2008R0215 — ET — 19.04.2011 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 215/2008,

18. veebruar 2008,

mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 ( 1 ) ja mis vaadati läbi 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis ( 2 ) (edaspidi „AKV-EÜ leping”), võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) ( 3 ) (edaspidi „ülemereterritooriumide assotsieerimise otsus”), ja eelkõige selle artikli 23 neljandat lõiku, võttes arvesse AKV-EÜ ministrite nõukogu 2. juuni 2006. aasta otsust nr 1/2006, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2008–2013 ja muudetakse muudetud AKV-EÜ koostöölepingut ( 4 ), võttes arvese sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa ( 5 ) (edaspidi „sisekokkulepe”), ja eelkõige selle artikli 10 lõiget 2, võttes arvesse nõukogu 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 617/2007 AKV-EÜ koostöölepingu raames 10. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta ( 6 ), võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse kontrollikoja arvamust ( 7 ), võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga arvamust ning arvestades järgmist: (1) Tarvis on kindlaks määrata üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel liikmesriigid teevad osamakse sisekokkuleppega loodud 10. Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF”), ning mille alusel eraldatakse rahalist abi EÜ asutamislepingu neljanda osa kohaldamisalasse kuuluvatele ülemeremaadele ja -territooriumidele (edaspidi „ÜMTd”). (2) Tuleks kehtestada eeskirjad eelmiste EAFide võimalike jääkide kasutamiseks, eelkõige nende 10. EAFi ülekandmise üksikasjalik kord ja kohaldatavad rakenduseeskirjad ning näha ette kulukohustuste tühistamise mõju liikmesriikide osamaksudele. (3) Tarvis on kehtestada tingimused, millest lähtudes kontrollikoda rakendab oma volitusi EAFi suhtes. (4) Tarvis on kehtestada tingimused, mille kohaselt Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) haldab EAFi vahendeid. (5) Sätted, milles käsitletakse kontrollikoja poolt teostatavat kontrolli EIP hallatavate EAFi vahendite üle, peaksid olema kooskõlas asutamislepingu artikli 248 lõikega 4 ette nähtud kontrollikoja, EIP ja komisjoni vahelise kolmepoolse lepinguga. (6) Asjakohane on tagada AKV-EÜ lepingu alusel rahastatavate programmide ja projektide nõuetekohane, kiire ja tõhus elluviimine ning kehtestada läbipaistev ja hõlpsasti kohaldatav menetluskord, mis soodustab ülesannete ja vastutuse detsentraliseerimist. (7) AKV-EÜ lepingu osalised on kinnitanud veel kord oma pühendumust Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) asjakohastes konventsioonides määratletud sotsiaal- ja eetikaklauslite järgimisele. (8) Tarvis on kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel EAFi volitatud eelarvevahendite käsutaja kehtestab tihedas koostöös siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga korra meetmete nõuetekohase rakendamise tagamiseks. (9) Käesoleva määruse koostamisel tuleks tõhususe ja lihtsustamise nimel nii palju kui võimalik arvesse võtta nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) ( 8 ), mis on komisjoni sisemise korralduse reformimise nurgakiviks. Teatavatel juhtudel ja vajaduse korral tuleks mutatis mutandis kohaldada komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ( 9 ). (10) Kõik muudatused võrreldes 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärusega, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes, ( 10 ) peaksid kaasa aitama komisjoni reformide eesmärkide saavutamisele, parandama või tagama usaldusväärset finantsjuhtimist ning tõhustama ühenduse finantshuvide kaitset korruptsiooni või muu õigusvastase tegevuse eest ja sellega parandama finantstehingute seaduslikkust ja korrakohasust. (11) Mõned muudatused võrreldes 9. EAFi finantsmäärusega on osutunud vajalikuks seoses praktikas saadud kogemustega, et hõlbustada EAFi rakendamist ja selle aluseks olevate poliitiliste eesmärkide saavutamist ning kohandada mõningaid protseduurilisi ja dokumenteerimisnõudeid. Eelkõige tuleks tõhustada läbipaistvust, nähes ette teabe ühenduse vahenditest abi saajate kohta. (12) Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte peaks hõlmama tõhusat ja mõjusat sisekontrolli EAFi vahendite kasutamise üle. (13) Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha EAFi vabatahtlikke sissemakseid, et aidata kaasa AKV-EÜ koostöölepingu eesmärkide saavutamisele väljaspool kaasrahastamise korda, vastavalt määrusele (EÜ) nr 617/2007. (14) EAFi suhtes peaks kehtima sihtotstarbelisuse põhimõte. (15) EAFi vahendite kasutamisviiside osas tuleks 9. EAFi finantsmääruse sätted fondi vahendite tsentraliseeritud, detsentraliseeritud ja ühise haldamise kohta selguse huvides ümber korraldada ning mõned nõuded tuleks muuta selgemaks. Eelkõige tuleks lihtsustada ühise juhtimise nõudeid, ülesannete delegeerimise tingimusi ning siseriiklike avalik-õiguslike juriidiliste isikute kasutamise kriteeriume, et hõlbustada nende kasutamist ja tagada kasvavate vajaduste rahuldamine. (16) Vahendite kasutamisega seotud ülesannete eraõiguslikele juriidilistele isikutele delegeerimise keeldu tuleks tsentraliseeritud juhtimise osas kohandada, sest selle tingimused on osutunud tarbetult rangeks. Komisjonil peaks olema võimalus kasutada reisibüroode või konverentsikorraldajate teenuseid, et juhtida kulude hüvitamist konverentsidel osalejatele, tingimusel et nimetatud eraettevõtjatele ei ole jäetud kaalutlusõigust. (17) Peaarvepidaja pädevust raamatupidamisaruande kinnitamisel talle eelarvevahendite käsutajate poolt antud teabe põhjal tuleb muuta selgemaks. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone. (18) Kõigi finantsjuhtimises osalejate ja mis tahes muude EAFi rakendamisel osalevate isikute finantsvastutuse tingimusi ja piiranguid tuleks muuta selgemaks. (19) Saadaolevate summade sissenõudmise eeskirju tuleks muuta selgemaks ja tõhusamaks, et paremini kaitsta ühenduste finantshuve. Eelkõige tuleks täpsustada tasumisega viivitamisel EAFile viivise maksmise tingimusi. (20) Nõuetele tuleks ette näha piiratud kehtivusajad. Erinevalt paljudest liikmesriikidest ei kohaldata ühenduse puhul aegumistähtaegu, mille korral finantsnõuded teatud aja möödudes aeguvad. Samuti ei ole ühenduse jaoks kehtestatud aegumistähtaegu kolmandate isikute vastu pööratud nõuete sissenõudmisel. Sellised tähtajad tuleks kehtestada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. (21) Hankemenetlusest kõrvale jätmise eeskirju tuleks muuta selgemaks kooskõlas üldise finantsmäärusega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta ( 11 ). Selgelt tuleks eristada kohustuslikku menetlusest välistamist ja välistamist halduskaristuse alusel. Lisaks tuleks õiguskindluse ja proportsionaalsuse huvides näha ette välistamise pikim aeg. Kui hankeid saadakse eriti soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on selgelt oma tegevust lõpetamas, või pankrotistunud ettevõtja varade saajalt või selle likvideerijalt, kokkuleppel võlausaldajatega või riigi õigusnormidega ettenähtud muu samalaadse menetluse alusel, võidakse näha ette võimalus teha välistamise eeskirjadest erand. (22) EAFi raames tuleks lubada kasutada määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ette nähtud välistamise olukorras olevate taotlejate ja pakkujate keskandmekogu. (23) Artiklit 103 on vaja mõneti täpsustada, eelkõige seoses toetuste kohaldamisalaga. Et toetuste haldamine oleks parem ja nende andmine lihtsam, peaks toetusi olema võimalik anda kas asutuste otsuste või abisaajatega sõlmitud kokkulepete alusel ning lubada lisaks tavapärasemale tegelike kulude hüvitamisele ühekordsete ja kindlasummaliste toetuste andmist. Ka kontrollide ja garantiide nõuded peaksid rohkem vastama nendega seotud finantsriskidele. (24) Eeskirjad, mille kohaselt peab toetusi andma pakkumiskutsete alusel, on tõestanud oma kasulikkust. Kogemused on aga näidanud, et teatud olukordades ei ole meetme laadi tõttu abisaajate puhul valikut. Seepärast tuleks selliste eriolukordade tekkimise võimalust sõnaselgelt tunnistada. (25) Reegel, et tegevustoetuse saamisel võib asjaomasele lepingule alla kirjutada kõige rohkem neli kuud pärast abisaaja eelarveaasta algust, on osutunud tarbetult jäigaks. Seepärast tuleks see tähtaeg asendada kuue kuuga. (26) Kuivõrd toetusi tuleks ka edaspidi anda valiku- ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal, ei ole vajadust, et neid kriteeriume hindaks alati komitee. Tuleks lubada muid, paindlikumaid viise kriteeriumide hindamiseks. (27) Selguse huvides tuleks lihtsustada eeskirja, mis käsitleb hankenõudeid abisaajatele. Lisaks tuleks sõnaselgelt ette näha olukord, kus meetme rakendamiseks on vaja anda kolmandatele isikutele rahalist toetust, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







SISUKORD ESIMENE OSA — PÕHISÄTTED I JAOTIS — SISU JA REGULEERIMISALA II JAOTIS — FINANTSPÕHIMÕTTED 1. PEATÜKK FINANTSTÄPSUSE PÕHIMÕTE 2. PEATÜKK ARVESTUSÜHIKU PÕHIMÕTE 3. PEATÜKK SIHTOTSTARBELISUSE PÕHIMÕTE 4. PEATÜKK USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE PÕHIMÕTE 5. PEATÜKK LÄBIPAISTVUSE PÕHIMÕTE III JAOTIS — VAHENDID JA LIIKMESRIIKIDE OSAMAKSUD 1. PEATÜKK EAFi VAHENDITE KOOSTISOSAD IV JAOTIS — EAFi VAHENDITE KASUTAMINE 1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED 2. PEATÜKK KASUTUSVIISID 1. jagu Üldsätted 2. jagu Detsentraliseeritud juhtimine 3. jagu Tsentraliseeritud juhtimine 4. jagu Haldamine koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega 3. PEATÜKK FINANTSJUHTIMISES OSALEJAD 1. jagu Ülesannete lahususe põhimõte 2. jagu Eelarvevahendite käsutaja 3. jagu Peaarvepidaja 4. jagu Makseasutus 5. jagu Maksejuht 4. PEATÜKK FINANTSJUHTIMISES OSALEJATE VASTUTUS 1. jagu Üldeeskirjad 2. jagu Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad 3. jagu Peaarvepidaja ning maksejuhi suhtes kohaldatavad eeskirjad 5. PEATÜKK TULUTOIMINGUD 1. jagu EAFi vahendite kasutatavaks tegemine 2. jagu Saadaolevate summade eelarvestus 3. jagu Saadaolevate summade kindlaksmääramine 4. jagu Sissenõudmise kinnitamine 5. jagu Sissenõudmine 6. PEATÜKK KULUTOIMINGUD 1. jagu Üldsätted 2. jagu Kulukohustuste võtmine 3. jagu Kulukohustuste võtmine tsentraliseeritud või ühise juhtimise korral 4. jagu Kulukohustuse võtmine detsentraliseeritud juhtimise korral 5. jagu Kulude tõendamine 6. jagu Kulude kinnitamine 7. jagu Kulude maksmine 8. jagu Kulutoimingute tähtajad 7. PEATÜKK IT-SÜSTEEMID 8. PEATÜKK SISEAUDIITOR V JAOTIS — HANKIMINE 1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED 1. jagu Kohaldamisala ja hankelepingute sõlmimise põhimõtted 2. jagu Avaldamine 2. PEATÜKK HANKEMENETLUSED VI JAOTIS — OTSENE TÖÖVÕTT JA KAUDSED DETSENTRALISEERITUD TOIMINGUD VII JAOTIS — TOETUSED 1. PEATÜKK KOHALDAMISALA JA TOETUSTE VORMID 2. PEATÜKK PÕHIMÕTTED 3. PEATÜKK TOETUSTE ANDMISE MENETLUS 4. PEATÜKK MAKSED JA KONTROLL 5. PEATÜKK RAKENDAMINE VIII JAOTIS — RAAMATUPIDAMISARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS 1. PEATÜKK RAAMATUPIDAMISARUANDE ESITAMINE 2. PEATÜKK TEAVE EAFi VAHENDITE KASUTAMISE KOHTA 3. PEATÜKK RAAMATUPIDAMISARVESTUS IX JAOTIS — VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE 1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED 2. PEATÜKK VÄLISAUDIT 3. PEATÜKK EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE TEINE OSA — ERISÄTTED EIP HALLATAVATE EAFi VAHENDITE KOHTA KOLMAS OSA — ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED I JAOTIS — ÜLEMINEKUSÄTTED 1. PEATÜKK EELMISTE EAFide JÄÄKIDE ÜLEKANDMINE 2. PEATÜKK EELMISTE EAFide JÄÄGID 3. PEATÜKK EELMISTE EAFide RAKENDUSEESKIRJAD 4. PEATÜKK ÜLEMINEKUPERIOOD II JAOTIS — LÕPPSÄTTED







ESIMENE OSA

PÕHISÄTTED







I JAOTIS

SISU JA REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Käesoleva määrusega nähakse ette 10. Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF”) vahendite kogumise ja vahendite arvel toimuva rahastamise ning selle raamatupidamisarvestuse esitamise ja auditeerimise eeskirjad.

Artikkel 2

1. Komisjon asub täitma ühenduse kohustusi, mis on määratletud AKV-EÜ lepingu artiklis 57 ja ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuses.

1. Selleks korraldab ta tagastamatu abina eraldatavate EAFi vahenditega teostatavate toimingute rahastamist, välja arvatud intressitoetuste osas, ning teeb makseid vastavalt käesolevale määrusele.

2. Käesolevat määrust kohaldades tegutseb komisjon omal vastutusel ning eraldatud vahendite piires.

Artikkel 3

Ühenduse nimel tegutsedes juhib Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) investeerimisrahastut ja intressitoetusi ning teostab nendega seotud toiminguid vastavalt teises osas sätestatud normidele. Seda tehes tegutseb EIP ühenduse nimel ning vastutusel.

EIP kohustub rahastama selliseid toiminguid, mis teostatakse laenudena panga omavahenditest, millele võib olla liidetud intressitoetus EAFi vahenditest.

Artikkel 4

Käesoleva ja kolmanda osa sätteid kohaldatakse üksnes komisjoni hallatavate EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamise suhtes. Neid sätteid tuleb tõlgendada nii, et neist ei tulene komisjonile mingeid kohustusi seoses EIP hallatavate EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamisega.

Artikkel 5

1. Kui ei ole sätestatud teisiti, loetakse käesoleva määruse viited AKV riikidele ühtlasi viideteks AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklites 13 ja 14 nimetatud organitele või esindajatele, kellele nad kõnealuse lepingu alusel võivad oma kohustuste täitmiseks anda nõuetekohased volitused.

2. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.







II JAOTIS

FINANTSPÕHIMÕTTED

Artikkel 6

EAFi vahendeid kogutakse ja kasutatakse kooskõlas järgmiste, käesolevas määruses sätestatud põhimõtetega:

a) finantstäpsus;

b) arvestusühik;

c) sihtotstarbelisus;

d) usaldusväärne finantsjuhtimine;

e) läbipaistvus.







1. PEATÜKK

Finantstäpsuse põhimõte

Artikkel 7

1. Kõik kogutud tulud ja tehtud kulud fikseeritakse EAFi assigneeringus.

2. Kulukohustusi, mis ületavad assigneeringuid, ei tohi võtta ega heaks kiita.

3. EAFi omandisse kuuluvatelt vahenditelt saadud intress fikseeritakse EAFi tuluna.

Artikkel 8

1. Eelmaksetest saadud intressid kirjendatakse asjakohasesse programmi või meetmesse ning arvatakse maksmisel abisaajale võlgnetavate summade saldost maha.

2. Intresse ei tasuta Euroopa ühendustele järgmistel juhtudel:

a) eelmaksete korral, mille summa ei ole märkimisväärne;

b) artiklis 91 nimetatud hankelepingute alusel tehtavate eelmaksete korral;

c) institutsioonide liikmetele ja personalile Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „personalieeskirjad”) kohaselt tehtavate palga ettemaksete korral;

d) eelmaksete korral, mis tehakse vahendite kasutamisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega vastavalt artikli 20 lõike 1 punktile c.

3. Lõigete 1 ja 2 rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 3, 4 ja 4a.







2. PEATÜKK

Arvestusühiku põhimõte

Artikkel 9

1. EAFi vahendeid kogutakse ja kasutatakse ning raamatupidamisarvestus toimub eurodes.

1. Artiklis 39 nimetatud sularahahalduslikel eesmärkidel võib peaarvepidaja siiski teha tehinguid eurodes või teistes vääringutes.

2. Lõike 1 rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 7 ja 8.







3. PEATÜKK

Sihtotstarbelisuse põhimõte

Artikkel 10

EAFi vahendid nähakse ette sihtotstarbeliselt vastavalt peamistele koostöö vahenditele, mida kirjeldatakse AKV-EÜ lepingu finantsprotokollis ja ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuses.

AKV riikide osas on need koostöö vahendid ette nähtud AKV-EÜ lepingu Ib lisas sätestatud finantsprotokolliga. Rahaliste vahendite ettenägemisel lähtutakse ka sisekokkuleppe sätetest ning peetakse silmas selle artikli 6 kohaste programmide ja selle rakendamisega seotud kulude katteks reserveeritud vahendeid.

ÜMTde osas on need instrumendid ette nähtud ülemeremaade assotsieerimist käsitleva otsuse IIA lisas. Nende rahaliste vahendite ettenägemisel võetakse arvesse ka selle lisa artikli 3 lõikes 4 sätestatud eraldamata vahendite reservi ning selle artikli 1 lõike 1 punkti c kohasteks uuringuteks või tehnilise abi meetmeteks reserveeritud vahendeid.







4. PEATÜKK

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte

Artikkel 11

1. EAFi vahendeid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.

2. Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida tegevuses kasutatakse, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ja laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.

2. Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.

2. Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.

3. Püstitatakse konkreetseid, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja ajastatud eesmärke. Nende saavutamist jälgitakse tulemuslikkuse näitajate abil.

Artikkel 12

Otsuste tegemise parandamiseks, eelkõige artiklis 57 osutatud liikmesriikide osamaksude kindlaksmääramise põhjendamiseks ja täpsustamiseks, on vaja järgmisi hindamisi:

a) kavandatavat toimingut hinnatakse enne EAFi vahendite kasutamist;

b) toiming esitatakse järelhindamiseks, et tagada kasutatud vahendite vastavus kavandatud eesmärkidele.

Artikkel 13

1. Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte eeldab, et EAFi vahendeid kasutatakse iga juhtimisviisi puhul tõhusa ja mõjusa sisekontrolli all.

2. EAFi vahendite kasutamisel tähendab sisekontroll kõiki juhtimistasandeid hõlmavat protsessi, mille eesmärk on piisaval määral tagada järgmiste eesmärkide saavutamine:

a) toimingute mõjusus, tõhusus ja säästlikkus;

b) aruandluse usaldusväärsus;

c) varade ja teabe säilivuse tagamine;

d) pettuste ja eeskirjade rikkumiste ennetamine ja tuvastamine;

e) asjaomaste tehingute seaduslikkuse ja korrakohasusega seotud riskide piisav juhtimine, mis võtab arvesse programmide mitmeaastasust ja asjaomaste maksete laadi.







5. PEATÜKK

Läbipaistvuse põhimõte

Artikkel 14

1. EAFi vahendeid kogutakse ja kasutatakse ning raamatupidamisarvestus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

2. Sisekokkuleppe artikli 7 kohaste kohustuste ja maksete iga-aastased prognoosid koos käesoleva määruse artiklis 118 nimetatud EAFi raamatupidamisaruandega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

▼M1

3. Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe Euroopa Arengufondi vahenditest abisaajate kohta, kui Euroopa Arengufondi vahendeid kasutatakse tsentraliseeritult ja vahetult komisjoni talituste või liidu delegatsioonide poolt kooskõlas artikli 17 teise lõiguga, ning teabe, mille on vahenditest abisaajate kohta esitanud üksused, kellele on teiste vahendite haldamise viiside kohaselt delegeeritud vahendite kasutamisega seotud ülesanded.

▼B

3. Kõnealune teave tehakse kättesaadavaks vastavalt konfidentsiaalsusnõuetele, eelkõige isikuandmete kaitse nõuetele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 12 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 13 ), ning samuti vastavalt turvalisuse nõuetele, arvestades iga artiklis 20 osutatud juhtimisviisi eripära.







III JAOTIS

VAHENDID JA LIIKMESRIIKIDE OSAMAKSUD







1. PEATÜKK

EAFi vahendite koostisosad

Artikkel 15

EAFi vahendid koosnevad sisekokkuleppe artiklis 1 sätestatud summadest.

Artikkel 16

1. Komisjon võib hallata vastavalt määruse (EÜ) nr 617/2007 artikli 9 lõigetele 1 ja 2 nii liikmesriikide kui ka teiste doonorriikide rahalisi osamakse nende nimel, sealhulgas nende riiklike ja poolriiklike asutuste nimel, või rahvusvaheliste organisatsioonide osamakse teatavatele EAFi rahastatavatele projektidele või programmidele.

2. Komisjon võib hallata liikmesriikide vabatahtlikke sissemakseid vastavalt määruse (EÜ) nr 617/2007 artikli 9 lõigetele 4 ja 5 ning asjaomaste kahepoolsete kaasrahastamise lepingutega ette nähtud erikorra kohaselt.

3. Lõigetes 1 ja 2 määratletud täiendavaid vahendeid hallatakse EAFi vahendite haldamise eeskirjade kohaselt.







IV JAOTIS

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE







1. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 17

Komisjon võib oma EAFi vahendite kasutamisega seotud volitusi delegeerida oma talitustele käesoleva määrusega ettenähtud tingimuste kohaselt ning komisjoni poolt delegeerimisdokumendis sätestatu piires. Volitatud esindajad võivad tegutseda ainult oma otseste volituste piires.

▼M1

Komisjon võib oma Euroopa Arengufondi vahendite kasutamisega seotud volitusi siiski delegeerida liidu delegatsioonide juhtidele. Komisjon teavitab sellest samal ajal liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat (kõrge esindaja). Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, kohaldavad nad komisjoni Euroopa Arengufondi vahendite kasutamise eeskirju ning neil on samad ülesanded, kohustused ja vastutus kui kõigil teistel edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatel.

Komisjon võib selle delegeerimise tagasi võtta vastavalt enda kehtestatud eeskirjadele.

Teise lõigu kohaldamiseks võtab kõrge esindaja liidu delegatsioonide ja komisjoni talituste vahelise koostöö hõlbustamiseks vajalikud meetmed.

Komisjon ja Euroopa välisteenistus (edaspidi „välisteenistus”) võivad kokku leppida üksikasjaliku korra, et lihtsustada sisekokkuleppe artikli 6 kohaste Euroopa Arengufondiga seotud kulude katteks reserveeritud vahendite kasutamist liidu delegatsioonide poolt. Nimetatud kord ei sisalda ühtegi erandit käesoleva määruse sätetest.

▼B

Artikkel 18

1. Kõikidel finantsjuhtimises osalejatel ja mis tahes muudel isikutel, kes osalevad EAFi vahendite kasutamises, haldamises, auditeerimises või kontrollimises, on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega. Huvide konflikti tekkimisel peab asjaomane isik sellistest meetmetest hoiduma ja suunama asja pädevale ametiisikule.

2. Huvide konfliktiga on tegemist siis, kui finantsjuhtimises osaleja või mis tahes muu lõikes 1 osutatud isik ei saa oma ülesandeid täita erapooletult ja objektiivselt ning see on tingitud perekondlikest, emotsionaalsetest, poliitilistest või riikliku kuuluvusega seotud, majanduslikest või EAFi vahenditest abi saajatega ühiste huvidega seotud põhjustest.

3. Lõigete 1 ja 2 rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 34.

Artikkel 19

Käesolevas jaotises tähistab mõiste „töötajad” isikuid, kelle suhtes kehtivad personalieeskirjad.







2. PEATÜKK

Kasutusviisid







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 20

1. Komisjon kasutab EAFi vahendeid kooskõlas artiklitega 21 kuni 29 ühel järgmistest viisidest:

a) detsentraliseeritud juhtimise teel;

b) tsentraliseeritud juhtimise teel;

c) ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2. Käesoleva peatüki rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 I osa IV jaotise 2. peatükki „täitmisviisid”.







2. jagu

Detsentraliseeritud juhtimine

Artikkel 21

Üldjuhul kasutab komisjon EAFi vahendeid ühel järgmistest viisidest:

a) detsentraliseeritud juhtimise teel koos AKV riikidega vastavalt AKV-EÜ lepingus sätestatud tingimustele ning kohaldades kõnealuse lepingu artiklis 57 ja selle IV lisa artiklites 34, 35 ja 36 sätestatud vastutusjaotust;

b) detsentraliseeritud juhtimise teel koos ÜMTdega vastavalt ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse ja selle rakendusmeetmete tingimustele.

Artikkel 22

1. Detsentraliseeritud juhtimise puhul korraldab komisjon EAFi vahenditest toimuvat rahastamist vastavalt lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele. Nagu ka tsentraliseeritud juhtimise puhul, võib komisjon delegeerida sellisest juhtimisest välja jäävad ülesanded artikli 25 lõigetes 2 kuni 5 osutatud isikutele.

2. Abisaajatest AKV riigid või ÜMTd:

a) teevad korrapäraseid kontrolle, tagamaks et EAFi vahenditest rahastatavad toimingud sooritatakse nõuetekohaselt;

b) võtavad asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste ärahoidmiseks ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi valesti makstud vahendite tagasinõudmiseks.

3. Komisjon kasutab talle antud volituste piires ja selleks, et tagada rahasummade kasutamine vastavalt kohaldatavatele normidele, kontrollimis- ja heakskiitmismenetlusi või finantskorrektsioone, mis võimaldavad tal täita oma AKV-EÜ lepingust, eelkõige selle IV lisa artikli 34 lõikest 1, ning ülemereterritooriumide assotsieerimise otsusest, eelkõige selle artiklitest 20 ja 32, tulenevaid kohustusi.

4. Partnerriigid ja -territooriumid, kellele on delegeeritud EAFi vahendite kasutamise ülesanded, tagavad kooskõlas artikli 14 lõikega 3 nendest vahenditest abi saajate iga-aastase piisava tagantjärele avalikustamise.

Artikkel 23

Komisjon kontrollib EAFi vahenditest rahastatavate toimingute teostamist AKV riikide ja ÜMTde poolt.

Seda kontrolli võib teostada eelneva heakskiitmise, järelkontrolli või liitmenetluse teel, vastavalt AKV-EÜ lepingu ning ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse ja selle otsuse rakendusmeetmetele.

Artikkel 24

Olenevalt AKV-EÜ lepinguga ning ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse ja selle rakendusmeetmetega ette nähtud detsentraliseerituse ulatusest püüab komisjon julgustada abisaajatest AKV riike ja ÜMTsid neile AKV-EÜ lepingu ja ülemeremaade assotsieerimise otsusega antud volituste teostamisel järgima artiklis 11 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet ning eelkõige järk-järgult kohaldama järgmisi nõudeid:

a) hanke- ja toetuste andmise menetlused on läbipaistvad, mittediskrimineerivad ning välistavad huvide konflikti;

b) tulemuslik ja tõhus toimingute haldamise sisekontrollisüsteem, mis hõlmab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja või neile vastavate ametikohtade ülesannete tõhusat eristamist;

c) raamatupidamisarvestuse süsteem, mille abil on võimalik kontrollida EAFi vahendite kasutamise nõuetekohasust ja kajastada EAFi vahendite kasutamist EAFi raamatupidamisarvestuses;

d) sõltumatuid välisauditeid teevad selleks pädevad riiklikud asutused;

e) artikli 101 lõikes 1 osutatud otsese töövõtu puhul on olemas nõuetekohased sätted kohalike avansikontode haldamiseks ja kontrollimiseks ning määratletud on kohalike avansikontode haldaja ja kohaliku peaarvepidaja kohustused.

Esimese lõigu kohaldamiseks lisab komisjon kokkuleppel abisaajatest AKV riikide ja ÜMTdega vastavad sätted artikli 70 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingutesse.







3. jagu

Tsentraliseeritud juhtimine

Artikkel 25

▼M1

1. Euroopa Arengufondi vahendite kasutamise tsentraliseeritud juhtimine komisjoni poolt tähendab, et Euroopa Arengufondi vahendite kasutamisega seotud ülesandeid täidavad vahetult komisjoni talitused artikli 17 teise lõigu või kaudselt liidu delegatsioonid käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 ja artiklite 26–29 alusel.

▼B

1. EAFi vahendite kaudset kasutamist kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 2 kuni 4 ja artiklitega 27 kuni 29 kasutatakse ka juhul, kui käesoleva artikli lõikes 3 osutatud isikutele delegeeritakse detsentraliseeritud juhtimisest välja jäävaid ülesandeid.

2. Komisjon ei tohi delegeerida kolmandatele isikutele oma täitevvolitusi, mis tulenevad AKV-EÜ lepingust või ülemereterritooriumide assotsieerimise otsusest, kui nende volitustega kaasneb poliitiliste valikute tegemist hõlmav suur kaalutlusõigus. EAFi vahendite kasutamisega seotud delegeeritud ülesanded peavad olema selgelt määratletud ning nende täitmist tuleb täielikult kontrollida.

2. EAFi vahendite kasutamise ülesandeid tuleb delegeerida kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning see peab tagama ühenduse meetmete nähtavuse. Selliselt delegeeritud ülesanded ei tohi tekitada huvide konflikte.

3. Komisjon võib delegeerida avaliku võimu teostamisega ja eelkõige rahaliste vahendite kasutamisega seotud ülesandeid lõikega 2 ette nähtud ulatuses järgmistele isikutele:

a) nõukogu määruse (EÜ) nr 58/2003 ( 14 ) alusel loodud täitevasutused;

b) riiklikud avalik-õiguslikud juriidilised isikud või eraõiguslikud isikud, kes täidavad avalik-õiguslikke eesmärke ning on neile delegeeritud ülesannete täitmiseks esitanud piisavad finantstagatised.

3. Komisjon võib kasutada EAFi vahendeid, et maksta nimetatud isikutele rahalist hüvitist tehtud halduskulude katteks.

3. Komisjon teatab igal aastal sellistest juhtumistest ning asjaomaste isikute ja asutuste nimed nõukogule. Ta põhjendab siseriiklike asutuste kasutamist asjakohaselt.

4. Lõike 3 punktis a osutatud asutusele eraldatud EAFi vahendite kasutamist teostab selle asutuse juht.

5. EAFist saadud vahendite kasutamise ülesannete täitmisel teevad lõikes 3 osutatud asutused ja isikud korrapäraseid kontrolle, tagamaks et EAFi vahenditest rahastatavad meetmed rakendatakse nõuetekohaselt.

5. Nad võtavad asjakohaseid meetmeid, et hoida ära rikkumisi ja pettusi, ning algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud või nõuetevastaselt kasutatud vahendid.

Artikkel 26

Kui komisjon kasutab EAFi vahendeid kaudse tsentraliseeritud juhtimise teel, hangib ta kõigepealt tõendid järgmise olemasolu ja nõuetekohase toimimise kohta isikutel, kellele ta EAFi vahendite kasutamise usaldab:

a) läbipaistvad ja mittediskrimineerivad hanke- ja toetuste andmise menetlused, mis välistavad huvide konflikti ja on kooskõlas V ja VII jaotisega;

b) mõjus ja tõhus toimingute haldamise sisekontrollisüsteem, mis hõlmab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja või neile vastavate ametikohtade ülesannete tõhusat eristamist;

c) raamatupidamisarvestuse süsteem, mille abil on võimalik kontrollida EAFi vahendite kasutamise nõuetekohasust ja kajastada EAFi vahendite kasutamist EAFi raamatupidamisarvestuses;

d) sõltumatu välisaudit;

e) teabe üldkättesaadavus ühenduse määrustega ettenähtud tasandil;

f) EAFi vahenditest abi saajate asjakohane iga-aastane tagantjärele avaldamine kooskõlas artikli 14 lõikega 3.

Komisjon võib tunnistada artikli 25 lõikes 3 osutatud asutuste auditi-, raamatupidamisarvestuse ning hanke- ja toetuste andmise süsteemid samaväärseks enda omadega, võttes asjakohaselt arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid.

Artikkel 27

1. Komisjon tagab delegeeritud ülesannete täitmise järelevalve, hindamise ja kontrolli. Ta võtab oma kontrollsüsteemide abil kontrollimiste tegemisel arvesse kontrollsüsteemide võrdväärsust.

2. Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on asutuste suhtes, kellele ülesanded on delegeeritud, samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Kõnealused asutused rakendavad vajalikke meetmeid, et aidata OLAFil läbi viia sisejuurdlusi. Selliste asutuste poolt EAFi vahendite kasutamiseks tehtud iga toimingu ning eelkõige iga otsuse ja iga nende poolt sõlmitud lepingu puhul tuleb konkreetselt ette näha samasugune kontroll, nagu nähakse ette artikli 70 lõikes 4.

Artikkel 28

Komisjon tohib EAFi vahenditest saadud summade kasutamisega seotud toiminguid, nagu näiteks maksete tegemist ja sissenõudmist, delegeerida üksnes artikli 25 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud välistele eraõiguslikele isikutele või asutustele või üksnes erandjuhtudel, kui asjaomased maksed tuleb teha komisjoni määratud abisaajatele, neid tehakse komisjoni määratud tingimustel ja summades ning need ei hõlma kaalutlusõiguse kasutamist makseid tegeva isiku või asutuse poolt.

Ülesanded, mida võib lepingu alusel anda muudele kui artikli 25 lõike 3 esimese lõigu punktis b nimetatud välistele eraõiguslikele isikutele või asutustele, on tehnilisi oskusi nõudvad ning haldus-, ettevalmistus- või kõrvalülesanded, mis ei hõlma avaliku võimu ega kaalutlusõiguse kasutamist.







4. jagu

Haldamine koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega

Artikkel 29

1. Kui komisjon kasutab EAFi vahendeid ühise juhtimise teel, delegeerib ta teatavad vahendite kasutamisega seotud ülesanded rahvusvahelistele organisatsioonidele järgmistel juhtudel:

a) alati, kui komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon on seotud pikaajalise raamlepinguga, millega on sätestatud nende koostöö halduslik ja finantskorraldus;

b) alati, kui komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon töötavad välja ühisprojekti või -programmi;

c) kui tegemist meetmetega, mille korral mitme rahastaja vahendid ühendatakse ja neid ei kirjendata sihtotstarbelistesse kuluartiklitesse ega -kategooriatesse, st kui tegemist on mitme rahastajaga meetmetega.

1. Need organisatsioonid kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised.

2. EAFi vahenditest rahastatavate toimingute teostamist rahvusvaheliste organisatsioonide poolt kontrollib komisjon. Kontrolli teostatakse kas eelneva heakskiitmise, järelkontrollimiste või liitmenetluse abil.

3. Rahvusvahelise organisatsiooniga rahastamise kohta sõlmitud üksikleping sisaldab üksikasjalikke sätteid rahvusvahelisele organisatsioonile antud ülesannete täitmise kohta.

4. Rahvusvahelised organisatsioonid, kellele vahendite kasutamise ülesanded delegeeritakse, tagavad kooskõlas artikli 14 lõikega 3 EAFi vahenditest abisaajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.







3. PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejad

Artikkel 30

Komisjon tagab igale EAFi finantsjuhtimises osalejale ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ning lepingu, kus on üksikasjalikult määratletud osaleja ülesanded, õigused ja kohustused.







1. jagu

Ülesannete lahususe põhimõte

Artikkel 31

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.







2. jagu

Eelarvevahendite käsutaja

Artikkel 32

1. Artiklis 2 osutatud toimingutele eraldatud vahendite kasutamisel täidab komisjon eelarvevahendite käsutaja ülesandeid.

2. Komisjon määrab kindlaks sobiva taseme töötajad, kellele ta delegeerib eelarvevahendite käsutaja ülesanded, ning määratleb delegeeritavad volitused ja edasidelegeerimise võimalused.

3. Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritakse edasi üksnes töötajatele.

4. Volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad võivad tegutseda üksnes volikirjas või edasivolitamiskirjas sätestatud ulatuses. Delegeeritud või edasidelegeeritud volitustega vastutaval eelarvevahendite käsutajal võib oma ülesannete täitmiseks olla üks või mitu töötajast abilist, kellele tema vastutusel usaldatakse teatavad EAFi vahendite kasutamise ja raamatupidamisarvestusega seotud toimingud.

▼M1

5. Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 17 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, siis alluvad nad komisjonile, mis on nende kui edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate kohustuste ja vastutuse kindlaksmääramise, täitmise, kontrolli ja hindamise eest vastutav institutsioon. Komisjon teavitab sellest samal ajal kõrget esindajat.

▼B

Artikkel 33

Eelarvevahendite käsutaja vastutab järgmise eest:

a) kulude ja tulude haldamine kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;

b) seaduslikkuse ja korrakohasuse nõuete täitmine.

Artikkel 34

1. Kulude haldamiseks võtab delegeeritud ja edasidelegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja rahastamis- ja vajaduse korral juriidilisi kohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette EAFi vahendite kasutamist.

2. Tulude haldamine hõlmab saada olevate summade eelarvestuste koostamist, nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. Kui see on asjakohane, võib see hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.

Artikkel 35

Programmide või projektide täitmisega seotud toiminguid teeb AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 35 ning ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse rakendusmeetmetes ette nähtud siseriiklik või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklite 34, 35 ja 36 alusel tihedas koostöös komisjoniga, välja arvatud juhul, kui tegemist on tsentraliseeritud juhtimisega või kui juhtimine toimub koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Artikkel 36

1. Kui delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja saab teada probleemidest EAFi vahendite haldamisega seotud menetlustes, võtab ta koos siseriikliku või piirkondliku eelarvevahendite käsutajaga olukorra parandamiseks ühendust kõigi vajalike isikutega ning võtab mis tahes vajalikke meetmeid.

1. Kui siseriiklik või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja ei täida või ei saa täita oma AKV-EÜ lepingust tulenevaid kohustusi, võib delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja teda ajutiselt asendada, millisel juhul võib komisjon saada asjaomasele AKV riigile eraldatud vahendite hulgast rahalist hüvitist tekkinud täiendava halduskoormuse katteks.

2. Delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja võtab lõike 1 kohaseid meetmeid asjaomase siseriikliku või piirkondliku eelarvevahendite käsutaja nimel ja eest.

Artikkel 37

1. Delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja kehtestab juhtimiskeskkonna ja rahastatavate toimingute laadiga seotud ohte asjakohaselt arvesse võttes ning komisjoni vastuvõetud miinimumnõuete kohaselt organisatsioonilise struktuuri ning oma ülesannete täitmiseks kohandatud haldus- ja sisekontrollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise.

2. Enne toimingu heakskiitmist kontrollib selle teostus- ja finantsaspekte töötaja, kelleks ei või olla toimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

3. Kõikidel töötajatel, kes vastutavad finantstoimingute kontrollimise eest, peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad täidavad komisjoni kehtestatud kutsenorme.

4. Kui finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises osalev töötaja leiab, et otsus, mille täitmist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest volitatud eelarvevahendite käsutajale kirjalikult ja kui viimane ei võta meetmeid, artikli 54 lõikes 3 osutatud toimkonnale.

4. Pettuse, korruptsiooni või muu ebaseadusliku tegevuse korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatab ta sellest kehtivates õigusaktides osutatud ametiisikutele ja asutustele.

Artikkel 38

Delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja annab komisjonile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruandega, mis sisaldab finants- ja haldusteavet, ning kinnitab selles, et aruandes esitatud teave on tõene ja aus, välja arvatud juhul, kui kulude ja tulude osas tehtud reservatsioonidega on ette nähtud teisiti.

Kõnealuses aruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi mõjusust ja tõhusust. Tegevusaruande ja mis tahes muu esitatud teabe vaatab läbi siseaudiitor. Hiljemalt iga aasta 15. juuniks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtte eelmise aasta tegevusaruandest. ►M1 Volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastased tegevusaruanded tehakse kättesaadavaks ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. ◄

▼M1

Artikkel 38a

1. Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 17 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, teevad nad vahendite nõuetekohasel kasutamisel tihedat koostööd komisjoniga, eelkõige et tagada finantstehingute seaduslikkus ja korrapärasus, vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine ning liidu finantshuvide tõhus kaitse.

Selleks võtavad nad meetmed, mis on vajalikud selliste olukordade vältimiseks, millega võiks kaasneda komisjoni vastutus delegatsioonide juhtidele edasivolitatud Euroopa Arengufondi vahendite kasutamise eest või prioriteetide konflikt, mis tõenäoliselt mõjutab delegatsioonide juhtidele edasivolitatud finantsjuhtimisega seotud ülesannete täitmist.

Teises lõigus osutatud olukorra või konflikti tekkimisel teavitab liidu delegatsiooni juht viivitamata komisjoni ja välisteenistuse vastutavat peadirektorit. Peadirektorid võtavad olukorra parandamiseks asjakohaseid meetmeid.

2. Kui liidu delegatsioonide juhid satuvad artikli 37 lõikes 4 osutatud olukorda, pöörduvad nad artikli 54 lõike 3 alusel loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna poole. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada liidu huve, teatavad nad sellest kohaldatavate õigusaktidega määratud võimu- ja muudele organitele.

3. Artikli 17 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevad liidu delegatsioonide juhid annavad aru volitatud eelarvevahendite käsutajale, et viimati nimetatu saaks nende aruanded lisada oma artiklis 38 osutatud iga-aastasesse tegevusaruandesse. Liidu delegatsioonide juhtide aruanded sisaldavad teavet nende delegatsioonis kehtestatud haldus- ja kontrollisüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse ning nendele edasivolitatud toimingute haldamise kohta ja artikli 54 lõike 2a kohast kinnitavat avaldust. Kõnealused aruanded lisatakse volitatud eelarvevahendite käsutaja iga-aastasele tegevusaruandele ja tehakse kättesaadavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule, võttes seejuures vajaduse korral arvesse nende konfidentsiaalsust.

Liidu delegatsioonide juhid teevad täielikku koostööd heakskiidu andmises osalevate institutsioonidega ning annavad vajaduse korral täiendavat teavet. Sellega seoses võidakse neil paluda osaleda asjaomaste organite koosolekutel ja aidata vastutavat volitatud eelarvevahendite käsutajat.

4. Artikli 17 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevad liidu delegatsioonide juhid vastavad kõigile volitatud eelarvevahendite käsutaja omaalgatuslikele taotlustele või heakskiidu andmise menetluse raames Euroopa Parlamendi taotlusele.

5. Komisjon tagab, et volituste edasidelegeerimine ei takista heakskiidu andmise menetlust vastavalt artiklitele 142, 143 ja 144.

▼B







3. jagu

Peaarvepidaja

Artikkel 39

1. Komisjon määrab peaarvepidaja, kes vastutab järgmise eest:

a) maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kindlaksmääratud saadaolevate summade sissenõudmine;

b) raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VIII jaotise kohaselt;

c) arvepidamine, mis hõlmab: i) artiklis 15 nimetatud assigneeringuid, välja arvatud investeerimisrahastu ja intressitoetuste assigneeringud; ii) artiklis 70 nimetatud kohustusi; iii) makseid, tulusid ja võlgnevusi;

d) raamatupidamisarvestuse eeskirjade ja meetodite ning kontoplaani kehtestamine VIII jaotise kohaselt;

e) raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete kogumiseks või põhjendamiseks;

f) sularahahaldus.

1. Peaarvepidaja on volitatud kontrollima esimese lõigu punktis e osutatud heakskiitmise kriteeriumide täitmist.

▼M1

Komisjoni peaarvepidaja vastutab jätkuvalt Euroopa Arengufondi vahendite kogu kasutamise eest, sealhulgas liidu delegatsioonide juhtidele edasivolitatud Euroopa Arengufondi vahenditega seonduvate raamatupidamistoimingute eest.

▼B

2. Peaarvepidaja hangib delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutajalt ja EIP-lt kogu vajaliku teabe, mida on vaja EAFi vahendite kasutamist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures kumbki eelnimetatu tagab omalt poolt selle teabe usaldusväärsuse.

Artikkel 40

1. Enne kui komisjon raamatupidamisaruanded kinnitab, kirjutab peaarvepidaja neile alla, tõendades sellega oma põhjendatud veendumust, et aruanded annavad EAFi finantsolukorrast tõese ja ausa pildi.

1. Selleks veendub peaarvepidaja järgmises:

a) raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas tema poolt kehtestatud raamatupidamisarvestuse eeskirjade, -meetodite ja -süsteemidega, mis vastavad käesolevas määruses sätestatutele;

b) raamatupidamisaruannetes on kajastatud kõik kulud ja tulud.

1. Delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja edastab peaarvepidajale kogu teabe, mida viimasel on vaja oma töökohustuste täitmiseks.

1. Eelarvevahendite käsutaja vastutab täielikult tema halduses olevate vahendite nõuetekohase kasutamise ning tema kontrolli all tehtud kulutuste seaduslikkuse ja korrakohasuse eest.

Artikkel 41

Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja teha täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allkirjastamiseks vajalikuks. Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.

Artikkel 42

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest.

Artikkel 43

Üksnes peaarvepidaja võib teatavaid oma töökohustusi delegeerida oma alluvatele, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti.

Volikirjas täpsustatakse volitatutele usaldatud ülesanded.







4. jagu

Makseasutus

Artikkel 44

1. AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 37 lõigetes 1 ja 4 ning ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse rakendusmeetmetes sätestatud maksete sooritamiseks avab eelarvevahendite käsutaja AKV riikide vääringutes või ÜMTde kohalikes vääringutes maksete jaoks vajaduse korral kontod AKV riikide ja ÜMTde finantseerimisasutustes ning eurodes ja muudes vääringutes maksete jaoks kontod liikmesriikide finantseerimisasutustes.

2. Need makseasutustena tegutsevad finantseerimisasutused teevad peaarvepidaja korraldusel makseid.

3. AKV-EÜ lepingu artikli 37 lõike 2 kohaselt ei maksta AKV riikide ja ÜMTde finantseerimisasutustes avatud kontodel olevatelt hoiustelt intressi ning viimased ei saa oma teenuste eest tasu.

3. Kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõikega 6 makstakse liikmesriikide finantseerimisasutustes avatud kontodel olevatelt hoiustelt intressi. Kogunenud intress kantakse ühele nimetatud artiklis ette nähtud kontole.

Artikkel 45

Komisjoni ja AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37 ning ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse rakendusmeetmetes sätestatud makseasutuste vahelised suhted reguleeritakse lepingutega. Pärast allakirjutamist saadetakse need lepingud teavitamise eesmärgil kontrollikojale.

Artikkel 46

1. Komisjon kannab artikli 59 lõike 3 kohaselt avatud erikontodelt üle summad, mis on vajalikud vahendite kandmiseks tema nimel artikli 44 kohaselt avatud kontodele. Ülekanded tehakse projektide ja programmide rahavajadustest lähtuvalt.

2. Komisjon püüab kõik raha väljavõtmised artikli 59 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud kontodelt teha nii, et tema vahendid jaguneksid nende kontode vahel alati võrdeliselt erinevate liikmesriikide EAFi osamaksudega.

Artikkel 47

EAFi kontodelt tehinguid tegema volitatud komisjoni töötajate allkirjad antakse asjaomastele pankadele kontode avamise või, kui töötajaid volitatakse hiljem, volituste andmise ajal.







5. jagu

Maksejuht

Artikkel 48

1. Artiklis 44 ette nähtud maksete tegemiseks määrab peaarvepidaja maksejuhi, kes teeb makseasutuse konto kaudu kohalikke makseid.

2. Maksejuhid valitakse ametnike hulgast või üksnes põhjendatud vajaduse korral teiste töötajate hulgast.

Artikkel 49

1. Maksejuht määratakse peaarvepidaja otsusega vastutava eelarvevahendite käsutaja põhjendatud ettepaneku alusel. Otsuses määratakse kindlaks maksejuhi ja eelarvevahendite käsutaja ülesanded ja kohustused.

1. Selles täpsustatakse vähemalt:

a) tõendavate dokumentide esitamise sagedus ja kord;

b) makseasutuses avatud kontole vahendite kandmise kord;

c) peaarvepidaja poolt maksejuhile antud volituste kehtivusaeg;

d) maksejuhi isikuandmed.

1. Esimeses lõigus osutatud otsust muudetakse samuti peaarvepidaja otsusega vastutava eelarvevahendite käsutaja põhjendatud ettepaneku alusel.

2. Maksejuht võib peaarvepidaja korraldusel teha nõuetekohaselt kinnitatud makseid kolmandatele isikutele makseasutuse pangakonto positiivse saldo piires.

Artikkel 50

Vahendite kandmine kohalikele pangakontodele

Peaarvepidaja kannab makseasutuse kontodele vahendeid ja jälgib neid kontosid, avades pangakontosid, delegeerides allkirjaõigust ning viies läbi kontrolle kohapeal ja tsentraliseeritud kontodel.

Makseasutuse kontodele võib otse kanda mitmesuguseid kohalikke tulusid, mis tekivad järgmisest:

a) mitmesugused tagasimaksed,

b) sissenõudekorraldused.







4. PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejate vastutus







1. jagu

Üldeeskirjad

Artikkel 51

1. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib delegeeritud ja edasidelegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus igal ajal nende volitused ajutiselt või lõplikult tühistada.

2. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib komisjon igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada peaarvepidaja ametivolitused.

3. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib maksejuhi määranud asutus igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada maksejuhi volitused.

Artikkel 52

1. Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse artiklis 51 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja nende kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust töötajaid või liikmesriikide ametnikke hõlmava korruptsiooni vastu.

2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 53 kuni 56 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja või maksejuhi suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust, nagu on sätestatud personalieeskirjades.

2. Pettuse, korruptsiooni või muu õigusvastase tegevuse juhtumitest, mis võivad kahjustada ühenduse huve, teatatakse pädevatele ametiisikutele või asutustele.







2. jagu

Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 53

Eelarvevahendite käsutaja artikli 52 lõikes 2 osutatud rahalist vastutust kohaldatakse eelkõige järgmistel juhtudel:

a) kui eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat määrust eirates;

b) kui eelarvevahendite käsutaja ei vormista saadaolevat summat kindlaksmääravat dokumenti, ei anna välja sissenõudekorraldust või hilineb sellega või hilineb maksekorralduse väljaandmisega kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada komisjoni vastu tsiviilhagi.

Artikkel 54

1. Kui delegeeritud või edasidelegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille ta peab tegema, on õigusvastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, teatab ta sellest kirjalikult oma volitajale. Kui volitaja annab seejärel delegeeritud või edasidelegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutajale kirjalikult põhjendatud korralduse kõnealune otsus vastu võtta, ei saa eelarvevahendite käsutajat vastutusele võtta.

2. Ametkonnasisese edasidelegeerimise korral vastutab delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja ka edaspidi tema poolt loodud haldus- ja sisekontrollisüsteemide tõhususe ja mõjususe ning edasidelegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja valimise eest.

▼M1

2a. Liidu delegatsioonide juhtidele edasivolitamise korral vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja delegatsioonidesiseselt kehtestatud haldus- ja kontrollisüsteemide kindlaksmääramise, nende tõhususe ja tulemuslikkuse eest. Liidu delegatsioonide juhid vastutavad kõnealuste süsteemide asjakohase ülesehituse ja toimimise eest vastavalt volitatud eelarvevahendite käsutaja juhistele ning nendele alluvas liidu delegatsioonis hallatavate vahendite ja teostatavate toimingute eest. Enne, kui nad asuvad oma kohustusi täitma, peavad nad läbima koolituse eelarvevahendite käsutajate ülesannete ja vastutuse ning Euroopa Arengufondi vahendite kasutamise kohta kooskõlas artikli 37 lõikega 3.

ELi delegatsioonide juhid annavad oma vastutusvaldkonna kohta aru vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule kooskõlas artikli 38a lõikega 3.

Liidu delegatsioonide juhid esitavad igal aastal volitatud eelarvevahendite käsutajale kinnitavad avaldused nende delegatsioonides kehtestatud sisemiste haldus- ja kontrollisüsteemide, samuti neile edasi volitatud toimingute haldamise ning tulemuste kohta, et eelarvevahendite käsutaja saaks esitada enda kinnitava avalduse vastavalt artiklile 38.

▼B

3. Komisjoni poolt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 kohaselt loodud finantsrikkumiste uurimise toimkond on pädev EAFi osas tuvastama finantsrikkumisi ning nende võimalikke tagajärgi. Seoses EAFi vahendite haldamisega komisjoni poolt suunatakse asju nimetatud toimkonnale vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 75.

3. Toimkonna arvamuse põhjal otsustab komisjon, kas algatada menetlus distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või kohustada asjaosalisi hüvitist maksma. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta delegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutajale, eeldusel et see ei ole asjasse segatud, ja komisjoni siseaudiitorile aruande koos soovitustega.

▼M1

4. Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 17 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, on käesoleva artikli lõikes 3 osutatud juhtumite korral pädev sama lõike 3 kohaselt komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkond.

Kui toimkond avastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale, kõrgele esindajale ja volitatud eelarvevahendite käsutajale, tingimusel et viimane ei ole asjaosaline, ning siseaudiitorile.

Toimkonna arvamuse põhjal võib komisjon nõuda, et kõrge esindaja algataks ametisse nimetava ametiisikuna edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes distsiplinaarmenetluse või tekitatud kahju hüvitamise menetluse, kui rikkumised seonduvad neile edasivolitatud komisjoni volitustega. Sellisel juhul võtab kõrge esindaja kooskõlas personalieeskirjadega asjakohased meetmed distsiplinaarmenetluses tehtud otsuste täitmiseks ja/või nõuab sisse hüvitise vastavalt komisjoni soovitusele.

Liikmesriigid toetavad igakülgselt liitu personalieeskirjade artiklist 22 tuleneva vastutuse rakendamisel nende ajutiste töötajate puhul, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti e.

▼B







3. jagu

Peaarvepidaja ning maksejuhi suhtes kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 55

Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Teda võib vastutusele võtta eelkõige järgmistel juhtudel:

a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad kaduma või kahjustuvad;

b) ta muudab alusetult pangakontosid või postižiirokontosid;

c) tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;

d) ta jätab saadaoleva tulu sisse nõudmata.

Artikkel 56

Maksejuht kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Teda võib vastutusele võtta eelkõige järgmistel juhtudel:

a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad kaduma või kahjustuvad;

b) ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda tehtud maksete kohta;

c) ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust neid saada;

d) ta jätab saadaoleva tulu sisse nõudmata.







5. PEATÜKK

Tulutoimingud







1. jagu

EAFi vahendite kasutatavaks tegemine

Artikkel 57

1. Kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 7 määratakse aastaste osamaksude ülemmäär n + 2 aastaks ja aastane osamaks n + 1 aastaks kindlaks lõigetes 2 kuni 7 sätestatud korra kohaselt. Aastased osamaksud tehakse kolmes osas. Need määratakse kindlaks lõigetes 2 kuni 7 sätestatud korras.

2. Komisjon esitab n aasta 15. oktoobriks ettepaneku, mis sisaldab järgmist:

— aastase osamaksu ülemmäär n + 2 aastaks;

— aastane osamaks n + 1 aastaks;

— n + 1 aasta osamaksu esimese osa suurus.

2. Nõukogu teeb kõnealuse ettepaneku suhtes otsuse n aasta 15. novembriks.

2. Liikmesriigid maksavad n + 1 aasta osamaksu esimese osa hiljemalt n + 1 aasta 21. jaanuariks.

3. Komisjon esitab n + 1 aasta 15. juuniks ettepaneku, mis sisaldab järgmist:

— n + 1 aasta osamaksu teise osa suurus;

— n + 1 aasta osamaks, mida on muudetud vastavalt tegelikele vajadustele, kui aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest vastavalt sisekokkuleppe artikli 7 lõikele 3.

3. Nõukogu teeb ettepaneku suhtes otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva möödudes pärast komisjoni ettepaneku esitamist.

3. Liikmesriigid maksavad osamaksu teise osa hiljemalt 21 kalendripäeva möödudes kuupäevast, mil nõukogu otsus neile teatavaks tehti.

4. Võttes arvesse EIP prognoose investeerimisrahastu haldamise ja toimingute, sealhulgas intressitoetuste kohta, koostab komisjon n + 1 aasta 15. juuniks kulukohustuste ja maksete ning n aasta, n + 1 aasta ja n + 2 aasta osamaksunõuete aastaste määrade kalkulatsiooni ja edastab selle nõukogule. n + 1 ja n + 2 aasta määrade aluseks on suutlikkus tagada tegelikult ettepanekule vastav vahendite tase.

5. Komisjon esitab n + 1 aasta 10. oktoobriks ettepaneku, mis sisaldab järgmist:

— n + 1 aasta osamaksu kolmanda osa suurus;

— n + 1 aasta osamaks, mida on muudetud vastavalt tegelikele vajadustele, kui aastane osamaks erineb tegelikest vajadustest vastavalt sisekokkuleppe artikli 7 lõikele 3.

5. Nõukogu teeb ettepaneku suhtes otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva möödudes pärast komisjoni ettepaneku esitamist.

5. Liikmesriigid maksavad osamaksu kolmanda osa hiljemalt 21 kalendripäeva möödudes kuupäevast, mil nõukogu otsus neile teatavaks tehti.

6. Teatava aasta osamaksude kogusumma ei või ületada kõnealuseks aastaks määratud aastase osamaksu suurust. Aastase osamaksu suurus ei või ületada selleks aastaks määratud ülemmäära. Ülemmäära ei või suurendada, välja arvatud sisekokkuleppe artikli 7 lõike 4 kohaselt. Ülemmäära võimalik suurendamine on osa lõigetes 2–5 nimetatud ettepanekutest.

7. n + 2 aasta aastase osamaksu ülemmäär, n + 1 aasta aastane osamaks ja osamaksu osad sisaldavad vastavalt artiklitele 1 kuni 5 järgmist:

a) komisjoni poolt hallatav summa ja

b) EIP poolt hallatav summa, sealhulgas intressitoetuste rahastamiseks vajalik summa.

Artikkel 58

1. Artiklis 57 osutatud iga liikmesriigi makstavad osamaksu osad kehtestatakse selliselt, et need oleksid proportsionaalsed asjaomase liikmesriigi EAFi osamaksudega, mis on sätestatud sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 2.

2. Osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad.

Artikkel 59

1. Liikmesriikide osamaksud väljendatakse eurodes.

2. Kõik liikmesriigid tasuvad oma osamaksu summa eurodes.

3. Komisjoni poolt artikli 57 lõike 7 punkti a alusel kogutava summa osas teeb iga liikmesriik ülekande erikontole nimega „Euroopa Ühenduste Komisjon – Euroopa Arengufond”, mis avatakse selle liikmesriigi emissioonipangas või tema määratud finantseerimisasutuses. Need osamaksud jäävad nimetatud erikontodele, kuni on tarvis sooritada AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37 ning ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse rakendusmeetmetes sätestatud makseid.

3. EIP poolt artikli 57 lõike 7 punkti b alusel kogutava summa osas teeb iga liikmesriik ülekande vastavalt artiklile 146.

3. Vajadusel annab komisjon artiklis 57 nimetatud nõukogu otsuste rakendamiseks asjakohast tehnilist abi.

Artikkel 60

1. Kui käesoleva artikli kohaselt tasumisele kuuluvat osamaksu ei tasuta artikli 57 lõigetes 2–5 sätestatud tähtajaks, peab asjaomane liikmesriik tasuma maksmata jäänud summalt viivist.

2. Viivise määr on kahe protsendipunkti võrra suurem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes selle kuu esimesel päeval, mil tähtpäev saabub, ning mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C osas. Intressimäärale lisandub veerand protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta.

2. Viivist makstakse kogu viivitatud aja eest ning seda arvutatakse alates esimesest kalendripäevast pärast vastava makse tähtpäeva.

3. Komisjonile artikli 57 lõike 7 punkti a alusel võlgnetavalt summalt arvestatud viivis kantakse ühele sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 6 sätestatud kontodest.

3. EIP-le artikli 57 lõike 7 punkti b alusel võlgnetavalt summalt arvestatud viivis kantakse üle investeerimisrahastule.

Artikkel 61

AKV-EÜ lepingu Ib lisas sätestatud finantsprotokolli kehtivusaja lõppedes esitab komisjon vajadusel käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohase nõude osamaksude kohta, mida liikmesriigid on kohustatud tasuma käesoleva määruse artikli 57 alusel.







2. jagu

Saadaolevate summade eelarvestus

Artikkel 62

1. Saadaolevate summade eelarvestuse teeb kõigepealt vastutav eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab mis tahes meetmete korral või olukordades, kus EAFile võlgnetavad summad võivad tekkida või muutuda.

2. Erandina lõikest 1 ei tehta saadaolevate summade eelarvestust enne, kui liikmesriik teeb komisjonile kättesaadavaks oma EAFi osamaksu summa, nagu see on määratletud artiklites 57 ja 58. Vastutav eelarvevahendite käsutaja väljastab nende summade sissenõudmise korralduse.

3. Lõike 1 rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 77.







3. jagu

Saadaolevate summade kindlaksmääramine

Artikkel 63

1. Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib võla olemasolu;

b) määrab kindlaks võla põhjendatuse ja suuruse või kontrollib seda;

c) kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.

2. Komisjonile kättesaadavaks tehtud EAFi vahendid ning iga kindlakstehtud, kindla suurusega ja maksmisele kuuluv summa määratakse kindlaks peaarvepidajale antud sissenõudekorraldusega, millele järgneb võlgnikule saadetav teade võlgnevuse kohta, kusjuures mõlemad dokumendid koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja.

3. Valesti makstud summad nõutakse tagasi.

4. EAFile tekkivate viiviste tingimuste suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 86.







4. jagu

Sissenõudmise kinnitamine

Artikkel 64

1. Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saadaolev summa, mille esimesena nimetatu on kindlaks määranud.

2. Ilma et see mõjutaks AKV riikide või ÜMTde vastutust, võib komisjon isikutelt, välja arvatud riigid, saadaoleva summa formaalselt kindlaks määrata otsusega, mis on täitmisele pööratav asutamislepingu artiklis 256 sätestatutega samaväärsetel tingimustel.

3. Lõigete 1 ja 2 rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 81 ja 84.







5. jagu

Sissenõudmine

Artikkel 65

1. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vastutava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadaolevaid summasid. Ta hoolitseb selle eest, et EAF saab oma tulud kätte ning tema õigused on kaitstud.

2. Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja EAFi ja ühenduse nõuded võlgnikele samaväärsete nõuetega, mis viimastel on EAFi või ühenduse vastu ja mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele.

3. Kui VI jaotises viidatud otsese töövõtu ja kaudsete detsentraliseeritud toimingute puhul ei täideta õigeaegselt EAFi nõudeid siseriikliku eelarvevahendite käsutaja vastu, võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõik vajalikud meetmed võlgnetavate summade tegeliku tagasimaksmise saavutamiseks, kaasa arvatud vajaduse korral asjaomase korra kohaldamise peatamine selle riigi või ÜMT suhtes.

4. Kui delegeeritud või edasidelegeeritud volitustega eelarvevahendite käsutaja kavatseb täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeerida üksnes kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

5. Eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaolevaid summasid tühistada ja muuta.

6. EAFi nõuded kolmandate isikute vastu ja kolmandate isikute nõuded EAFi vastu kehtivad viis aastat.

7. Lõigete 1 kuni 6 rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 82 kuni 85 ja 87 kuni 89.







6. PEATÜKK

Kulutoimingud







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 66

Iga kuluartikkel seotakse kohustusega, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.







2. jagu

Kulukohustuste võtmine

Artikkel 67

Kulukohustuse võtmisele peab eelnema komisjoni või komisjoni volitatud asutuse rahastamisotsus.

Artikkel 68

1. Komisjonipoolne kulukohustuste võtmine on toiming, millega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust.

2. Komisjonipoolne juriidilise kohustuse võtmine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kolmanda isiku ees kohustuse või määrab selle kindlaks, mille tulemusena EAFile tekib kulutuse tegemise kohustus.

3. Kulukohustuse ja juriidilise kohustuse peab võtma sama eelarvevahendite käsutaja. Sellest nõudest tohib kõrvale kalduda järgmistel juhtudel:

a) komisjoni halduskulude puhul artikli 69 lõike 3 tähenduses, mille osas on kulukohustus jagatud vastavalt artikli 69 lõikele 2;

b) üldiste kulukohustuste puhul, mis on seotud artikli 70 lõike 3 kohaste rahastamislepingutega.

Artikkel 69

1. Komisjoni kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu suurus on teada.

1. Komisjoni kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.

2. Komisjoni halduskuludega seotud kulukohustused võib jagada mitme aasta peale iga-aastasteks osamakseteks. Jaotus määratakse kindlaks vastava juriidilise kohustusega.

3. Halduskulud käesoleva artikli lõike 2 ja artikli 68 lõike 3 punkti a kohaldamisel on järgmised:

a) kulutused inimressurssidele, välja arvatud koosseisulised töötajad;

b) koolituskulud;

c) lähetuskulud;

d) esinduskulud;

e) istungikulud;

f) kulutused seoses vabakutseliste tõlkide ja/või tõlkijatega;

g) ametnike vahetustega seotud kulutused;

h) vallas- ja kinnisvara rendi jooksvad kulud;

i) mitmesugused kindlustuskulud;

j) koristamis- ja hoolduskulud;

k) telekommunikatsiooniteenuste kasutamisega seotud kulud;

l) vee-, gaasi- ja elektrikulud;

m) perioodiliste väljaannete kulud.

Artikkel 70

1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab enne kolmandate isikute ees komisjoni jaoks siduva juriidilise kohustuse võtmist kulukohustuse.

2. Komisjoni poolt vastavalt AKV-EÜ lepingule või ülemereterritooriumide assotsieerimise otsusele tehtud rahastamisotsused, millega lubatakse tal anda EAFist rahalist abi, tekitavad komisjonile kulukohustusi.

3. Komisjoni juriidiliste kohustuste tekke aluseks on:

a) rahastamisleping ühendust esindava komisjoni ja abisaajatest AKV riikide või ÜMTde või nende määratud asutuste vahel;

b) toetus- või muu leping komisjoni ja asjaomaste meetmete rakendamise eest vastutavate riiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslike asutuste või füüsiliste või juriidiliste isikute vahel.

4. Igas rahastamislepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide EAFi vahenditest rahastatud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi.

Artikkel 71

Kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) kulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;

b) vahendid on ette nähtud;

c) kulu on kooskõlas asjakohaste sätetega, eriti AKV-EÜ lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse, sisekokkuleppe, käesoleva määruse ning kõikide nende sätete rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega;

d) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

Artikkel 72

Juriidilise kohustuse registreerimisel tagab eelarvevahendite käsutaja järgmist:

a) kohustus on kaetud vastava kulukohustusega;

b) kulu on kooskõlas eeskirjade ja asjakohaste sätetega, eriti AKV-EÜ lepingu, ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse, sisekokkuleppe, käesoleva määruse ning kõikide nende sätete rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega;

c) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.







3. jagu

Kulukohustuste võtmine tsentraliseeritud või ühise juhtimise korral

Artikkel 73

Kui komisjon haldab EAFi vahendeid tsentraliseeritult või ühiselt, kohaldatakse kulukohustuse võtmisel käesoleva jao sätteid.

Artikkel 74

1. Üksikute kulukohustustega seotud juriidilised kohustused võtab komisjon hiljemalt N aasta 31. detsembriks, kusjuures N aasta on see aasta, mil komisjon võttis asjaomase kulukohustuse vastavalt artikli 68 lõikele 3.

2. Üldjuhul katavad üldised kulukohustused vastavate komisjoni poolt N + 1 aasta 31. detsembriks võetud üksikute juriidiliste kulukohustuste kogumaksumuse, kusjuures N aasta on aasta, mil komisjon võttis üldise kulukohustuse vastavalt artikli 68 lõikele 3.

2. Artikli 70 lõike 3 punktis a osutatud üldiste kulukohustuste täitmisel aga sõlmib komisjon vastavad üksiklepingud ja kokkulepped hiljemalt kolme aasta jooksul pärast rahastamislepingu sõlmimist.

2. Auditeerimist ja hindamist käsitlevad üksiklepingud ja kokkulepped võib sõlmida hiljem. Juba sõlmitud lepingute lisad võib samuti sõlmida hiljem.

2. Lõikes 1 ja käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus nimetatud tähtpäevade möödumisel tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutamata jäänud osaga seotud kulukohustused.

Artikkel 75

1. Enne üldise kulukohustuse alusel komisjoni poolt võetud üksiku juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle summa EAFi kontodele ja arvab selle maha üldisest kulukohustusest.

2. Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui üht eelarveaastat, ja vastavatel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud artikli 69 lõikes 3 nimetatud halduskulude puhul.

2. Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest tähtpäevast, tühistatakse ning vastavad assigneeringud vabastatakse.

2. Juriidilisele kohustusele vastava kulukohustuse summa, mille katmiseks ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allakirjutamist makseid tehtud, vabastatakse ning vastavad assigneeringud vabastatakse.

3. Lõike 2 sätete kohaldamine ei piira otsuseid, mida nõukogu võib teha vastavalt AKV-EÜ lepingu artiklitele 96 ja 97.

Artikkel 76

Projekt lõpetatakse ja artiklite 73, 74 ja 75 kohaselt kulukohustustega seotud summad vabastatakse pärast seda, kui komisjon on seoses asjaomase projektiga kolmandate isikute ees võetud juriidilised kohustused täitnud ning nendega seotud maksed ja kogutavad summad on kirjendatud EAFi kontodele.







4. jagu

Kulukohustuse võtmine detsentraliseeritud juhtimise korral

Artikkel 77

Kui EAFi vahendeid hallatakse detsentraliseeritult, kohaldatakse komisjonipoolsete kulukohustuse võtmisel käesoleva jao sätteid.

Artikkel 78

1. Rahastamislepingud abisaajatest AKV riikide või ÜMTdega sõlmitakse hiljemalt N + 1 aasta 31. detsembriks, kusjuures N aasta on aasta, mil komisjon võttis üldise kulukohustuse.

1. Kui rahastamislepinguid ei ole esimeses lõigus sätestatud tähtpäevaks sõlmitud, vabastatakse vastavad assigneeringud.

2. Komisjon on kohustatud tegema EAFi vahenditest makse, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kinnitab lepingu, toetuslepingu või programmi eelarvestuse vastavalt artikli 101 lõikele 3.

2. Enne kinnitava allkirja andmist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja EAFi kontodele iga üksiku juriidilise kohustuse summa, mille ta on kinnitanud pärast üldise kohustuse kinnitamist. Ta arvab iga sellise summa maha üldisest kulukohustusest.

3. Lõike 1 sätete kohaldamine ei piira otsuseid, mida nõukogu võib teha vastavalt AKV-EÜ lepingu artiklitele 96 ja 97.

Artikkel 79

Komisjon püüab artiklis 11 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ning oma volituste piires tagada, et:

a) juriidilised kohustused artikli 78 lõikes 1 nimetatud rahastamislepingute täitmiseks võetakse hiljemalt kolme aasta jooksul pärast vastava rahastamislepingu sõlmimist. Auditeerimist ja hindamist käsitlevad üksiklepingud ja kokkulepped ning juba sõlmitud lepingute lisad võib sõlmida hiljem;

b) artikli 78 lõikes 1 nimetatud rahastamislepingu täitmiseks võetud juriidilisele kohustusele vastava üksiku kulukohustuse summa, mille katteks ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allakirjutamist makseid tehtud, vabastatakse.

Esimese lõigu punktis a osutatud juriidilise kohustuste võtmiseks sõlmitud rahastamislepingutes sätestatud tähtaja lõpus vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastava kulukohustuse kasutamata jäänud osa.

Esimese lõigu punktis b osutatud juriidilised kohustused on lepingud, toetuslepingud või programmide eelarvestused, mille on sõlminud AKV riik või ÜMT või selle asutused, ning kokkulepped ja toetuslepingud, mille on nende nimel ja eest sõlminud komisjon. Esimese lõigu kohaldamisel lisab komisjon kokkuleppel abisaajatest AKV riikide ja ÜMTdega vastavad sätted artikli 78 lõikes 1 osutatud rahastamislepingutesse.

Artikkel 80

Projekt lõpetatakse ja artiklite 78 ja 79 kohaselt kulukohustustega seotud summad vabastatakse pärast seda, kui AKV riik või ÜMT või selle asutused ja/või nende nimel ja eest tegutsev komisjon on täitnud seoses asjaomase projektiga kolmandate isikute ees võetud juriidilised kohustused ning sellega seotud maksed ja kogutavad summad on kirjendatud EAFi kontodele.







5. jagu

Kulude tõendamine

Artikkel 81

1. Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib kreeditori nõudeõigust;

b) määrab kindlaks nõude põhjendatuse ja summa või kontrollib seda;

c) kontrollib nõude tasumisele vastavuse tingimusi.

2. Kulude tõendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 97 kuni 101.







6. jagu

Kulude kinnitamine

Artikkel 82

1. Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja annab pärast kulude katteks vajalike vahendite olemasolu kontrollimist peaarvepidajale maksekorraldusega käsu maksta välja tema poolt tõendatud kulu summa.

2. Korrapäraste maksete tegemiseks osutatud teenuste, kaasa arvatud renditeenuste, või saadud kaupade eest võib eelarvevahendite käsutaja oma riskihinnangu alusel teha otsearvelduse.

3. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 102 ja 103.







7. jagu

Kulude maksmine

Artikkel 83

1. Kulud makstakse välja tõendi alusel selle kohta, et asjaomane meede on kooskõlas põhiakti või lepinguga. Väljamaksmine seisneb ühes või mitmes järgmises toimingus:

a) kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;

b) maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest: i) eelmakse, mille võib jagada mitmeks makseks; ii) üks vahemakse või mitu vahemakset; iii) lõppmakse.

2. Raamatupidamisarvestuses eristatakse lõikes 1 nimetatud eri liiki makseid nende tegemise ajal.

3. Kulude väljamaksmisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 104 ja 105.

Artikkel 84

Peaarvepidaja maksab kulusid välja olemasolevate vahendite piires.

Artikkel 85

Väljamaksed tehakse artiklis 44 nimetatud pangakontode kaudu. Nende kontode avamise, haldamise ja kasutamise üksikasjalikud eeskirjad kehtestab peaarvepidaja.

Eeskirjadega peab eelkõige olema tagatud, et kõikidele ülekandekorraldustele ja pangamaksetele kirjutavad koos alla kaks peaarvepidaja poolt nõuetekohaselt volitatud töötajat.

Artikkel 86

Vastutav eelarvevahendite käsutaja tagab, et maksejuhi tehtud maksed kontrollitakse enne nende tegemist üle.







8. jagu

Kulutoimingute tähtajad

Artikkel 87

1. Kulu tuleb tõendada, kinnitada ja välja maksta 90 päeva jooksul pärast maksetähtpäeva. Siseriiklik või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja kinnitab kulud ning teatab sellest komisjoni vastutavale eelarvevahendite käsutajale hiljemalt 45 päeva enne kõnealuse tähtaja möödumist.

2. Maksesaajatel, kellele on maksed tehtud hilinemisega, on õigus saada viivist vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

3. Nõuded seoses hilinenud maksetega, mille eest AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 37 kohaselt vastutab komisjon, katab komisjon sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 6 osutatud kontolt või kontodelt.







7. PEATÜKK

IT-süsteemid

Artikkel 88

1. Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.

2. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 107 ja 108.







8. PEATÜKK

Siseaudiitor

Artikkel 89

EAFi siseaudiitoriks on komisjoni siseaudiitor. Ta täidab oma ülesandeid vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. Ta annab komisjonile aru komisjoni poolt artikli 2 alusel hallatavate EAFi vahendite kasutamise süsteemide ja menetluste nõuetekohase toimimise kohta. Siseaudiitoriks ei või olla eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja.

▼M1

Välisteenistuse siseauditi puhul kohaldatakse artikli 17 teise lõigu kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevatele liidu delegatsioonide juhtidele edasivolitatud finantsjuhtimise suhtes komisjoni siseaudiitori kontrollivolitusi.

▼B

Artikkel 90

1. Siseaudiitor nõustab komisjoni riskide juhtimisel, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollsüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi, kuidas toimingute teostamistingimusi parandada ja usaldusväärset finantsjuhtimist edendada.

1. Ta vastutab eelkõige järgmise eest:

a) sisemiste juhtimissüsteemide sobivuse ja tõhususe ning talituste tegevuse hindamise eest tegevuspõhimõtete, programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest;

b) kõikide EAFi vahendite kasutamisega seotud toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja auditisüsteemide tõhususe ja mõjususe hindamine.

2. Siseaudiitoril on täielik ja piiramatu juurdepääs kõikidele oma ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele, sealhulgas vajaduse korral kohapeal liikmesriikides ja kolmandates riikides.

3. Siseaudiitor esitab oma tähelepanekud ja soovitused komisjonile. Komisjon tagab auditite põhjal tehtud soovituste järgimise. Siseaudiitor esitab komisjonile ka siseauditi aastaaruande, milles on märgitud tehtud auditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.

4. Komisjon esitab igal aastal eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavale asutusele kokkuvõtliku aruande tehtud siseauditite arvu ja laadi, nende tulemusel tehtud soovituste ja nende põhjal võetud meetmete kohta.

5. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 109 kuni 115.







V JAOTIS

HANKIMINE







1. PEATÜKK

Üldsätted







1. jagu

Kohaldamisala ja hankelepingute sõlmimise põhimõtted

Artikkel 91

1. Riigihankelepingud on rahalise tasuga seotud kirjalikud lepingud, mis on sõlmitud artiklis 92 määratletud ettevõtja või ettevõtjate ning ostja või ostjate vahel vallas- või kinnisvara hankimiseks, tööde tegemiseks või teenuste osutamiseks tasu eest, mis kaetakse osaliselt või täielikult EAFi vahenditest.

1. Sellised lepingud on:

a) tarnelepingud;

b) ehitustöödelepingud;

c) teenuslepingud.

2. Raamlepingud on ühe või mitme ostja ja ühe või mitme ettevõtja vahel sõlmitud lepingud, mille eesmärk on kehtestada tingimused, mida kohaldatakse teatava aja jooksul sõlmitavate lepingute suhtes, eelkõige seoses hindade ja vajaduse korral kavandatavate kogustega. Neid reguleerivad käesoleva jaotise pakkumismenetlust, sealhulgas reklaami, käsitlevad sätted.

Artikkel 92

1. Ostjaks käesoleva jaotise tähenduses on:

a) abisaajatest AKV riigid või nende nõuetekohaselt volitatud asutused, kaasa arvatud piirkondlikud asutused, või nende esindajad;

b) komisjon, lepingute puhul, mille ta sõlmib oma huvides;

c) komisjon ühe või mitme abisaajast AKV riigi nimel ja huvides;

d) riiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus või füüsiline või juriidiline isik, kes on sõlminud ühe või mitme AKV riigi või komisjoniga rahastamislepingu või toetuslepingu programmi või projekti rakendamiseks.

2. Hankemenetlused tuleb sätestada artikli 70 lõikes 3 osutatud rahastamislepingutes.







2. jagu

Avaldamine

Artikkel 93

Komisjon võtab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires ja selle IV lisas sätestatud tingimustel meetmed rahvusvaheliste pakkumismenetluste avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas ja Internetis.







2. PEATÜKK

Hankemenetlused

Artikkel 94

1. EAFi poolt AKV riikide abistamiseks rahastatavate toimingute hankemenetlused korraldatakse AKV-EÜ lepingu IV lisas sätestatud tingimustel.

1. EAFi poolt ÜMTde abistamiseks rahastatavaid toiminguid käsitlevad lepingud sõlmitakse ülemereterritooriumide assotsieerimise lepingu rakendusmeetmetega ette nähtud korra kohaselt.

2. Kui AKV-EÜ lepingu või ülemereterritooriumide assotsieerimise lepingu raames humanitaarabi või erakorralise abi andmise puhul on ostjaks komisjon, peab ta järgima vastavaid hangete suhtes kohaldatavaid ühenduse eeskirju.

Artikkel 95

Pakkumiskutse dokumentides tuleb täielikult, täpselt ja selgelt kirjeldada pakutava lepingu eset ning sätestada menetlusest väljaarvamise, edukate pakkujate valimise ja lepingu sõlmimise tingimused.

Artikkel 96

1. Kandidaadid või pakkujad välistatakse hankemenetlusest, kui:

a) nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest;

b) nad on res iudicata otsusega mõistetud süüdi ametialases rikkumises;

c) nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja ostja suudab seda mis tahes viisil tõendada;

d) nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või ostja riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

e) tema suhtes on vastu võetud res iudicata otsus osalemise kohta pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses või mis tahes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühenduste finantshuve;

f) nende suhtes kehtib artiklis 99 osutatud haldussanktsioon.

1. Esimese lõigu punkte a–d ei kohaldata siis, kui hankeid saadakse eriti soodsatel tingimustel tarnijalt, kes on oma tegevust selgelt lõpetamas, või pankrotistunud ettevõtja varade saajalt või selle likvideerijalt, kokkuleppel selle võlausaldajatega või muus samalaadses siseriiklikus korras.

2. Kandidaadid või pakkujad peavad tõendama, et nende puhul ei kehti ükski lõikes 1 loetletud olukord. Ostja võib väga väikese maksumusega lepingute puhul sellise tõendamise nõudmisest siiski loobuda.

2. Lõike 1 nõuetekohaseks kohaldamiseks peab kandidaat või pakkuja ostja nõudmisel alati:

a) juhul kui taotleja või pakkuja on juriidiline isik, esitama teabe selle kohta, kes on juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kes juriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud;

b) kui kandidaat või pakkuja kavatseb kasutada allhanget, esitama tõendi selle kohta, et tema allhankijad ei ole üheski lõikes 1 nimetatud olukorras.

3. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 133.

Artikkel 97

Lepingut ei sõlmita kandidaadi või pakkujaga, kes kõnealuse lepingu hankemenetluse käigus:

a) on olukorras, kus tal on huvide konflikt;

b) on hankemenetluses osalemiseks vajalike, ostja nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;

c) on asjaomase hankemenetluse puhul ühes artikli 96 lõikes 1 osutatud olukordadest, mis tingib menetlusest välistamise.

Artikkel 98

Komisjon võtab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires meetmeid, et kasutada määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 alusel moodustatud keskandmekogu, mis sisaldab andmeid kandidaatide ja pakkujate kohta, kes on AKV-EÜ lepingu IV lisas määratletud olukorras, mis välistab nende osalemise EAFi poolt rahastatavate toimingutega seotud lepingute sõlmimise menetlustes.

Artikkel 99

1. Ostja võib AKV-EÜ lepingu IV lisas sätestatud tingimustel määrata halduskaristusi või rahatrahve:

a) kandidaatidele või pakkujatele artikli 97 punktis b osutatud juhul;

b) töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on EAFist rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi tõsiselt rikkunud.

1. Igal juhul annab ostja siiski asjaomasele isikule võimaluse esitada oma seisukohad.

2. Lõikes 1 osutatud karistused peavad olema proportsionaalsed lepingu tähtsuse ja üleastumise raskusega, ning võivad seisneda järgnevas:

a) kandidaadil, pakkujal või töövõtjal ei lubata kuni kümme aastat osaleda EAFist rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes; ja/või

b) rahatrahvi tasumine kandidaadi või pakkuja või töövõtja poolt kuni kõnealuse lepingu maksumuse ulatuses.

3. EAFi vahenditest rahastatavate lepingute suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 134b.







VI JAOTIS

OTSENE TÖÖVÕTT JA KAUDSED DETSENTRALISEERITUD TOIMINGUD

Artikkel 100

Käesolev jaotis käsitleb AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 24 sätestatud otsest töövõttu ja kaudseid detsentraliseeritud toiminguid. Seda kohaldatakse mutatis mutandis ÜMTdega tehtava finantskoostöö suhtes.

Artikkel 101

1. Otsese töövõtu korral sooritatakse toimingud ning rakendatakse projektid ja programmid otse asjaomase AKV riigi asutuste kaudu.

1. Ühendus katab osa nende asutuse kuludest, andes neile puuduvaid seadmeid ja/või materjale ja/või vahendeid lisatöötajate värbamiseks, nagu näiteks asjatundjad asjaomasest AKV riigist või teistest AKV riikidest. Ühendus katab ainult täiendavate meetmete kulud ja ajutised kulutused, mis on kõnealuse projekti nõuete täitmisel hädavajalikud.

1. Esimeses ja teises lõigus sätestatud otsese töövõtu teel rakendatavaid projekte rahastatakse avansikontode abil, mida haldavad kohalik avansikonto haldaja ja kohalik peaarvepidaja, kelle nimetab ametisse siseriiklik või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja komisjoni vastutava eelarvevahendite käsutaja heakskiidul.

2. Kaudsete detsentraliseeritud toimingute korral usaldab artikli 92 lõike 1 punktis a määratletud ostja projektide ja programmide rakendamisega seotud ülesannete täitmise asjaomase AKV riigi avalik-õiguslikele asutustele või asjaomasest AKV riigist eraldiseisvatele eraõiguslikele asutustele.

2. Sellistel juhtudel võtab asjaomane asutus vastutuse programmi või projekti juhtimise ja rakendamise eest üle siseriiklikult või piirkondlikult eelarvevahendite käsutajalt. Selliselt delegeeritud ülesannete hulka võib kuuluda õigus sõlmida ja hallata asjaomase AKV riigi nimel ja eest lepinguid ning teha ehitustööde järelevalvet.

3. Otsest töövõttu ja kaudseid detsentraliseeritud toiminguid tehakse lähtuvalt rakendatavast meetmeprogrammist ja selle hinnangulisest maksumusest („programmi eelarvestus”). Programmi eelarvestus on dokument, milles on sätestatud rakendatav meetmeprogramm ning selle rakendamiseks vajalikud inim- ja materiaalsed ressursid, vastav eelarve ning üksikasjalik tehniline ja halduskord projekti detsentraliseeritud rakendamiseks teatud aja jooksul otsese töövõtu ning võimaluse korral riigihangete ning eritoetuste abil.

3. Iga programmi eelarvestuse koostab otsese töövõtu korral lõike 1 kolmandas lõigus osutatud kohalik avansikonto haldaja ja kohalik peaarvepidaja või kaudsete detsentraliseeritud toimingute korral lõikes 2 osutatud asutus. Enne programmis ette nähtud tegevuse algust kinnitavad selle siseriiklik või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja ning komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja.

4. Lõikes 3 nimetatud programmi eelarvestuste täitmisel peavad hanke- ja toetuslepingute sõlmimise menetlused olema kooskõlas vastavalt V ja VII jaotises osutatutega.

5. Artikli 70 lõikes 3 osutatud rahastamislepingutes peab olema ette nähtud kas otsene töövõtt või kaudsed detsentraliseeritud toimingud.

Artikkel 102

Kaudsete detsentraliseeritud toimingute korral sõlmib artikli 92 lõike 1 punktis a osutatud ostja delegeerimislepingu asjaomase AKV riigi avalik-õigusliku või avalik-õigusliku eesmärgiga eraõigusliku asutusega, kellele ta usaldab projektide ja programmide rakendamisega seotud ülesannete täitmise. Eraõigusliku asutusega sõlmib ta teenuslepingu. Komisjon tagab, et delegeerimis- või teenuslepinguga on ette nähtud:

a) piisavad sätted EAFi vahendite kasutamise kontrollimiseks komisjoni, OLAFi, siseriikliku või piirkondliku eelarvevahendite käsutaja, kontrollikoja ning asjaomase AKV riigi auditeerimisasutuste poolt;

b) asjaomasele asutusele delegeeritavate ning siseriikliku või piirkondliku eelarvevahendite käsutaja selgelt määratletud ja täpselt piiritletud volitused;

c) selliselt delegeeritud volituste kasutamise kord, näiteks rahastatavate meetmete valimine, lepingute sõlmimine ja ehitustööde järelevalve;

d) järelkontrolli ja rahatrahvide määramise võimalus, kui asjaomane asutus annab raha või sõlmib lepinguid punktis c sätestatud korda rikkudes;

e) tõhus ja mõjus sisekontrollisüsteem toimingute haldamiseks, mis hõlmab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja kohustuste tõhusat eraldamist;

f) raamatupidamisarvestuse süsteem, mille abil on võimalik kontrollida EAFi vahendite kasutamise nõuetekohasust ja kajastada EAFi vahendite kasutamist EAFi raamatupidamisaruannetes.







VII JAOTIS

TOETUSED







1. PEATÜKK

Kohaldamisala ja toetuste vormid

Artikkel 103

1. Toetused on otsesed rahalised annetused EAFi vahenditest, et rahastada:

a) meedet, mille abil aidatakse kaasa mõne AKV-EÜ lepingu või ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuse eesmärgi saavutamisele või kõnealuse lepingu või otsuse alusel algatatud programmi või projekti eesmärgi saavutamisele, või

b) nimetatud eesmärki taotleva organisatsiooni tegevust.

1. Toetuste kohta sõlmitakse kas kirjalik leping või komisjon teatab toetusesaajale oma otsuse.

2. Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:

a) artikli 70 lõike 3 punktis a osutatud rahastamislepingud;

b) V jaotises sätestatud riigihankelepingud või VI jaotises sätestatud otsene töövõtt;

c) laenud, tagatised, osamaksud, lepingud, intressitoetused või muud EIP hallatavad finantstoimingud;

d) otsene või kaudne eelarvetoetus või võlakustutusabi või abi eksporditulude suurendamiseks lühiajaliste kõikumiste korral;

e) maksed asutustele, kellele komisjon on delegeerinud vahendite kasutamise ülesanded vastavalt artiklitele 25 kuni 28 või artiklis 29 sätestatud ühise juhtimise raames.

3. Käesoleva jaotise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikleid 160 kuni 184a ja artiklit 253 (VI jaotis „Toetused”).

Artikkel 104

1. Toetused võivad olla järgmises vormis:

a) teatava osa tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamine;

b) ühekordsed maksed;

c) kindlasummalised maksed;

d) punktides a, b ja c nimetatud vormide kombinatsioon.

2. Toetused ei ületa absoluutväärtusena väljendatavat üldist ülempiiri.







2. PEATÜKK

Põhimõtted

Artikkel 105

1. Toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid.

1. Toetused ei või kumuleeruda, neid ei tohi anda tagasiulatuvalt ja nendega peab kaasnema kaasrahastamine.

1. Mitte mingil juhul ei tohi toetus ületada toetuslepingus määratletud kulude kogusummat.

2. Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine.

2. Lõiget 2 ei kohaldata:

a) füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadusuuringute ja koolitusstipendiumide suhtes;

b) konkursiauhindade suhtes;

c) meetmete suhtes, mille eesmärk on abisaaja finantssuutlikkuse parandamine või tulu teenimine.

Artikkel 106

1. Toetused põhinevad iga-aastasel tööprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses.

1. Seda iga-aastast tööprogrammi rakendatakse konkursikutsete avaldamise teel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või juhul, kui abisaaja või meetme omaduste tõttu ei ole asjaomase meetme puhul muud valikuvõimalust, või kui abisaaja on AKV-EÜ lepingus või ülemereterritooriumide assotsieerimise otsuses toetuse saajana määratletud.

1. Esimest lõiku ei kohaldata kriisiohje- ja humanitaarabioperatsioonide korral.

2. Kõik eelarveaasta käigus antud toetused tehakse teatavaks kord aastas, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõudeid.

Artikkel 107

1. Iga meetme puhul tohib ühele ja samale abisaajale EAFi vahenditest anda üksnes ühe toetuse.

2. Abisaajale tohib EAFi vahenditest eelarveaastas anda üksnes ühe tegevustoetuse.

2. Taotleja teavitab eelarvevahendite käsutajaid viivitamatult kõigist sama meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme taotluse või mitme toetuse juhtudest.

2. Samu kulusid ei rahastata mitte mingil juhul EAFi vahenditest kaks korda.

Artikkel 108

1. Toetust võib juba alanud meetme jaoks anda üksnes juhul, kui taotleja suudab tõestada, et meedet tuli alustada enne toetuse saamist.

1. Sellisel juhul ei tohi rahastamiskõlblikud kulutused olla tehtud enne toetustaotluse esitamise kuupäeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel ning kriisiohje- või humanitaarabioperatsioonide nõuetekohaseks läbiviimiseks vajalike kulude puhul vastavalt AKV-EÜ lepingule ja ülemereterritooriumide assotsieerimise otsusele.

1. Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule jõudnud meetmeteks tagasiulatuvalt.

2. Tegevustoetus antakse kuue kuu jooksul pärast abisaaja eelarveaasta algust. Rahastamiskõlblikud kulutused ei tohi olla tekkinud ei enne toetustaotluse esitamise kuupäeva ega abisaaja eelarveaasta algust.

Artikkel 109

Toetus ei tohi katta meetme kogukulu, välja arvatud juhul, kui see on meetme rakendamiseks oluline.

Toetuse abil ei või rahastada abi saava asutuse tegevuskulusid täies ulatuses.







3. PEATÜKK

Toetuste andmise menetlus

Artikkel 110

1. Toetustaotlused esitatakse kirjalikult.

2. Toetustaotlus on abikõlblik, kui selle on esitanud:

a) juriidiline isik; toetustaotlus võib olla abikõlblik, kui selle on esitanud üksused, millel kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt puudub juriidilise isiku staatus, tingimusel et nende esindajad omavad õigust võtta üksuste nimel juriidilisi kohustusi ja rahalise vastutuse;

b) füüsiline isik, kui meetme laad või iseloom või taotleja eesmärk seda nõuab.

3. Toetusi ei tohi anda taotlejatele, kes on toetuse andmise menetluse ajal ühes artikli 96 lõikes 1, artiklis 97 või artikli 99 lõike 2 punktis a osutatud välistamise olukorras.

3. Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski esimeses lõigus osutatud olukorras. Väga väikeste toetuste korral võib eelarvevahendite käsutaja sellise tõendamise nõudmisest siiski loobuda.

4. Eelarvevahendite käsutaja võib toetusetaotlejale määrata tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid halduskaristusi ja rahatrahve.

4. Selliseid karistusi või trahve võib määrata ka abisaajatele, kes on oma taotluse esitamise või toetuse saamise ajal esitanud eelarvevahendite käsutaja poolt nõutava teabe kohta valeandmeid või jätnud selle teabe esitamata.

4. Artiklit 99 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 111

1. Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja suutlikkust viia lõpule kavandatav meede või tööprogramm.

2. Ettepanekute esitamise kutses eelnevalt teatavaks tehtud toetuste andmise kriteeriumid võimaldavad hinnata esitatud ettepanekute sisu vastavust seatud eesmärkidele ja prioriteetidele.

Artikkel 112

1. Ettepanekuid hinnatakse eelnevalt teatavaks tehtud valiku- ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal, et teha kindlaks rahastatavad ettepanekud.

2. Seejärel koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja lõikes 1 sätestatud hindamise tulemuste põhjal abisaajate ja heakskiidetud summade loendi.

3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teatab taotlejale tema taotluse kohta tehtud otsusest kirjalikult. Kui taotletud toetust ei anta, põhjendab ta taotluse tagasilükkamist, viidates eelkõige juba teatavaks tehtud valikukriteeriumidele ja toetuste andmise kriteeriumidele.







4. PEATÜKK

Maksed ja kontroll

Artikkel 113

Maksete ajakavade koostamisel lähtutakse asjakohastest finantsriskidest, meetme kestusest ja edenemisest või abisaaja kantud kuludest.

Artikkel 114

Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuda abisaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksega seotud finantsriske.

Artikkel 115

1. Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui komisjon on heaks kiitnud lõpparuande ja raamatupidamisaruande, ilma et see piiraks komisjoni õigust teha hilisemaid kontrollimisi.

2. Kui abisaaja ei täida oma kohustusi, peatatakse tema toetuse väljamaksmine, tema toetust vähendatakse või selle andmine lõpetatakse, olles abisaajale eelnevalt andnud võimaluse esitada oma seisukohad.







5. PEATÜKK

Rakendamine

Artikkel 116

1. Kui abisaaja peab meetme rakendamiseks sõlmima hankelepinguid, nähakse artikli 103 lõikes 1 nimetatud toetuslepingutega ette menetlused, mis on kooskõlas kolmandate riikidega tehtava koostöö puhul kohaldatavate ühenduse hankenormidega.

2. Kui meetme rakendamiseks tuleb kolmandatele isikutele anda rahalist toetust, võib abisaaja seda teha, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) rahaline toetus ei ole meetme esmane eesmärk;

b) rahalise toetuse andmise tingimused on rangelt määratletud toetuse andmise otsuses või abisaaja ja komisjoni vahel sõlmitud toetuslepingus, ilma võimaluseta kasutada kaalutlusõigust;

c) asjaomased summad on väikesed.

3. Igas toetuse andmise otsuses või lepingus sätestatakse sõnaselgelt komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide EAFi vahenditest rahalist abi saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi.

Artikkel 117

Artiklites 21 kuni 24 osutatud detsentraliseeritud juhtimise korral püüab komisjon julgustada abisaajaid AKV riike ja ÜMTsid oma juhtimises kohaldama käesoleva jaotisega samaväärseid sätteid.







VIII JAOTIS

RAAMATUPIDAMISARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS







1. PEATÜKK

Raamatupidamisaruande esitamine

Artikkel 118

1. Komisjon koostab hiljemalt iga aasta 31. juuliks EAFi raamatupidamisaruande, milles kirjeldatakse fondi finantsseisundit eelmise aasta 31. detsembri seisuga. EAFi raamatupidamisaruanne sisaldab:

a) artiklis 122 nimetatud raamatupidamisaruandeid;

b) artiklis 123 nimetatud raha kasutamise aruandeid;

c) EIP poolt artikli 149 lõike 2 kohaselt esitatud raamatupidamisaruandeid ja teavet.

2. EAFi raamatupidamisaruandele lisatakse eelmise aasta finantsjuhtimise aruanne, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid:

a) eelarveaasta eesmärkide saavutamise kohta usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt;

b) finantsolukorra ja sündmuste kohta, mis eelarveaastal on tegevust oluliselt mõjutanud.

Artikkel 119

Aruanded peavad olema eeskirja