komisjoni poolne kulukohustuste võtmine on toiming, millega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust.

Komisjoni poolne juriidilise kohustuse võtmine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kolmanda isiku ees kohustuse, mille tulemusena EAFil võib tekkida kulutuse tegemise kohustus.

Kulukohustuse ja juriidilise kohustuse peab võtma sama eelarvevahendite käsutaja. Seda reeglit võib eirata:

a) komisjonil tekkivate lõikes 4 määratletud halduskulude puhul, mille osas kulukohustus on jagatud vastavalt lõikele 3;

b) kui üldised kulukohustused on seotud artikli 51 lõike 3 kohaste rahastamislepingutega.

2. Komisjoni kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu suurus on teada.

Komisjoni kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.

3. Komisjoni halduskuludega seotud kulukohustused võib jagada mitme aasta peale iga-aastaste osamaksetena. Vastavas juriidilises kohustuses sätestatakse kõnealune jaotus.

4. Halduskuludena lõike 1 kolmanda lõigu punkti a tähenduses käsitatakse järgmisi kulusid:

a) kulutused inimressurssidele, välja arvatud koosseisulised töötajad;

b) koolituskulud;

c) lähetuskulud;

d) esinduskulud;

e) istungikulud;

f) kulutused seoses vabakutseliste tõlkide ja/või tõlkijatega;

g) ametnike vahetustega seotud kulutused;

h) vallas- ja kinnisvara rendi jooksvad kulud;

i) mitmesugused kindlustuskulud;

j) koristamis- ja hoolduskulud;

k) telekommunikatsiooniteenuste kasutamisega seotud kulud;

l) vee-, gaasi- ja elektrikulud;

m) perioodiliste väljaannete kulud.

Artikkel 51

1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab enne kolmandate isikute ees komisjoni jaoks siduva juriidilise kohustuse võtmist esmalt kulukohustuse.

2. Komisjoni poolt vastavalt AKV-EÜ lepingule või ülemereterritooriumide assotsieerimise otsusele tehtud rahastamisotsused, millega lubatakse tal anda EAFist rahalist abi, tekitavad komisjonile kulukohustusi.

3. Komisjoni juriidiliste kohustuste tekke aluseks on:

a) rahastamisleping ühendust esindava komisjoni ja abi saava AKV riigi või AKV riikide ÜMTde või nende määratud asutuste vahel;

b) toetus- või muu leping komisjoni ja meetmete rakendamise eest vastutavate riiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslike asutuste või füüsiliste või juriidiliste isikute vahel.

4. Igas rahastamislepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide EAFi vahenditest raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi.

Artikkel 52

Kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) kulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;

b) vahendid on ette nähtud;

c) kulu on kooskõlas asjakohaste sätetega, eriti AKV-EÜ lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse, sisekokkuleppe, käesoleva määruse ning kõikide nende sätete rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega;

d) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

Juriidilise kohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) kohustus on kaetud vastava kulukohustusega;

b) kulu on kooskõlas asjakohaste sätetega, eriti AKV-EÜ lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse, sisekokkuleppe, käesoleva määruse ning kõikide nende sätete rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega;

c) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

3.

jagu

Kulukohustuse võtmine tsentraliseeritud juhtimise korral

Artikkel 53

1. Kui komisjon haldab EAFi vahendeid tsentraliseeritult või ühiselt, kohaldatakse kulukohustuse võtmisel käesoleva jao sätteid.

2. Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega võtab komisjon N aasta 31. detsembriks, kusjuures N aasta on aasta, mil komisjon võttis individuaalse kulukohustuse, kui artikli 50 lõikest 3 ei tulene teisiti.

Üldjuhul katavad üldised kulukohustused vastavate komisjoni poolt N + 1 aasta 31. detsembriks võetud individuaalsete juriidiliste kulukohustuste kogumaksumuse, kusjuures N aasta on aasta, mil komisjon võttis üldise kulukohustuse, kui artikli 50 lõikest 3 ei tulene teisiti.

Seevastu artikli 51 lõikes 3 nimetatud üldiste kulukohustuste täitmisel sõlmib komisjon vastavad individuaalsed lepingud ja kokkulepped hiljemalt kolme aasta jooksul alates kulukohustuse võtmisest. Auditeerimist ja hindamist käsitlevad individuaallepingud võib sõlmida hiljem.

Esimeses ja teises lõigus nimetatud tähtpäevade möödumisel tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutamata jäänud osaga seotud kulukohustused.

3. Enne üldise kulukohustuse alusel komisjoni poolt võetud individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle summa EAFi finantskontodele ja arvab selle maha üldisest kulukohustusest.

4. Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud artikli 50 lõikes 3 nimetatud halduskulude puhul.

Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest kuupäevast, tühistatakse ning vastavad assigneeringud vabastatakse.

Kui juriidilise kohustuse alusel ei ole kolme aasta jooksul väljamakseid tehtud, tühistab eelarvevahendite käsutaja kulukohustuse ja vabastab assigneeringud.

5. Projekt lõpetatakse ja lõigete 1–4 kohaselt ette nähtud summad tühistatakse pärast seda, kui komisjoni on seoses selle projektiga kolmandate isikute ees võtnud juriidilised kohustused ning seonduvad maksed ja kogutavad summad on kontodele kirjendatud.

6. Lõike 4 sätete kohaldamine ei mõjuta otsuseid, mida nõukogu võib teha vastavalt AKV-EÜ lepingu artiklitele 96 ja 97.

4.

jagu

Kulukohustuse võtmine detsentraliseeritud juhtimise korral

Artikkel 54

1. Kui EAFi vahendeid hallatakse detsentraliseeritult, kohaldatakse komisjoni poolsete kulukohustuse võtmisel käesoleva jao sätteid.

2. Rahastamislepingud abi saavate AKV riikide või ÜMTdega sõlmitakse hiljemalt N + 1 aasta 31. detsembriks, kusjuures N on aasta, mil komisjon võttis kulukohustuse.

Kui rahastamislepinguid ei ole esimeses lõigus sätestatud tähtpäevaks sõlmitud, tühistatakse vastavad assigneeringud.

►M1

3. Komisjon on kohustatud sooritama EAFi vahenditest makse, kui eelarvevahendite käsutaja:

a) kinnitab lepingute ja programmi eelarvestuse, nagu on sätestatud artikli 80 lõikes 4;

b) kinnitab toetuslepingud.

◄

Iga kinnituse osas kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja raamatupidamisse asjaomase lepingu, programmi eelarvestuse või toetuse väärtuse. Seda kirjet nimetatakse „assigneeritud summadeks”.

Assigneeritud summad, mis on kirjendatud, arvab komisjon maha asjaomastele rahastamisotsustele vastavatest üldistest kulukohustustest.

4. Artiklis 4 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ning oma volituste piires püüab komisjon tagada, et:

a) individuaalsed juriidilised kohustused, mille abil täidetakse lõikes 2 nimetatud rahastamislepinguid, võetakse hiljemalt kolme aasta jooksul alates komisjoni poolt vastava kulukohustuse võtmisest;

b) assigneeritud summad, mis vastavad lõikes 2 viidatud rahastamislepingu täitmiseks võetud individuaalsetele juriidilistele kohustustele, mille alusel ei ole tehtud makseid kolme aasta jooksul, tühistatakse.

Esimeses lõigus viidatud individuaalsed juriidilised kohustused on lepingud, toetuslepingud või programmi eelarvestused, mille on sõlminud AKV riik või ÜMT või selle asutused või nende nimel ja eest tegutsev komisjon.

Esimese ja teise lõigu kohaldamiseks lisab komisjon kokkuleppel abi saavate AKV riikide ja ÜMTdega vastavad sätted lõikes 2 nimetatud rahastamislepingutesse.

5. Projekt lõpetatakse ja lõigete 1–4 kohaselt ette nähtud summad tühistatakse pärast seda, kui AKV riik või ÜMT või selle asutused ja/või nende nimel ja eest tegutsev komisjon on võtnud selle projektiga seoses kohustused kolmandate isikute ees ning seonduvad maksed ja kogutavad summad on kontodele kirjendatud.

6. Lõike 4 sätete kohaldamine ei mõjuta otsuseid, mida nõukogu võib teha vastavalt AKV-EÜ lepingu artiklitele 96 ja 97.

5.

jagu

Kulude tõendamine

Artikkel 55

Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib kreeditori nõudeõigust;

b) määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda;

c) kontrollib nõude tasumisele vastavuse tingimusi.

Artikkel 56

1. Igasuguste kulude tõendamise aluseks on piisavad tõendavad dokumendid, mis kinnitavad kreeditori nõudeõigust lähtuvalt tegelikult osutatud teenuste, tarnitud kaupade või tehtud tööde aruandest või muudest makset põhjendavatest dokumentidest. Maksekorraldustele lisatavate tõendavate dokumentide iseloom ja esitatavad andmed peavad olema sellised, et oleks võimalik teostada artiklites 55, 58 ja 60 sätestatud kontrollimisi.

2. Enne kulude tõendamise otsuse tegemist kontrollib vastutav eelarvevahendite käsutaja tõendavaid dokumente isiklikult või teeb omal vastutusel kindlaks, et neid on kontrollitud.

3. Kulude tõendamise otsus vormistatakse tähiku „maksmiseks kinnitatud” allkirjastamisega vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt.

Artikkel 57

Juhtiv eelarvevahendite käsutaja kehtestab tähiku „maksmiseks kinnitatud” allkirjastamise kriteeriumid analoogia alusel üldise finantsmääruse rakenduseeskirjade sätete kohaselt.

Artikkel 58

Mitteelektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge templiga, mis sisaldab vastutava eelarvevahendite käsutaja allkirja. Elektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge vastutava eelarvevahendite käsutaja isikliku salasõna abil.

6.

jagu

Kulude kinnitamine

Artikkel 59

Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega käsu maksta välja tema poolt tõendatud kuluartikkel.

Artikkel 60

Maksekorralduse koostamisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) maksekorraldus on nõuetekohaselt välja antud, see tähendab, et eelnevalt on tehtud vastav tõendamisotsus märkega „maksmiseks kinnitatud”;

b) maksekorraldus vastab kirjendatud kulukohustusele;

c) kulud on raamatupidamises kirjendatud õigesse punkti;

d) assigneeringud on kasutatavad;

e) võlgniku andmed on õiged.

Artikkel 61

Maksekorralduses tuleb märkida:

a) eelarveaasta, millesse kulud tuleb kirjendada;

b) teostamisvahend ja assigneering, millesse see tuleb artikli 3 kohaselt kirjendada;

c) juriidiline kohustus, mille põhjal on tekkinud makse saamise õigus;

d) eelarveline kulukohustus, kuhu see kirjendatakse;

e) maksmisele kuuluv summa, märkides ära vääringu, milles see makstakse;

f) maksesaaja nimi ja aadress;

g) pangakonto, millele makse tuleb sooritada;

h) kulu kasutamise eesmärk;

i) maksetingimused.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja märgib maksekorraldusele kuupäeva, kirjutab sellele alla ning saadab seejärel peaarvepidajale.

Artikkel 62

Vastutav eelarvevahendite käsutaja säilitab tõendavad dokumendid.

7.

jagu

Kulude väljamaksmine

Artikkel 63

1. Väljamaksmine toimub üksnes siis, kui tõendatakse, et asjakohane meede on kooskõlas põhiakti või lepingu sätetega, ja see hõlmab üht või mitut järgmistest toimingutest:

a) kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;

b) maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest: i) üks eelmakse või mitu eelmakset, ii) üks vahemakse või mitu vahemakset, iii) lõppmakse.

2. Lõikes 1 nimetatud eri liiki maksed eristatakse raamatupidamisarvestuses nende tegemise ajal.

3. Eelmaksed on ette nähtud abisaaja varustamiseks sularahaga. Selle võib jagada mitmeks makseks.

4. Vahemakse, mis võib olla korduv, on ette nähtud abisaajale tehtud kulude hüvitamiseks kuluaruande põhjal, kui meetme rakendamine on veel pooleli. Sellega võib eelmakset vähendada tervikuna või osaliselt, ilma et see piiraks põhiakti või lepingu sätete kohaldamist.

5. Kulude lõpparveldus toimub jääksumma maksmisega, mis ei või olla korduv ja millest vähendatakse enne tehtud maksed, või sissenõudekorraldusega.

Artikkel 64

Peaarvepidaja tasub kulud kasutatavate vahendite piires.

Artikkel 65

Väljamaksed tehakse artiklis 28 nimetatud pangakontode kaudu. Komisjon kehtestab nende kontode avamise, haldamise ja kasutamise üksikasjalikud eeskirjad.

Eeskirjades nõutakse eelkõige, et kõikidele ülekandekorraldustel ja pangamaksetel oleks kahe nõuetekohaselt volitatud ametiisiku ühised allkirjad.

Artikkel 66

1. Kui delegatsiooni juht täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid edasivolituse alusel, nagu on sätestatud artikli 21 lõikes 2, võib asjaomased maksed sooritada edasivolitatud peaarvepidaja, vajadusel kohapeal.

Peaarvepidaja võib sooritada makseid kohalikus vääringus makseasutuse kontolt AKV riigis või ÜMTs ning makseid välisvaluutas ühelt või mitmelt ühenduses asuvalt makseasutuse kontolt.

2. Edasivolitatud peaarvepidaja poolt sooritatavate maksete puhul tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja kontrolli läbiviimise enne või pärast nende tegemist ning nende raamatupidamisse kirjendamisel.

8.

jagu

Kulutoimingute tähtajad

Artikkel 67

Kulude kinnitamine, heakskiitmine ja maksmine peab toimuma 90 päeva jooksul pärast maksetähtpäeva. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja kiidab kulud heaks ning teavitab sellest delegatsiooni juhti hiljemalt 45 päeva jooksul alates tähtpäeva möödumisest.

Nõuded seoses hilinenud maksetega, mille eest komisjon vastutab AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 37 alusel, katab komisjon käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud kontolt või kontodelt.

7.

PEATÜKK

ARVUTISÜSTEEMID

Artikkel 68

1. Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.

2. Kui eelarve täitmise toimingute käsitlemisel kasutatakse arvutisüsteeme ja alamsüsteeme, tuleb esitada iga süsteemi ja alamsüsteemi täielik kirjeldus.

Igas kirjelduses määratletakse kõikide andmeväljade sisu ja kirjeldatakse, kuidas süsteem iga individuaalset toimingut käsitleb. Kirjelduses selgitatakse üksikasjalikult, kuidas süsteem tagab iga toimingu täieliku kontrolljälje.

3. Arvutisüsteemide ja alamsüsteemide andmeid salvestatakse korrapäraselt ja hoitakse turvalises kohas.

8.

PEATÜKK

SISEAUDIITOR

Artikkel 69

EAFi siseaudiitoriks on komisjoni siseaudiitor. Ta täidab oma ülesandeid vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele standarditele. Ta kannab komisjoni ees vastutust süsteemide nõuetekohase toimimise ning komisjoni poolt artikli 1 alusel hallatavate EAFi vahendite kasutamise protseduuride kontrollimise eest. Siseaudiitor ei või olla eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja.

Artikkel 70

1. Siseaudiitor nõustab komisjoni riskide juhtimisel, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollsüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi, kuidas toimingute teostamistingimusi parandada ja usaldusväärset finantsjuhtimist edendada. Võib paluda, et ta nõustaks neis küsimustes ka AKV riikide või ÜMTde võimuorganeid.

Ta vastutab eelkõige:

a) sisehaldussüsteemide sobivuse ja tõhususe ning talituste tegevuse hindamise eest tegevuspõhimõtete, programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest;

b) hinnata kõikide EAFi vahendite kasutamisega seotud toimingute suhtes kohaldatavate sisemiste kontrollsüsteemide sobivust ja taset.

2. Siseaudiitoril on täielik ja piiramatu juurdepääs kõikidele oma ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele, vajaduse korral kohapeal, sealhulgas liikmesriikides ja kolmandates riikides.

3. Siseaudiitor annab oma tähelepanekutest ja soovitustest aru komisjonile. Komisjon tagab auditite põhjal tehtud soovituste järgimise. Siseaudiitor esitab komisjonile ka siseauditi aastaaruande, milles on märgitud tehtud auditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.

4. Igal aastal esitab komisjon eelarve täitmise eest vastutavale asutusele aruande, milles võetakse kokku tehtud siseauditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.

Artikkel 71

Siseaudiitori suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjadega ette nähtud erisätteid, eriti neid, mis käsitlevad tema sõltumatust ametikohustuste täitmisel ning tema vastutuselevõtmise tingimusi.

IV

JAOTIS

HANKIMINE

1.

PEATÜKK

REGULEERIMISALA

Artikkel 72

1. Riigihankelepingud on rahalise tasuga seotud lepingud, mis artiklis 73 määratletud tellija sõlmib kirjalikult, et täielikult või osaliselt EAFi vahenditest tehtava makse eest saada vallas- või kinnisvara või lasta teha töid või saada teenuseid.

Nende lepingute hulka kuuluvad:

a) tarnelepingud;

b) ehituslepingud;

c) teenuslepingud.

2. Käesolev jaotis ei käsitle toetusi.

Artikkel 73

1. Tellijaks käesoleva jaotise tähenduses on:

a) abi saav AKV riik või abi saavad AKV riigid või nende poolt nõuetekohaselt volitatud asutused või nende esindajad;

b) komisjon, lepingute puhul mille ta sõlmib oma huvides;

c) komisjon ühe või mitme abi saava AKV riigi nimel ja huvides;

d) riiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus või füüsiline või juriidiline isik, kes on sõlminud ühe või mitme AKV riigi või komisjoniga rahastamiskokkuleppe või toetuslepingu programmi või projekti rakendamiseks.

2. Hankemenetlused tuleb sätestada artikli 51 lõikes 3 osutatud rahastamislepingutes.

2.

PEATÜKK

LEPINGUTE SÕLMIMISE KORD JA PÕHIMÕTTED

Artikkel 74

►M1

EAFi poolt AKV riikide abistamiseks rahastatavaid toiminguid käsitlevad lepingud sõlmitakse AKV-EÜ lepingu IV lisas sätestatud korra kohaselt.

◄

EAFi poolt ÜMTde abistamiseks rahastatavaid toiminguid käsitlevad lepingud sõlmitakse ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva lepingu rakendusmeetmetega ette nähtud korra kohaselt.

2. Kui AKV-EÜ lepingu või ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva lepingu raames humanitaarabi või erakorralise abi andmise puhul on tellijaks komisjon, peab ta järgima vastavaid ühenduse hankereegleid.

3.

PEATÜKK

LEPINGUTES OSALEMINE

Artikkel 75

1. EAFi rahastatavate lepingute puhul on pakkumismenetlused võrdsetel tingimustel osalemiseks avatud vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 20 tingimustele.

2. Isikutel, kes ei ole AKV riikide ja liikmesriikide ning ÜMTde kodanikud, võib lubada pakkumismenetlustes osaleda AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 22 sätestatud tingimustel.

▼M1

Artikkel 76

Komisjon tagab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires ning selle IV lisas sätestatud korras võimalikult paljude isikute võrdsetel tingimustel osalemise EAFi rahastatavate lepingutega seotud pakkumismenetlustes ning läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ning mittediskrimineerimise põhimõtete järgimise.

Artikkel 77

Komisjon võtab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires ja analoogia alusel üldise finantsmääruse vastavate sätetega vajalikud meetmed keskandmekogu loomiseks, mis sisaldab andmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on AKV-EÜ lepingu IV lisas sätestatud olukorras, mis välistab nende osalemise EAFi rahastatavate toimingutega seotud lepingute sõlmimisel.

▼B

4.

PEATÜKK

AVALDAMINE

▼M1

Artikkel 78

Komisjon võtab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires ja selle IV lisas sätestatud korras vajalikud meetmed, et avaldada rahvusvahelised pakkumismenetlused Euroopa Liidu Teatajas ja Internetis.

▼B

Artikkel 79

1. Komisjon võtab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires kõik vajalikud meetmed, et tagada teabe levitamine asjaomastele ettevõtjatele eelkõige EAFi vahenditest rahastatavate programmide ja projektide korrapärase avaldamise abil.

2. Eelkõige tagab komisjon, et sobivates meediakanalites avaldatakse järgmised andmed, koos teabega kavandatavate lepingute olemuse, sisu ja väärtuse kohta:

a) projekte tutvustavad teabelehed;

b) komisjoni poolt pärast EAFi komiteega konsulteerimist vastu võetud rahastamisettepanekute kokkuvõte.

3. Komisjon tagab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires, et pakkumismenetluste tulemused avaldatakse esimesel võimalusel.

V

JAOTIS

▼M1

OTSENE TÖÖVÕTT JA KAUDNE DETSENTRALISEERITUD TÖÖVÕTT.

Artikkel 80

1. Käesolev jaotis käsitleb AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 24 sätestatud otsest töövõttu ja kaudset detsentraliseeritud töövõttu. Seda kohaldatakse mutatis mutandis ÜMTdega tehtava finantskoostöö suhtes.

2. Otsese töövõtu puhul viiakse toimingud, projektid ja programmid ellu otse AKV riigi või riikide riigiasutuste kaudu.

Ühendus katab osa asjaomase asutuse kuludest, andes puuduvaid seadmeid ja/või materjale ja/või vahendeid, et asutus saaks hankida vajalikku täiendavat personali, näiteks asjatundjaid kõnealustest või muudest AKV riikidest. Ühendus katab ainult täiendavate meetmete kulud ja ajutised kulutused, mis on kõnealuse projekti nõuete täitmisel hädavajalikud.

Esimeses ja teises lõigus sätestatud otsese töövõtu korras ellu viidavate projektide rahastamine toimub avansikontode abil, mida haldavad avansikonto haldaja ja peaarvepidaja, kelle nimetab ametisse siseriiklik eelarvevahendite käsutaja komisjoni vastutava eelarvevahendite käsutaja eelneval heakskiidul.

3. Kaudse detsentraliseeritud töövõtu korral annavad artikli 73 lõike 1 punktis a määratletud tellijad projektide ja programmide elluviimisega seotud ülesannete täitmise AKV riigi või asjaomaste riikide avalik-õiguslikele organisatsioonidele või AKV riigist või asjaomastest riikidest eraldiseisvatele eraõiguslikele organisatsioonidele. Taolistel juhtudel võtab asjaomane organisatsioon siseriiklikult eelarvevahendite käsutajalt üle vastutuse programmi või projekti juhtimise ja elluviimise eest. Selliselt delegeeritud ülesannete hulka võib kuuluda õigus asjaomase AKV riigi või AKV riikide nimel ja eest lepinguid sõlmida ja hallata ning ehitustööde järelevalvet teostada.

4. Otsese töövõtuga ja kaudse detsentraliseeritud töövõtuga seotud toiminguid tehakse lähtuvalt rakendatavast meetmeprogrammist ja selle prognoositavast maksumusest, edaspidi „programmi eelarvestus”. Programmi eelarvestus on dokument, milles sätestatakse vajalikud inim- ja materiaalsed ressursid, eelarve ning üksikasjalik tehniline ja haldusalane rakenduskord projekti rakendamiseks teataval ajavahemikul otsese töövõtu ning, kui võimalik, riigihangete ning eritoetuste abil. Lõikes 2 nimetatud avansikonto haldaja ja peaarvepidaja koostavad kõik programmi eelarvestused, kui tegemist on otsese töövõtuga, või lõikes 3 nimetatud organisatsioon, kui tegemist on kaudse detsentraliseeritud töövõtuga, misjärel siseriiklik eelarvevahendite käsutaja ja komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja peavad need enne ettenähtud tegevuste algust heaks kiitma.

5. Lõikes 4 nimetatud programmi eelarvestuste täitmisel peavad hanke- ja toetuste andmise menetlused olema kooskõlas vastavalt IV ja VI jaotises sätestatuga.

6. Artikli 51 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingutes tuleb sätestada, kas toimingud viiakse ellu otsese töövõtu või kaudse detsentraliseeritud töövõtu teel.

▼B

Artikkel 81

▼M1

Kaudse detsentraliseeritud töövõtu korral sõlmib artikli 73 lõike 1 punktis a nimetatud tellija delegeerimislepingu, kui rakendamise ülesanded antakse üle AKV riigi või asjaomaste riikide avalik-õiguslikele organisatsioonidele või avalikku teenust osutavatele eraõiguslikele organisatsioonidele, või teenuslepingu, kui rakendamise ülesanded antakse üle eraõiguslikele organisatsioonidele. Komisjon tagab, et delegeerimis- või teenuslepinguga nähakse ette:

▼B

a) nõuetekohased sätted EAFi vahendite kasutamise kontrollimiseks juhtiva eelarvevahendite käsutaja, delegatsiooni juhi, OLAFi, siseriikliku eelarvevahendite käsutaja, kontrollikoja ja asjaomase AKV riigi või AKV riikide siseriiklike auditeerimisasutuste poolt;

▼M1

b) asjaomasele organisatsioonile delegeeritavate volituste ning siseriiklikule eelarvevahendite käsutajale jäävate volituste selge määratlus ja täpne piiritlus;

▼B

c) delegeeritud volituste kasutamise kord, näiteks rahastavate toimingute valiku, lepingute sõlmimise ja ehitustööde järelevalve kord;

▼M1

d) järelkontrolli ja finantssanktsioonide võimalus, kui asjaomane organisatsioon annab raha või sõlmib lepinguid punktis c sätestatud korra vastaselt;

▼B

e) eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesannete tegelik lahusus;

f) tõhusa haldustoimingute sisekontrollisüsteemi olemasolu;

g) toimingute tegemise raamatupidamisarvestuse korra ja sellise eraldiseisva raamatupidamisaruandluse korra olemasolu, mis võimaldab kindlaks teha, kas EAFi vahendeid on õigesti kasutatud.

VI

JAOTIS

TOETUSED

1.

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 82

1. Tsentraliseeritud juhtimise puhul on toetus otsene finantsosalus, mida komisjon annab EAFi vahenditest, et rahastada:

a) meedet, mis on ette nähtud AKV-EÜ lepingu või ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse või kõnealuse lepingu või otsuse alusel algatatud programmi või projekti eesmärgi saavutamisele kaasaaitamiseks;

b) või nimetatud eesmärki taotleva organisatsiooni tegevust.

Toetuste kohta sõlmitakse kirjalik leping.

2. Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:

a) artikli 51 lõike 3 punktis a nimetatud rahastamislepingud;

b) IV jaotises sätestatud riigihankelepingud või V jaotises sätestatud otsene töövõtt;

c) laenud, tagatised, osamaksud, lepingud, intressitoetused või muud EIP hallatavad finantstoimingud;

d) otsene või kaudne eelarvetoetus või võlakustutusabi või abi eksporditulude suurendamiseks lühiajaliste kõikumiste korral;

e) maksed organisatsioonidele, millele komisjon delegeerib volitused vastavalt artiklitele 14 ja 15 või artiklis 16 sätestatud ühise juhtimise raames.

2.

PEATÜKK

TOETUSTE ANDMISE PÕHIMÕTTED

Artikkel 83

1. Toetusi antakse kooskõlas läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. Toetused ei tohi olla kumulatiivsed; neid ei tohi anda tagasiulatuvalt; ja need peavad hõlmama kaasfinantseerimist.

2. Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine.

Artikkel 84

1. Kui tsentraliseeritud juhtimise alla kuuluv meede hõlmab toetuste abil rahastamist, peab selle meetme tegevuskava sisaldama tegevusprogrammi, välja arvatud häda- või humanitaarabimeetmete puhul.

Seda programmi rakendatakse pakkumiskutsete avaldamise teel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või juhul, kui abisaaja tunnuste tõttu ei ole teatava meetme puhul muud valikut.

2. Igal aastal avaldatakse andmed antud toetuste kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsuse ja julgeolekuga seotud nõudeid.

Artikkel 85

1. Ühe meetme kohta võib ühele ja samale abisaajale anda EAFi vahenditest ainult ühe toetuse.

2. Abisaajale võib anda EAFi vahenditest ainult ühe tegevustoetuse eelarveaasta kohta.

Artikkel 86

1. Toetust võib anda juba alanud meetmeks üksnes juhul, kui taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne kokkuleppe allkirjastamist.

Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulutused olla tehtud enne toetustaotluse esitamispäeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on sätestatud AKV-EÜ lepingus ja ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses, ning kulude puhul, mida on vaja häda- või humanitaarabi nõuetekohaseks andmiseks.

Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule jõudnud meetmeteks tagasiulatuvalt.

2. Tegevustoetuse taotlusele võib alla kirjutada kõige rohkem neli kuud pärast abisaaja eelarveaasta algust. Rahastamiskõlblikud kulutused ei tohi olla tehtud enne toetustaotluse esitamise kuupäeva või abisaaja eelarveaasta algust.

Artikkel 87

Meedet võib täies ulatuses EAFi vahenditest rahastada üksnes juhul, kui see on vajalik meetme lõpuleviimiseks.

3.

PEATÜKK

TOETUSTE ANDMISE MENETLUS

Artikkel 88

1. Toetusetaotlused on kõlblikud üksnes juhul, kui need kuuluvad AKV-EÜ lepingu või ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse või nimetatud lepingu või otsuse alusel vastu võetud programmi või projekti alla ning nende esitajateks on juriidilised isikud. Erandina võivad füüsilised isikud saada toetusi vastavalt lepingus või otsuses sätestatud tingimustele, olenevalt meetmest, mida taotleja võtab, või eesmärgist, mida ta soovib saavutada.

2. Toetusi ei tohi anda taotlejatele, kes tulenevalt oma toetuse andmise menetluse aegse olukorra tõttu on riigihangete suhtes kohaldatavate ühenduse normide kohaselt abikõlbmatu.

Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski esimeses lõigus viidatud olukorras.

3. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib taotlejate suhtes, kes on lõike 2 kohaselt kõlbmatud, rakendada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantssanktsioone.

Artikkel 89

1. Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja suutlikkust viia lõpule väljapakutud meede või tööprogramm.

2. Toetuste andmise kriteeriumid peavad võimaldama hinnata esitatud ettepanekute sisu seatud eesmärkide ja prioriteetide põhjal.

Artikkel 90

1. Ettepanekuid hindab eelnevalt teatavaks tehtud valikukriteeriumide ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal selleks loodud komisjon, et kindlaks teha, millised ettepanekud on rahastamiskõlblikud.

2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab lõikes 1 sätestatud hindamise tulemuste põhjal abisaajate ja heakskiidetud summade loendi.

3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teatab taotlejale tema taotluse kohta tehtud otsusest kirjalikult. Kui taotletavat toetust ei anta, põhjendab ta taotluse tagasilükkamist, tuginedes seejuures eeskätt juba teatavaks tehtud valikukriteeriumidele ja toetuste andmise kriteeriumidele. Taotlejaid teavitatakse sellest 15 kalendripäeva jooksul alates toetuse andmise otsuse saatmisest abisaajatele.

4.

PEATÜKK

MAKSED

Artikkel 91

Maksete ajakavade koostamisel lähtutakse asjakohastest finantsriskidest, meetme kestusest ja edenemisest või abisaaja kantud kuludest.

Artikkel 92

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib nõuda abisaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

Kohalikele pangateenustele juurdepääsuga seotud probleeme arvesse võttes võib valitsusvälistelt organisatsioonidelt nõuda tagatist ettemaksete puhul, mis on suuremad kui üks miljon eurot või on üle 90 % toetuse kogusummast. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib sellest kohustustest vabastada ka abisaajad, kes on sõlminud partnerluse raamlepingu.

Artikkel 93

1. Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui komisjon on lõpliku tegevus- ja raamatupidamisaruande heaks kiitnud, ilma et see takistaks komisjoni tegemast hilisemaid kontrollimisi.

2. Kui abisaaja ei täida oma juriidilisi või lepingulisi kohustusi, peatatakse toetuse maksmine ja toetust vähendatakse või toetuse andmine lõpetatakse, olles abisaajale eelnevalt andnud võimaluse esitada oma seisukohad.

5.

PEATÜKK

RAKENDAMINE

Artikkel 94

1. Kui abisaaja peab meetme rakendamiseks sõlmima hankelepinguid, nähakse artikli 82 lõikes 1 nimetatud toetuslepingutega ette menetlused, mis on kooskõlas mitteliikmesriikidega tehtava koostöö puhul kohaldatavate ühenduse hankenormidega.

2. Igas toetuslepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide EAFi vahenditest rahalist abi saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi.

Artikkel 95

Artiklis 13 viidatud detsentraliseeritud juhtimise puhul püüab komisjon soodustada abi saavate AKV riikide ja ÜMTde poolses juhtimises käesoleva jaotisega samaväärsete sätete kohaldamist.

VII

JAOTIS

RAAMATUPIDAMINE

1.

PEATÜKK

RAAMATUPIDAMISARUANDE ESITAMINE

Artikkel 96

1. Komisjon koostab hiljemalt iga aasta 31. juuliks EAFi raamatupidamisaruande, milles kirjeldatakse fondi finantsseisundit eelmise aasta 31. detsembri seisuga. EAFi raamatupidamisaruanne hõlmab:

a) artiklis 100 nimetatud raamatupidamisaruandeid;

b) artiklis 101 nimetatud raha kasutamise aruannet.

c) EIP poolt artikli 125 lõike 2 kohaselt esitatud raamatupidamisaruannet ja teavet.

2. EAFi raamatupidamisaruandele lisatakse eelmise aasta finantsjuhtimise aruanne, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid:

a) eelarveaasta eesmärkide saavutamise kohta usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt;

b) finantsolukorra ja sündmuste kohta, mis eelarveaastal on tegevust oluliselt mõjutanud.

Artikkel 97

Raamatupidamisaruanne peab olema eeskirjadega kooskõlas, õige ja terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:

a) raamatupidamisaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest, samuti rahavoogudest;

b) raha kasutamise aruannete puhul EAFi tulu- ja kulutoimingutest.

Artikkel 98

Artiklis 100 nimetatud raamatupidamisaruanne koostatakse üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt, milleks on:

a) tegevuse jätkuvus;

b) konservatiivsus;

c) raamatupidamismeetodite järjepidevus;

d) teabe võrreldavus;

e) olulisus;

f) brutopõhimõte;

g) reaalsuse põhimõte;

h) tekkepõhine raamatupidamisarvestus.

Artikkel 99

1. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt esitatakse artiklis 100 nimetatud raamatupidamisaruannetes eelarveaasta kulud ja tulud maksmise või laekumise kuupäevast olenemata.

2. Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks artiklis 111 sätestatud raamatupidamiskorra kohaselt.

Artikkel 100

1. Raamatupidamisaruande koostab peaarvepidaja ning need koostatakse miljonites eurodes. Sellesse kuulub:

a) bilanss ja majandustulemuse aruanne, milles kajastatakse EAFi varasid ja kohustusi, finantsolukorda ning majandustulemust eelmise aasta 31. detsembri seisuga; see esitatakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitlevates Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides sätestatud struktuuri järgi, võttes seejuures arvesse EAFi tegevuse eripära;

b) rahavoogude tabel, milles on näidatud eelarveaasta jooksul sissenõutud ja väljamakstud summad ja sularahaseis aasta lõpus, ning eelmist eelarveaastat hõlmav tuluallikate ja kuluartiklite aruanne;

c) EAFile võlgnetavate summade tabel, milles on märgitud: i) eelarveaasta alguseks veel laekumata summad; ii) eelarveaasta jooksul kindlaksmääratud maksud; iii) eelarveaasta jooksul sissenõutud summad; iv) kindlaksmääratud maksude tühistamine; v) eelarveaasta lõpuks veel laekumata summad.

2. Raamatupidamisaruande lisas täiendatakse ja kommenteeritakse lõikes 1 nimetatud aruandes esitatud teavet ning see peab sisaldama märkeid raamatupidamisaruande koostamisel ja esitamisel kasutatud põhimõtete kohta.

Artikkel 101

1. Raha kasutamise aruanded koostab peaarvepidaja ning need koostatakse miljonites eurodes. Need sisaldavad eelarve täitmise ülevaadet, milles esitatakse kõik eelarveaasta tulu- ja kulutoimingud. Eelarve täitmise ülevaate lisas täiendatakse ja kommenteeritakse selles esitatud teavet.

2. Raha kasutamise aruanded sisaldavad järgmisi tabeleid, mis esitatakse miljonites eurodes ning mille koostab juhtiv eelarvevahendite käsutaja koos peaarvepidajaga:

a) tabel, milles kirjeldatakse lisas märgitud assigneeringutes eelmise eelarveaasta jooksul toimunud muudatusi;

b) tabel, milles esitatakse jaotuste kaupa eelarveaasta kulukohustuste, assigneeritud summade ja maksete kogusumma ning koondsummad alates EAFi avamisest;

c) tabel, milles esitatakse assigneeringute, riikide, piirkondade või allpiirkondade kaupa eelarveaasta kulukohustuste, assigneeritud summade ja maksete kogusumma ning koondsummad alates EAFi avamisest.

Artikkel 102

Komisjon saadab raamatupidamisaruande projekti hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks kontrollikojale. Hiljemalt 30. aprilliks saadab ta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale artiklis 96 viidatud aruande finantsjuhtimise kohta kõnealusel aastal.

Artikkel 103

1. Kontrollikoda esitab hiljemalt 15. juuniks oma märkused EAFi raamatupidamisaruande selle osa kohta, mis käsitleb EAFi vahendeid, mille finantsjuhtimise eest vastavalt artikli 1 lõikele 2 vastutab komisjon, et komisjon saaks teha lõpliku raamatupidamisaruande koostamiseks vajalikud parandused.

2. Komisjon kiidab lõpliku raamatupidamisaruande heaks ja saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale hiljemalt järgmise eelarveaasta 31. juuliks.

3. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt järgmise eelarveaasta 31. oktoobriks koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on teinud EAFi vahendite selle osa kohta, mille finantsjuhtimise eest vastavalt artikli 1 lõikele 2 vastutab komisjon.

2.

PEATÜKK

TEAVE EAFI VAHENDITE KASUTAMISE KOHTA

Artikkel 104

1. Komisjon ja EIP valvavad kumbki oma tegevuspiirkonnas EAFi abi kasutamise järele AKV riikides, ÜMTdes ja muudes abi saavates piirkondades ning EAFi abist rahastatavate projektide rakendamise järele, pöörates erilist tähelepanu AKV-EÜ lepingu artiklites 55 ja 56 ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse vastavates sätetes nimetatud eesmärkide täitmisele.

2. EIP teavitab komisjoni regulaarselt enda hallatavate EAFi vahenditest rahastatavate projektide rakendamisest, järgides investeerimisrahastu tegevussuunistes sätestatud korda.

3. Komisjon ja EIP annavad EAFi komiteele andmed EAFi vahendite kasutamisega seotud toimingute kohta lisas sätestatud riiklike ja piirkondlike jaotuste kaupa. See teave peab hõlmama ka investeerimisrahastu rahastatavaid projekte ja programme. Komisjon saadab selle teabe sisekokkuleppe artikli 32 lõikes 4 sätestatud korras kontrollikojale.

3.

PEATÜKK

RAAMATUPIDAMISARVESTUS

Artikkel 105

1. Raamatupidamisarvestus on süsteem, mille eesmärk on korrastada finantsteavet nii, et arvnäitajaid saab sisestada, liigitada ja salvestada.

2. Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja finantskontodest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja eelarveaasta põhjal.

3. Üldise raamatupidamisarvestuse ja finantskontode andmed kinnitatakse eelarveaasta lõpus, et oleks võimalik koostada 1. peatükis osutatud raamatupidamisaruandeid.

4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib juhtiv eelarvevahendite käsutaja pidada analüütilist arvestust.

Artikkel 106

Peaarvepidaja vastutab liikmesriikide maksete ja muude tulude arvestuskannete tegemise eest.

Artikkel 107

Üldisse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodi abil kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad EAFi majanduslikku ja rahalist seisundit ning moodustavad EAFi bilansi.

Artikkel 108

1. Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusregistritesse.

2. Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas kontoparandused, peavad põhinema vastavatel tõendavatel dokumentidel.

3. Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.

Artikkel 109

Eelarveaasta lõpu ja raamatupidamisaruande esitamise vahelisel ajal teeb peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja raamatupidamisest tõese, erapooletu ja korrakohase ülevaate andmiseks, kuid mis ei hõlma väljamakseid ega laekumisi seoses kõnealuse aastaga.

Artikkel 110

1. Finantskontod peavad võimaldama üksikasjalikult jälgida EAFi vahendite kasutamist.

Finantskontodele kirjendatakse kõik:

a) eraldused;

b) kohustused;

c) assigneeritud summad;

d) eelarveaasta maksed, kindlaksmääratud võlad ja laekumised täies mahus ja ilma neid vastastikku korrigeerimata.

2. Kui kohustused, maksed ja võlad esitatakse riikide vääringutes, peab arvestussüsteem vajadusel võimaldama need kirjendada nii riikide vääringutes kui ka eurodes.

3. Artiklis 51 määratletud kohustused kirjendatakse eurodes komisjoni vastu võetud rahastamisotsuste väärtuse alusel.

Artikli 54 lõikes 3 määratletud assigneeritud summad kirjendatakse eurodes hankelepingute, toetuslepingute ja programmi eelarvestuste väärtuse alusel, mille on projektiga seoses sõlminud abi saav AKV riik või ÜMT või komisjon. See väärtus sisaldab vajaduse korral:

a) provisjoni tagasimakstavate kulude tasumiseks tõendavate dokumentide esitamise korral;

b) provisjoni EAFi rahastatavates lepingutes sätestatud hinnamuutuste ja ettenägematute kulude katteks;

c) finantsprovisjoni vahetuskursside kõikumiste puhuks.

4. AKV-EÜ lepingu 4. osas ja IV lisas või ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses viidatud projektide või programmide raames tehtud maksete lõplikul kirjendamisel kasutatakse ümberarvestuskursse, mis kehtisid käesoleva määruse artiklis 28 nimetatud komisjoni kontode debiteerimise kuupäeval.

5. Kõiki kohustuste täitmist käsitlevaid raamatupidamisandmeid säilitatakse viis aastat alates artiklis 119 viidatud otsuse tegemisest, millega kiidetakse heaks EAFi eelarve täitmine eelarveaastal, mil kohustus raamatupidamise seisukohalt täidetuks loeti.

Artikkel 111

1. Peaarvepidaja kehtestab vajalikud raamatupidamiseeskirjad ja -meetodid. Ta koostab ja kehtestab, pärast juhtiva eelarvevahendite käsutajaga konsulteerimist, EAFi toimingute puhul kohaldatava kontoplaani. Seda tehes lähtub ta rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditest, kuid võib neist siiski kõrvale kalduda, kui see on vajalik EAFi tegevuse iseärasuste tõttu.

2. Kirjendamine toimub kontoplaani kohaselt, kasutades nomenklatuuri, milles tehakse selgelt vahet üldise raamatupidamisarvestuse ja finantskontode vahel. Kontoplaan saadetakse kontrollikojale.

VIII

JAOTIS

VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE

1.

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 112

Artikli 1 lõike 3 kohaselt EIP hallatavatest EAFi vahenditest rahastatavate toimingute osas on vajalikud audit ja eelarve täitmise heakskiitmise protseduurid, mis on EIP põhikirjaga ette nähtud selle kõikide toimingute puhuks. Kontrollikoja poolse auditeerimise üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud kolmepoolses lepingus. Need nähakse ette EIP, komisjoni ja kontrollikoja ühisel kokkuleppel, mis on sätestatud praegu kehtivas lepingus või, kui vaja, sätestatakse seda asendavas uues lepingus või mõnes muus lepingus.

Artikli 1 lõike 5 kohaselt komisjoni hallatavatest EAFi vahenditest rahastatavate toimingute osas teostab kontrollikoda oma volitusi vastavalt käesolevale jaotisele.

2.

PEATÜKK

VÄLISAUDIT

Artikkel 113

Komisjon teatab kontrollikojale võimalikult kiiresti kõigist käesoleva määruse alusel tehtud otsustest ja võetud meetmetest.

Artikkel 114

Oma ülesannete täitmiseks teatab kontrollikoda komisjonile ja käesoleva määrusega hõlmatud institutsioonidele ja asutustele oma töötajate nimed, kellel on õigus neid auditeerida, ning nende isikute ülesanded.

Artikkel 115

1. AKV riikidega tehtava koostöö puhul võtab kontrollikoda kõikide tulude ja kulude õiguspärasuse ja korrakohasuse kindlakstegemisel arvesse AKV-EÜ lepingu, käesolevat määruse ja kõikide muude nende kohaselt vastuvõetud õigusaktide sätteid.

ÜMTdega tehtava koostöö puhul võtab kontrollikoda kõikide tulude ja kulude õiguspärasuse ja korrakohasuse kindlakstegemisel arvesse EÜ asutamislepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse, käesoleva määruse ja kõikide muude kohaldatavate õigusaktide sätteid.

2. Selle ülesande täitmisel on kontrollikojal õigus tutvuda artiklis 6 sätestatud viisil kõikide dokumentide ja andmetega, mis on seotud talituste ja asutuste finantsjuhtimisega ja käsitlevad EAFi vahenditest rahastatavaid või kaasrahastatavaid meetmeid. Kontrollikojal on õigus küsitleda kõiki tulu- ja kulutoimingute eest vastutavaid ametnikke ja kasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mis on nende talituste või asutuste puhul asjakohased.

Et saada kogu vajalik teave oma ülesannete täitmiseks, võib kontrollikoda, kui ta seda taotleb, osaleda auditeerimistes, mis on seotud komisjoni poolt või komisjoni nimel tehtavate rahastamistoimingutega.

3. Kontrollikoda tagab, et kõiki hoiustatud või kassas olevaid väärtpabereid ja kogu sellist sularaha kontrollitakse hoiustaja allkirjastatud maksedokumentide alusel või sularaha ja väärtpaberite ametlike õiendite alusel. Kontrollikoda võib selliseid kontrollimisi ise teha.

4. Kontrollikoja taotluse korral lubab komisjon EAFi hoiuseid hoidvatel finantsasutustel lasta kontrollikojal kindlaks teha, kas väljastpoolt saadud andmed on kooskõlas raamatupidamisarvestusega.

5. Komisjon abistab kontrollikoda igal viisil ja annab talle kogu informatsiooni, mida kontrollikoda oma ülesannete täitmisel vajalikuks peab. Ta annab kontrollikoja käsutusse kõik lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik sularaha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid või tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud, kõik organisatsiooni skeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks eelarve täitumist ja majandustulemust käsitleva aruande auditeerimiseks dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik magnetkandjal loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.

Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:

a) esitama kassas oleva sularaha, kogu ülejäänud sularaha, väärtpaberid ja materiaalse vara, kõik tõendavad dokumendid nende valdusesse antud rahaliste vahendite hooldamise kohta ning kõik arveraamatud, registrid ja muud seonduvad dokumendid;

b) esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja lõikes 1 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses.

Teise lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrollikoda.

Kontrollikojal on õigus auditeerida EAFi tulu- ja kuludokumente, mis on vastutavate komisjoni talituste valduses.

6. Tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrakohasuse ning finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka VI jaotise kohaselt toetustena saadud ja hallatavate EAFi vahendite kasutamist komisjonivälistes asutustes. Komisjonivälistele saajatele EAFi vahendite maksmise eelduseks on saajate kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitleb võimaldatud vahendite kasutamist.

7. Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi raskendada kontrollikoja võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega.

8. Abi saavate riikide siseriiklikke auditeerimisasutusi julgustatakse kontrollikoja töös osalema.

Artikkel 116

1. Pärast iga eelarveaasta lõppu koostab kontrollikoda lõigete 2–6 kohase aruande.

2. Kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juunil kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks. Komisjon saadab kontrollikojale vastused hiljemalt 30. septembril.

3. Aastaaruandes on hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.

4. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada kokkuvõtva aruande või üldised tähelepanekud.

5. Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et komisjoni vastused tema tähelepanekutele avaldatakse vahetult pärast asjakohaseid tähelepanekuid.

6. Kontrollikoda edastab eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavatele asutustele ja komisjonile hiljemalt 31. oktoobril oma aastaaruande koos komisjoni vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 117

1. Kontrollikoda teatab komisjonile kõikidest tähelepanekutest, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks.

Komisjon peab kahe ja poole kuu jooksul teatama kontrollikojale kõigist arvamustest kõnesolevate eriaruannete kohta.

Kontrollikoda võtab asjakohase eriaruande lõpliku sõnastuse vastu järgneva kuu jooksul.

2. Lõikes 1 nimetatud eriaruanded koos komisjoni vastustega edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbki otsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid tuleks selles küsimuses võtta.

Kui kontrollikoda otsustab mõne sellise eriaruande avaldada Euroopa Liidu Teatajas, avaldatakse see koos komisjoni vastustega.

3. Kontrollikoda võib mõne teise institutsiooni taotlusel esitada arvamusi EAFiga seotud küsimustes.

Artikkel 118

Samal ajal artiklis 116 nimetatud aastaaruandega esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule selgituse, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

3.

PEATÜKK

EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE

Artikkel 119

1. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse komisjoni tegevusele tema poolt artikli 1 lõike 2 alusel hallatavate EAFi vahendite aastal N kasutamise kohta enne aasta N + 230. aprilli. Kui sellest kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu komisjonile otsuse edasilükkamise põhjustest. Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab komisjon võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.

2. Eelarve täitmise kinnitamise otsus hõlmab artiklis 96 nimetatud raamatupidamisaruannet, välja arvatud see osa, mille on vastavalt artikli 125 lõikele 2 esitanud EIP. Otsus sisaldab hinnangut komisjoni vastutuse kohta eelarve haldamisel viimase perioodi jooksul.

3. Kinnituse andmiseks vaatab Euroopa Parlament pärast nõukogu läbi artiklis 96 viidatud EAFi raamatupidamisaruande. Ta tutvub ka kontrollikoja aastaaruande ja auditeeritud institutsioonide vastustega, asjakohase eelarveaasta kohta kontrollikoja koostatud võimalike eriaruannetega ja kontrollikoja avaldusega, mis kinnitab raamatupidamisandmete usaldatavust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust.

4. Komisjon astub kõik vajalikud sammud, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi poolsele eelarve täitmise kinnitamisotsusele lisatud märkusi ning nõukogus vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud tähelepanekuid.

5. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kannab komisjon ette nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis on antud EAFi vahendite kasutamise eest vastutavatele talitustele. Ettekanne edastatakse ka kontrollikojale.

6. Eelarve täitmise kinnitamise otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 120

Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab komisjon talle kogu teabe, mida on vaja komisjoni poolt artikli 1 lõike 2 kohaselt hallatavate EAFi vahendite asjaomasel eelarveaastal kasutamise kontrollimiseks. Konfidentsiaalsele teabele juurdepääsu ning selle kasutamise osas lähtutakse põhilistest inimõigustest, ärisaladuse kaitsest, kohtu- ja distsiplinaarmenetlusi reguleerivatest normidest ja ning ühenduse huvidest.

TEINE OSA

ERISÄTTED EIP HALLATAVATE EAFI VAHENDITE KOHTA

Artikkel 121

Iga aasta 1. septembriks saadab EIP sisekokkuleppe kohaselt komisjonile artikli 8 lõikes 1 nimetatud teatise koostamiseks vajaliku kohustuste ja maksete prognoosi investeerimisrahastu tegevuse, sealhulgas intressitoetuste kohta.

Iga aasta 1. maiks saadab EIP komisjonile ajakohastatud kohustuste ja maksete prognoosi, mis on vajalik artikli 8 lõikes 3 nimetatud teatise ajakohastamiseks.

Artikkel 122

1. Liikmesriigid tasuvad artiklis 39 nimetatud osamaksud, mille komisjon on kehtestanud, EIP-le läbi iga liikmesriigi nimele avatud erikonto.

2. Välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab sisekokkuleppe artikli 8 kohase EIP-le hüvitise maksmise osas teisiti, kirjendatakse tulud, mille pank saab käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud erikontode krediteerimisest, komisjoni nimele ning neid kasutatakse sisekokkuleppe artiklis 9 sätestatud otstarvetel.

3. Kõik EIP poolt EAFi vahendite kasutamisel tekkivad õigused, eelkõige laenuandja ja omaniku õigused, kuuluvad liikmesriikidele.

4. EIP teostab lõikes 1 nimetatud summade sularahahaldust vastavalt artiklis 128 sätestatud halduslepinguga ette nähtud üksikasjalikele eeskirjadele.

5. Investeerimisrahastut hallatakse vastavalt AKV-EÜ lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse ja sisekokkuleppega ette nähtud korras.

Artikkel 123

EIP-le makstakse täielikku hüvitist investeerimisrahastu meetmete haldamise eest. Nõukogu otsustab pangale hüvitise maksmise allikate ja mehhanismide üle vastavalt sisekokkuleppe artikli 8 lõikele 2. Kõnealuse otsuse rakendusmeetmed lisatakse artiklis 128 sätestatud halduslepingule.

Artikkel 124

EIP teavitab komisjoni korrapäraselt investeerimisrahastu meetmetest, sealhulgas intressitoetustest, iga EIP-le tasutud osamaksunõude kasutamisest ning eelkõige kohustuste, lepingute ja maksete kvartalisummadest vastavalt artiklis 128 sätestatud halduslepinguga ette nähtud üksikasjalikele eeskirjadele.

Artikkel 125

1. EIP peab EAFi vahenditest rahastatava investeerimisrahastu, sealhulgas intressitoetuste kohta eraldi raamatupidamisarvestust, et tagada piisav k