2008D0164 — ET — 24.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 21. detsember 2007 milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6633 lõplik) (EMPs kohaldatav tekst) (2008/164/EÜ) (EÜT L 064, 7.3.2008, p.72)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 Komisjoni otsus, 23. juuli 2012, L 217 20 14.8.2012









▼B

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2007

milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6633 lõplik)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/164/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 2 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1 ning arvestades järgmist: (1) Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõike 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt hõlmab iga allsüsteemi üks koostalitlusvõime tehniline kirjeldus (KTK). Vajaduse korral võib allsüsteemi hõlmata mitu KTKd ning üks KTK võib hõlmata mitut allsüsteemi. Otsus KTK koostamiseks ja/või läbivaatamiseks ning nende tehnilise ja geograafilise kohaldamisala valimine eeldab direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohast volitust. (2) Direktiivi 2001/16/EÜ II lisas on sätestatud, et piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi võetakse arvesse infrastruktuuri allsüsteemi (direktiivi punkt 2.1) ja veeremi allsüsteemi (direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punkt 2.6) jaoks KTK väljatöötamisel. Selles suhtes tehti ühiseks esindusasutuseks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF) ülesandeks koostada seoses piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga KTK projekt, mis hõlmab nii infrastruktuuri kui ka veeremi suhtes kohaldatavaid sätteid. (3) 2001. aastal tehti AEIFile ülesandeks vaadata läbi esimene kogum kiirraudteesüsteemi KTKsid, mis võeti vastu 2002. aastal ja mis käsitlesid allsüsteeme nagu veerem, infrastruktuur, juhtkäsud ja signaalimine, energiavarustus, allsüsteemide hooldus ja töö. Selle raames paluti AEIFil muu hulgas kaaluda KTK ühtlustamist nende nõuetega, mis käsitlevad tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõimet ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu. Seetõttu hõlmas AEIFi koostatud piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK projekt nii tava- kui ka kiirraudteesüsteemi. (4) Veeremit käsitleva allsüsteemi esimene kiirraudteesüsteemi KTK, mis võeti vastu otsuse 2002/735/EÜ lisana, jõustus 2002. aastal. Olemasolevate lepinguliste kohustuste tõttu tuleb hinnata uute veeremit käsitlevate allsüsteemide, koostalitluse komponentide või nende uuenduste ja täiustuste vastavust esimesele KTK-le. Kuna KTK, mis on käesoleva otsuse lisas, kehtib kogu uue, uuendatud ja täiustatud kiir- ja tavaraudteeveeremi suhtes, on oluline määrata kindlaks otsuse 2002/735/EÜ lisana vastuõetud esimese kiirraudteeveeremit käsitleva KTK kohaldamisala. Liikmesriigid esitavad ammendava loendi allsüsteemidest ja koostalitluse komponentidest, mis on juba kauges arendusjärgus ja mis kuuluvad direktiivi 96/48/EÜ artikli 7 punkti a alla. Kõnealused loendid esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist. (5) KTK projekti vaatas läbi komitee, mis loodi direktiiviga 96/48/EÜ 23. juuli 1996 üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ( 3 ) ning millele on osutatud direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 21. (6) KTK projekti koostamisel peeti nõu peamiste sidusrühmadega. Võimaluse korral on nende tähelepanekuid ja huve arvesse võetud. (7) Komisjoni ettepanek rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õigusi ja kohustusi käsitleva määruse kohta ( 4 ) hõlmas mitut sätet, millega tagatakse, et piiratud liikumisvõimega inimesi abistatakse rongides ja jaamades, et nad saaksid kasutada samu rongisõiduhüvesid kui teised kodanikud. (8) Kõnealune ettepanek rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õiguste ja kohustuste kohta hõlmab ka sätteid, millega nõutakse, et raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad esitavad kogu asjakohase teabe piiratud liikumisvõimega inimeste rongidele ja jaamadele juurdepääsetavuse ja juurdepääsutingimuste kohta. (9) Aluseks olevate direktiivide 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ peaeesmärk on koostalitlusvõime. KTK eesmärk on ühtlustada tava- ja kiirraudteesüsteemis reisivate piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks loodavaid võimalusi. Rongid, jaamad ja asjaomased infrastruktuuriosad, mis on kooskõlas KTK meetmetega, võimaldavad koostalitlust ja pakuvad piiratud liikumisvõimega inimestele samasugusel tasemel juurdepääsu kogu üleeuroopalises süsteemis. KTK ei takista liikmesriike kehtestamast lisameetmeid juurdepääsu parandamiseks, kui need ei kahjusta koostalitlusvõimet ega tekita raudtee-ettevõtjatele põhjendamatuid kulutusi. Vaegurite ja piiratud liikumisvõimega inimeste parem juurdepääs veeremile ja jaamadele võib suurendada reisijate hulka nende arvelt, kes on praegu sunnitud kasutama muid transpordiviise. (10) Direktiivid 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ ning KTK kehtivad uuenduste suhtes, kuid mitte hooldusega seotud asenduste suhtes. Liikmesriike julgustatakse siiski võimaluse korral ning kui hooldustöö ulatus seda õigustab, kohaldama KTKd ka hooldusalaste asenduste suhtes. (11) Praegusel kujul ei käsitle KTK täielikult kõiki olulisi nõudeid. Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 17 kohaselt, mõlemat muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, on tehnilised küsimused, mis on käsitlusest välja jäänud, määratletud KTK lisas L avatud punktidena. (12) Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 17 kohaselt, mõlemat muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, peab iga liikmesriik teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjakohastest riigisisestest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse kõnealuste avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, ning asutustest, mis on määratud vastavus- või kasutussobivuse hindamise ja allsüsteemide koostalitlusvõime kontrollimenetluse läbiviimiseks direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses. Viimati nimetatud eesmärgil peaksid liikmesriigid võimaluste piires kohaldama direktiivides 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume. Võimaluse korral kasutavad liikmesriigid direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 kohaselt teatatud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet riiklike eeskirjade, menetluste, menetluse eest vastutavate asutuste ja menetluste kestuse kohta, ning peaks vajaduse korral komiteega nõu pidama mis tahes meetmete võtmise vajaduse üle. (13) Kõnealune KTK ei tohiks eeldada kindla tehnoloogia või kindlate tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime seisukohast vältimatu. (14) KTK põhineb asjakohase projekti koostamise ajal parimatel olemasolevatel erialateadmistel. Tehnoloogiaareng ning talitlusalased ja ohutus- ning sotsiaalsed nõuded võivad tingida kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleks algatada läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikele 3 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 3. Kõnealusesse läbivaatamisse kaasatakse piiratud liikumisvõimega inimeste huve esindavad organisatsioonid. (15) Uuenduste soodustamiseks ja kogemuste arvessevõtmiseks tuleks lisatud KTK vaadata korrapäraste ajavahemike järel läbi. (16) Uuenduslike lahenduste väljapakkumise korral märgib tootja või tellija ära kõrvalekalde KTK asjaomasest osast. Euroopa Raudteeagentuur vormistab lõplikult lahenduse vajalikud funktsionaalsed ja allsüsteemi liideste kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid. (17) Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Käesolevaga võtab komisjon direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 ning direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt vastu piiratud liikumisvõimega inimestega seotud koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse (KTK).

Kõnesolev KTK on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Käesolev KTK on täielikult kohaldatav direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 2 ja I lisas määratletud üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi ning direktiivi 96/48/EÜ artiklis 2 ja I lisas määratletud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi suhtes.

Artikkel 2

Liikmesriigid võivad siiski kohaldada komisjoni otsust 2002/735/EÜ nende projektide suhtes, mis kuuluvad direktiivi 96/48/EÜ artikli 7 punkti a kohaldamisalasse.

Hiljemalt kuue kuu jooksul käesoleva otsuse jõustumisest esitatakse komisjonile ammendav loend allsüsteemidest ja koostalitluse komponentidest, mille suhtes kõnealust otsust kohaldatakse.

Artikkel 3

1. KTK lisa C avatud punktide hulgas loetletud küsimuste puhul tuleb direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaseks koostalitlusvõime kindlakstegemiseks järgida tingimusi, mis on kehtestatud liikmesriigis kohaldatavate tehniliste eeskirjadega, millega lubatakse võtta kasutusele käesoleva otsusega hõlmatud allsüsteeme.

2. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab iga liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile:

(a) lõikes 1 osutatud kehtivate tehniliste eeskirjade loetelu;

(b) vastavushindamise ja kontrollimenetluse, mida kohaldatakse kõnealuste tehniliste eeskirjade rakendamisel;

(c) liikmesriigi poolt määratud asutused, kes viivad läbi kõnealused vastavushindamised ja kontrollimenetluse.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

ÜLEEUROOPALINE TAVA- JA KIIRRAUDTEESÜSTEEM

KOOSTALITLUSE TEHNILINE KIRJELDUS

Kohaldamisala: Allsüsteemid Infrastruktuur ja veerem

Aspekt: piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs

1. SISSEJUHATUS 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.2. Geograafiline kohaldamisala 1.3. Käesoleva KTK sisu 2. ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA KOHALDAMISALA 2.1. Allsüsteemi mõiste 2.1.1. Infrastruktuur: 2.1.2. Veerem: 2.1.3. Telemaatilised seadmed reisijateveo jaoks 2.2. Piiratud liikumisvõimega inimeste mõiste 3. OLULISED NÕUDED 3.1. Üldosa 3.2. Olulised nõuded on seotud: 3.3. Üldnõuded 3.3.1. Ohutus 3.3.2. Töökindlus ja käideldavus 3.3.3. Tervis 3.3.4. Keskkonnakaitse 3.3.5. Tehniline ühilduvus 3.4. Infrastruktuuri allsüsteemile esitatavad nõuded 3.4.1. Ohutus 3.5. Veeremi allsüsteemile esitatavad nõuded 3.5.1. Ohutus 3.5.2. Töökindlus ja käideldavus 3.5.3. Tehniline ühilduvus 3.6. Muude allsüsteemide erinõuded, mis hõlmavad ka infrastruktuuri- ja veeremiallsüsteeme 3.6.1. Energia allsüsteem 3.6.1.1. Ohutus 3.6.1.2. Keskkonnakaitse 3.6.1.3. Tehniline ühilduvus 3.6.2. Juhtimine ja signaalimine 3.6.2.1. Ohutus 3.6.2.2. Tehniline ühilduvus 3.6.3. Hooldus 3.6.3.1. Tervis ja ohutus 3.6.3.2. Keskkonnakaitse 3.6.3.3. Tehniline ühilduvus 3.6.4. Käitamine ja liikluskorraldus 3.6.4.1. Ohutus 3.6.4.2. Tehniline ühilduvus 3.6.5. Telemaatilised seadmed kauba- ja reisijateveo jaoks 3.6.5.1. Tehniline ühilduvus 3.6.5.2. Tervishoid 3.7. KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud elemendid 4. ALLSÜSTEEMI KIRJELDUS 4.1. Infrastruktuuri allsüsteem 4.1.1. Sissejuhatus 4.1.2. Funktsionaalsed- ja tehnilised kirjeldused 4.1.2.1. Üldosa 4.1.2.2. Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele 4.1.2.3. Takistusteta tee 4.1.2.3.1. Üldosa 4.1.2.3.2. Tee tähistus 4.1.2.4. Uksed ja sissepääsud 4.1.2.5. Põrandapinnad 4.1.2.6. Läbipaistvad takistused 4.1.2.7. Tualettruumid ja mähkimislauad 4.1.2.7.1. Allsüsteemi nõuded 4.1.2.7.2. Nõuded koostalitluse komponentidele 4.1.2.8. Mööbel ja eraldiseisvad seadmed 4.1.2.9. Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid 4.1.2.9.1. Allsüsteemi nõuded 4.1.2.9.2. Nõuded koostalitluse komponentidele 4.1.2.10. Valgustus 4.1.2.11. Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave 4.1.2.11.1. Allsüsteemi nõuded 4.1.2.11.2. Nõuded koostalitluse komponentidele 4.1.2.12. Heliteadaanded 4.1.2.13. Avariiväljapääsud, häireseadmed 4.1.2.14. Käigusildade ja -tunnelite geomeetria 4.1.2.15. Trepid 4.1.2.16. Käsipuud 4.1.2.17. Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed 4.1.2.18. Ooteplatvormi kõrgus ja asetus 4.1.2.18.1. Ooteplatvormi kõrgus 4.1.2.18.2. Ooteplatvormi asetus 4.1.2.18.3. Rööbastee asetus platvormide vahel 4.1.2.19. Ooteplatvormi laius ja äär 4.1.2.20. Ooteplatvormi lõpp 4.1.2.21. Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks 4.1.2.21.1. Allsüsteemi nõuded 4.1.2.21.2. Nõuded koostalitluse komponentidele 4.1.2.22. Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades 4.1.3. Liideste talituslikud ja tehnilised nõuded 4.1.4. Käituseeskirjad 4.1.5. Hoolduseeskirjad 4.1.6. Kutsekvalifikatsioon 4.1.7. Töötervishoid ja tööohutus 4.1.8. Infrastruktuuriregister 4.2. Veeremi allsüsteem 4.2.1. Sissejuhatus 4.2.2. Talitlus- ja tehnilised kirjeldused 4.2.2.1. Üldosa 4.2.2.2. Istmed 4.2.2.2.1. Üldosa 4.2.2.2.2. Eelisõigusistmed 4.2.2.2.2.1. Üldosa 4.2.2.2.2.2. Ühes suunas asetsevad istmed 4.2.2.2.2.3. Vastastikku asetsevad istmed 4.2.2.3. Ratastoolide kohad 4.2.2.4. Uksed 4.2.2.4.1. Üldosa 4.2.2.4.2. Välisuksed 4.2.2.4.2.1. Allsüsteemi nõuded 4.2.2.4.2.2. Nõuded koostalitluse komponentidele 4.2.2.4.3. Siseuksed 4.2.2.4.3.1. Allsüsteemi nõuded 4.2.2.4.3.2. Nõuded koostalitluse komponentidele 4.2.2.5. Valgustus 4.2.2.6. Tualettruumid 4.2.2.6.1. Üldosa 4.2.2.6.2. Tavatualettruum (nõuded koostalitluse komponentidele) 4.2.2.6.3. Universaaltualettruum 4.2.2.6.3.1. Nõuded koostalitluse komponentidele (universaaltualettruum) 4.2.2.6.3.2. Nõuded koostalitluse komponentidele (mähkimislaud) 4.2.2.7. Takistusteta vahekäigud 4.2.2.8. Kliendiinfo 4.2.2.8.1. Üldosa 4.2.2.8.2. Teave (märgistused, piktogrammid, kuulmisseadmed ja hädaabikutsungi seadeldised) 4.2.2.8.2.1. Allsüsteemi nõuded 4.2.2.8.2.2. Nõuded koostalitluse komponentidele 4.2.2.8.3. Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine) 4.2.2.8.4. Teave (Nõuded koostalitluse komponentidele) 4.2.2.9. Muutused kõrguses 4.2.2.10. Käsipuud 4.2.2.11. Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad 4.2.2.12. Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus 4.2.2.12.1. Üldnõuded 4.2.2.12.2. Peale-/mahaastumisastmed 4.2.2.12.3. Abivahendid rongile minekuks 4.2.2.12.3.1. Üldosa 4.2.2.12.3.2. Abivahendite kättesaadavus ratastooli kasutajatele 4.2.2.12.3.3. A-kategooria üldnõuded 4.2.2.12.3.4. B-kategooria üldnõuded 4.2.2.12.3.5. Erinõuded liigutatavatele astmetele 4.2.2.12.3.6. Erinõuded teisaldatavatele kaldteedele 4.2.2.12.3.7. Erinõuded poolautomaatsetele kaldteedele 4.2.2.12.3.8. Erinõuded ületussillale 4.2.2.12.3.9. Erinõuded rongis asuvatele tõstukitele 4.2.3. Liideste talituslikud ja tehnilised nõuded 4.2.4. Käituseeskirjad 4.2.5. Hoolduseeskirjad 4.2.6. Erialane kvalifikatsioon 4.2.7. Töötervishoid ja tööohutus 4.2.8. Veeremiregister 4.3. Käesolevas KTKs kasutatud mõisted 5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID 5.1. Mõiste 5.2. Uuenduslikud lahendused 5.3. Komponentide loetelu 5.3.1. Infrastruktuur 5.3.2. Veerem 5.4. Komponentide esitus ja kirjeldused 5.4.1. Infrastruktuur 5.4.2. Veerem 6. VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE 6.1. Koostalitluse komponendid 6.1.1. Vastavushindamine (üldosa) 6.1.2. Vastavushindamise menetlus (moodulid) 6.1.3. Uuenduslikud lahendused 6.1.4. Kasutussobivuse hindamine 6.2. Allsüsteemid 6.2.1. Vastavushindamine (üldosa) 6.2.2. Vastavushindamise menetlus (moodulid) 6.2.3. Uuenduslikud lahendused 6.2.4. Hoolduse hindamine 6.2.5. Käituseeskirjade hindamine 6.2.6. Üksikute sõidukite hindamine 6.3. EÜ deklaratsiooni mitteomavad koostalitluse komponendid 6.3.1. Üldosa 6.3.2. Üleminekuperiood 6.3.3. Tõendamata koostalitluse komponente sisaldavate allsüsteemide tõendamine üleminekuperioodil 6.3.3.1. Tingimused 6.3.3.2. Teavitamine 6.3.3.3. Elutsükli rakendamine 6.3.4. Järelevalvesüsteem 7. PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA INIMESTEGA SEOTUD KTK RAKENDAMINE 7.1. Käesoleva KTK kohaldamine uuele infrastruktuurile/veeremile 7.1.1. Infrastruktuur 7.1.2. Veerem 7.1.2.1. Üldosa 7.1.2.2. Uus uue projektiga veerem 7.1.2.2.1. Mõisted 7.1.2.2.2. Üldosa 7.1.2.2.3. A etapp 7.1.2.2.4. B etapp 7.1.2.3. Olemasoleva projektiga veerem 7.1.2.4. Üleminekuperiood 7.2. KTK läbivaatamine 7.3. Käesoleva KTK kohaldamine olemasoleva infrastruktuuri ja veeremi suhtes 7.3.1. Infrastruktuur 7.3.1.1. Üldosa 7.3.1.2. Takistusteta teed – üldosa (4.1.2.4.1) 7.3.1.3. Käigusildade, treppide ja tunnelite geomeetria (4.1.2.14 ja 4.1.2.15) 7.3.1.4. Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed (4.1.2.17) 7.3.1.5. Ooteplatvormi laius ja äär (4.1.2.19) 7.3.1.6. Ooteplatvormi kõrgus ja asetus (4.1.2.18) 7.3.1.7. Ajaloolised hooned 7.3.2. Veerem 7.3.2.1. Üldosa 7.3.2.2. Istmed 7.3.2.3. Ratastoolide kohad 7.3.2.4. Välisuksed 7.3.2.5. Siseuksed 7.3.2.6. Valgustus 7.3.2.7. Tualettruumid 7.3.2.8. Takistusteta vahekäigud 7.3.2.9. Teave 7.3.2.10. Muutused kõrguses 7.3.2.11. Käsipuud 7.3.2.12. Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad 7.3.2.13. Astmete asukoht, astmed ja abivahendid rongile minekuks 7.4. Erijuhud 7.4.1. Üldosa 7.4.1.1. Ooteplatvormi kõrgus 7.4.1.2. Ooteplatvormi asetus 7.4.1.3. Peale- ja mahaastumisastmed 7.4.1.3.1. Üldosa 7.4.1.3.2. Erijuhtum seoses Suurbritannias toimiva veeremiga „P” 7.4.1.3.3. Erandjuhtum seoses Soomes toimiva veeremiga „P” 7.4.1.3.4. Erandjuhtum seoses Portugali tavaraudteevõrgus plaanitava toimiva veeremiga „P” 7.4.1.4. Takistusteta vahekäigud 7.4.1.5. Uste helisignaaltähistused vastavalt peatükile 4.2.2.4.1 „P” 7.4.1.6. Eelisõigusistmed „P” 7.4.1.7. Takistusteta teed „P” (punkt 4.1.2.3.1) 7.4.1.8. Reisijate arv 7.5. Riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete või rahvusvaheliste kokkulepete alusel toimiv veerem 7.5.1. Kehtivad lepingud 7.5.2. Tulevased lepingud 7.6. Infrastruktuuri ja veeremite kasutuselevõtmine

1.. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolev KTK hõlmab direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, I lisas kirjeldatud tava- ja kiirraudteeinfrastruktuuri ning reisijateveoveeremi allsüsteeme ainult piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu aspektist. Samuti käsitletakse direktiivis reisijateveo telemaatikarakenduste allsüsteemi teatud osi, nagu näiteks piletimüügi seadmeid.

Käesoleva KTK eesmärk on muuta raudteetransport piiratud liikumisvõimega inimestele paremini kättesaadavaks. See hõlmab juurdepääsetavust infrastruktuuri (sealhulgas jaamade) üldkasutatavatele aladele, mida kontrollivad raudtee-ettevõtjad, infrastruktuuri juht või jaamaülem. Erilist tähelepanu tuleb pöörata:

(i) probleemidele, mis on põhjustatud ooteplatvormi ja rongi ühildumisest ning mistõttu on vajalik terviklik lähenemine infrastruktuuri veeremitele;

(ii) evakueerimisvajadustele ohtlikes olukordades.

Käesolevas KTKs ei täpsustata tegutsemisnõudeid evakueerimise korral, vaid tuuakse ära ainult tehnilised ja kutsesobivusnõuded. Tehniliste nõuete eesmärk on lihtsustada kõikide inimeste evakueerimist.

Käesoleva KTK punktides 4.1.4 ja 4.2.4 esitatakse mõned evakueerimisega mitteseotud tegutsemisnõuded.

Käesolevas KTKs käsitletakse:

— tavaraudtee infrastruktuuri allsüsteemi, mis on esitatud direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus;

— tavaraudtee veeremi allsüsteemi, mis on esitatud direktiiviga 2004/50/EÜ muudetud direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punkti 1 loetelus, ainult juhul, kui tegemist on reisijateveoga. Kultuuripärandisse kuuluvad veeremid on siiski ajakohastamise ja uuendamise nõudest välja jäetud;

— kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteem, mis on esitatud direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus;

— kiirraudtee veeremi allsüsteem, mis on esitatud direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus.

— teatud määral ka tava- ja kiirraudteevõrgustiku allsüsteem „Telemaatilised seadmed reisijateveo jaoks”, nagu on määratletud direktiivi 96/48EÜ II lisas, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ja direktiivi 2001/16/EÜ II lisas.

Üksikasjalikum teave allsüsteemide kohta on esitatud 2. peatükis.

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mida on kirjeldatud direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, I lisas, ning üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, mida on kirjeldatud direktiiviga 2004/50/EÜ muudetud direktiivi 96/48/EÜ I lisas.

Eriti tuuakse esile tava-ja kiirraudteesüsteemi liine, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, või neid liine, mis hõlmatud käesoleva otsuse võimalikes ajakohastustes, mis on tingitud kõnealuse otsuse artikliga 21 ette nähtud läbivaatamisest, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsusest 884/2004/EÜ.

1.3. Käesoleva KTK sisu

Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 5 lõikega 3, ning direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 5 lõikega 3, käesolevas KTKs:

(a) määratletakse selle kavandatud kohaldamisala (direktiivi I lisas osutatud süsteemi või veeremi osa; direktiivi II lisas viidatud allsüsteem või allsüsteemi osa või asjaomane aspekt) – (2. punkt);

(b) sätestatakse olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta (3. punkt);

(c) kehtestatakse talituslik ja tehniline kirjeldus, mida allsüsteem ja selle liidesed peavad järgima (4. punkt).

(d) määravatakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires (5. punkt);

(e) sätestatakse vastavus- või kasutussobivuse hindamise kord iga vaadeldava juhtumi kohta. Eelkõige hõlmab see nõukogu otsuses 93/465/EMÜ määratletud mooduleid või vajaduse korral erimenetlust, mida tuleb kasutada, et hinnata koostalitluse komponentide kasutussobivust või vastavust ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamist (6. punkt);

(f) sätestatakse KTK rakendamise strateegia. Eriti on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõplikku olukorda, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks (7. punkt);

(g) osutatakse asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad eespool nimetatud allsüsteemi töötamiseks ja hooldamiseks, samuti KTK rakendamiseks (4. punkt).

Vastavalt artikli 5 lõikele 5 võidakse kõigi KTKde suhtes kehtestada eraldi sätted, mis on esitatud 7. punktis.

Käesoleva KTK 4. punktis on esitatud ka tegutsemis- ja hooldusreeglid seoses punktides 1.1 ja 1.2 märgitud kohaldamisalaga.

2.. ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA KOHALDAMISALA

2.1. Allsüsteemi mõiste

2.1.1. Infrastruktuur:

Rööbastee, pöörangud, rajatised (käigusillad, tunnelid jne), jaamade infrastruktuurid (platvormid, juurdepääsutsoonid, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi, jne), ohutus- ja kaitsevahendid.

See hõlmab juurdepääsetavust infrastruktuuri (sealhulgas jaamade) üldkasutatavatele aladele, mida kontrollivad raudtee-ettevõtjad, infrastruktuuri-ettevõtjad või jaamaülem.

Käesolevat KTKd kohaldatakse ainult jaamade ning nende juurdepääsutsoonide üldkasutatavatel aladel, mida kontrollivad raudtee-ettevõtjad, infrastruktuuri-ettevõtjad või jaamaülem.

2.1.2. Veerem:

Struktuur, rongi kõikide seadmete juhtimissüsteem, veojõu- ja energiamuundurid, pidurdussüsteem, haakeseadmed, veermikud (pöördvankrid, teljed jne) ja vedrustus, uksed, inimene/masin liidesed (vedurijuht, rongi personal ja reisijad, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega), passiivsed või aktiivsed ohutusseadmed ja reisijate ning rongi personali tervisele vajalikud vahendid.

2.1.3. Telemaatilised seadmed reisijateveo jaoks

Reisijateveo teenuste seadmed, sealhulgas süsteemid, mis edastavad reisijatele teavet enne reisi ja reisi jooksul, broneerimis- ja maksesüsteemid, pagasi korraldamine ja rongide ning teiste transpordiliikide vaheliste ühenduste haldamine

2.2. Piiratud liikumisvõimega inimeste mõiste

Piiratud liikumisvõimega inimesed – inimesed, kellel on raskusi rongide või seonduva infrastruktuuri kasutamisega. Mõiste hõlmab järgmisi kategooriaid:

— Ratastoolikasutaja – inimene, kes kehavigastuse või puude tõttu kasutab liikumiseks ratastooli.

— Teised inimesed, kelle liikumine on raskendatud, sealhulgas: — — kehalise puudega inimesed; — liikumispuudega inimesed; — lastega inimesed; — raske või suure pagasiga inimesed; — vanurid; — rasedad.

— Nägemispuudega inimesed

— Pimedad

— Kuulmispuudega inimesed

— Kurdid

— Suhtlemisprobleemidega inimesed (s.t inimesed, kellel on raskusi suhtlemisega või teksti või kõne mõistmisega, sealhulgas kohalikku keelt mitteoskavad välismaalased, suhtlemisraskustega inimesed, meelepuudega, psühholoogilise puudega ja intellektuaalse puudega inimesed).

— Väikest kasvu inimesed (sealhulgas lapsed).

Puue võib olla pikaajaline või ajutine, nähtav või varjatud.

Piiratud liikumisvõimega inimeste hulka ei arvata siiski alkoholi- ja narkosõltlasi, kui nimetatud sõltuvus ei ole tekkinud ravi tagajärjel.

Liiga suurte asjade transport (näiteks jalgrattad ja kogukas pagas) ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse. Seda reguleerivad infrastruktuuri-ettevõtjate, jaamaülemate või raudtee-ettevõtjate reeglid, ohutusnõuded ja ärilised otsused pagasi lubatud suuruse ja kaalu ning ohutusnõuete kohta.

3.. OLULISED NÕUDED

3.1. Üldosa

Käesoleva KTK kohaldamisalas tagatakse 3. punktis loetletud asjaomaste oluliste nõuete täitmine järgmiste nõuete järgimise abil:

— allsüsteemi kirjeldus 4. punktis;

— koostalitluse komponendid 5. punktis;

nagu on näidanud positiivsed tulemused järgmiste hindamiste puhul:

— koostalitluse komponentide vastavus ja/või kasutussobivus;

— allsüsteemide vastavustõendamine;

vastavalt 6. punktis kirjeldatule.

Osa olulistest nõuetest reguleeritakse riiklike eeskirjadega järgmistel põhjustel:

— lisas L esitatud punktide ebapiisav täpsustamine;

— direktiivi 2001/16/EÜ artikli 7 kohane erand;

— käesoleva KTK punktis 7.3 kirjeldatud erijuhud.

Antud vastavushindamise läbiviimise korra määrab liikmesriik, kes on teatanud riiklikest õigusaktidest või palub antud juhtumi erandina käsitlemist.

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, selle allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid vastavad direktiivi III lisas lühidalt esitatud olulistele nõuetele.

Veeremi infrastruktuuri ja allsüsteemi ja nende komponentide vastavust olulistele nõuetele kontrollitakse direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, sätete ja käesoleva KTK kohaselt.

3.2. Olulised nõuded on seotud:

— ohutusega,

— töökindluse ja käideldavusega,

— tervisega,

— keskkonnakaitsega,

— tehnilise ühilduvusega.

Need nõuded hõlmavad üldisi nõudeid ja nõudeid iga allsüsteemi kohta eraldi. Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa kohaselt on infrastruktuur ja veerem allsüsteemid, mis liigitatakse „struktuurilisteks valdkondadeks”. Asjaomased allsüsteemi kirjeldused on järgmised, mõlemal juhul võtavad need spetsiaalselt arvesse piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi:

Infrastruktuur:

Rööbastee, pöörangud, rajatised (käigusillad, tunnelid jne), jaamade infrastruktuurid (platvormid, juurdepääsutsoonid, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega jne), ohutus- ja kaitsevahendid.

Veerem:

Struktuur, rongi kõikide seadmete juhtimissüsteem, veojõu- ja energiamuundurid, pidurdussüsteem, haakeseadmed, veermikud (pöördvankrid, teljed jne) ja vedrustus, uksed, inimene/masin liidesed (vedurijuht, rongi personal ja reisijad, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega), passiivsed või aktiivsed ohutusseadmed ja reisijate ning rongi personali tervise seisukohast vajalikud vahendid.

Allpool loetletud olulised nõuded on esitatud direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa kohaselt, mis on kõige viimasena avaldatud.

3.3. Üldnõuded

3.3.1. Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.1.1:

Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.

Kõnealune oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.2.4 (Infrastruktuur – Uksed ja sissekäigud)

— 4.2.2.4 (Veerem – Uksed)

— 4.2.2.4.2 (Veerem – Välimised uksed)

— 4.2.2.4.3 (Veerem – Seesmised uksed)

— 4.2.2.9 (Veerem – Muutused kõrguses)

— 4.2.2.10 (Veerem – Käsipuud)

— 4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus)

— 4.2.2.12.1 (Veerem – Üldnõuded)

— 4.2.2.12.2 (Veerem – Peale-/mahaastumisastmed)

— 4.2.2.12.3 (Veerem – Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks)

— 4.1.2.21 (Infrastruktuur – Abivahendid rongile minekuks)

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.1.5:

„Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist või kasutajate tervist ja turvalisust, kui seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta ülespandud juhistele.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.4 (Veerem – Uksed)

— 4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed)

— 4.2.2.4.3 (Veerem – Siseuksed)

3.3.2. Töökindlus ja käideldavus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.2:

„Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.4 (Veerem – Uksed, välimised & seesmised)

— 4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed)

— 4.2.2.4.3 (Veerem – Siseuksed)

3.3.3. Tervis

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.3.1:

„Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende inimeste tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.2 (Veerem – Istmed)

— 4.2.2.2.1 (Veerem – Üldosa)

— 4.2.2.2.2 (Veerem – Eelisõigusistmed)

— 4.2.2.7 (Veerem – Takistusteta vahekäigud)

3.3.4. Keskkonnakaitse

Ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.3.5. Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.5:

„Infrastruktuuri ja maarajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalisel tavaraudteevõrgustikul kasutatavate rongide tehniliste omadustega.”

„Kui kõnealustest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatavates lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad vastavuse tulevikus.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.2.18 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi kõrgus ja kaugus)

— 4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus)

3.4. Infrastruktuuri allsüsteemile esitatavad nõuded

3.4.1. Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.1.1:

„Tuleb võtta meetmeid, et piirata inimesi ähvardavaid ohtusid, eriti kui rongid sõidavad raudteejaamadest läbi.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.2.19 (Infrastruktuur – Platvormi laius ja äär)

Infrastruktuurid, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis ei oleks ohtlik inimeste tervisele (stabiilsus, tuli, juurdepääs, evakueerimine, ooteplatvormid jne.

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.2.3 (Infrastruktuur – Takistusteta tee)

— 4.1.2.3.1 (Infrastruktuur – Üldosa)

— 4.1.2.3.2 (Infrastruktuur – Tee tähistus)

— 4.1.2.4 (Infrastruktuur – Uksed ja sissekäigud)

— 4.1.2.5 (Infrastruktuur – Põrandapinnad)

— 4.1.2.6 (Infrastruktuur – Läbipaistvad takistused)

— 4.1.2.8 (Infrastruktuur – Mööbel ja lahtised seadmed)

— 4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid)

— 4.1.2.10 (Infrastruktuur – Valgustus)

— 4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded)

— 4.1.2.13 (Infrastruktuur – Avariiväljapääsud)

— 4.1.2.14 (Infrastruktuur – Käigusildade ja -tunnelite geomeetria)

— 4.1.2.15 (Infrastruktuur – Trepid)

— 4.1.2.16 (Infrastruktuur – Käsipuud)

— 4.1.2.17 (Infrastruktuur – Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed

— 4.1.2.18 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi kõrgus ja asetus)

— 4.1.2.19 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi laius ja äär)

— 4.1.2.20 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi äär)

— 4.1.2.21 (Infrastruktuur – Abivahendid rongile minekuks)

— 4.1.2.22 (Infrastruktuur – Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades)

3.5. Veeremi allsüsteemile esitatavad nõuded

3.5.1. Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.4.1:

„Veeremite ja nende ühenduskohtade ehitus peab olema projekteeritud viisil, mis kaitseb reisijate- ja vedurijuhi ruume kokkupõrke või rööbastelt mahajooksmise korral.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.3 (Veerem – Ratastoolide kohad)

„Tuleb võtta meetmeid, mis hoiaksid ära juurdepääsu pinge all olevatele komponentidele, et mitte ohustada inimeste turvalisust.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Ohu korral peavad seadised võimaldama reisijatel teatada vedurijuhile ja kaasasolevale personalile, et reisijaga ühendust võetaks.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.3 (Veerem – Ratastoolide kohad)

— 4.2.2.6.3 (Veerem – Universaaltualettruum)

— 4.2.2.11 (Veerem – Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad)

„Ukse avamis- ja sulgemissüsteem peab tagama reisijate ohutuse.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.4.2 (Uksed – Välisuksed)

„Avariiväljapääsud peavad olema tähistatud.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed)

— 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

„Piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem rongides on kohustuslik.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.5 (Veerem – Valgustus)

„Rongid peavad olema varustatud valjuhäälditega, mille kaudu rongi personal ja juhtimiskeskus saab inimestega suhelda.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

— 4.2.2.8.2 (Veerem – Teave (märgistused ja piktogrammid))

3.5.2. Töökindlus ja käideldavus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.4.2:

„Olulise tähtsusega seadmete, liikumis-, veo- ja pidurdusseadmete ning samuti juhtimissüsteemi ehitus peab halvenenud olukorras võimaldama rongil töötamist jätkata kasutusse jäänud seadmete varal ilma ohtlike tagajärgedeta.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.12.3 (Veerem – Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongi sisenemiseks ja sealt väljumiseks)

— 4.2.2.12.3.5 (Veerem – Liigutatavad astmed)

3.5.3. Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.4.3:

„Elektriseadmestik peab ühilduma juhtimis- ja signaalimisseadmete töötamisega.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Elektrilise veojõu korral peavad vooluvõtuseadmete omadused võimaldama rongidel liikuda üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku toitesüsteemis.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Veeremi omadused peavad võimaldama sellel liikuda mis tahes liinil, millel veerem peaks töötama.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus)

3.6. Muude allsüsteemide erinõuded, mis hõlmavad ka infrastruktuuri- ja veeremiallsüsteeme

3.6.1. Energia allsüsteem

3.6.1.1. Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.2.1:

„Toitesüsteemide töötamine ei tohi kahjustada rongide või inimeste (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud) ohutust.”

Ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.1.2. Keskkonnakaitse

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.2.2:

„Elektriliste või termiliste toitesüsteemide töötamine ei tohi keskkonda häirida üle kindlaks määratud piiride.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.1.3. Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.2.3:

„Kasutatavad elektrilised või termilised toitesüsteemid peavad:

— võimaldama rongidel saavutada ettenähtud tööparameetreid,

— elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.2. Juhtimine ja signaalimine

3.6.2.1. Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.3.1:

„Üleeuroopalisel kiirraudteevõrgustikul kasutatavad juhtimis- ja signaalimisseadmed ning menetlused peavad võimaldama rongidel liikuda ohutuse tasemel, mis vastab võrgustikule seatud eesmärkidele. Juhtimis- ja signaalimissüsteemid peavad kindlustama selliste rongide ohutu liikumise, millel on lubatud liikuda halvenenud tingimustel.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.2.2. Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.3.2:

„Kõiki uusi infrastruktuure ja veeremeid, mis on toodetud või arendatud pärast ühilduvate juhtimise ja signaalimise allsüsteemide vastuvõtmist, tuleb kohandada võrgustikes kasutamiseks.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Vedurijuhiruumidesse paigaldatud juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad võimaldama normaalset töötamist kindlaksmääratud tingimustel kogu üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.3. Hooldus

3.6.3.1. Tervis ja ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.5.1:

„Keskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused peavad tagama allsüsteemi ohutu töötamise ning ei tohi kahjustada inimeste tervist ega ohutust.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.3.2. Keskkonnakaitse

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.5.2:

„Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud saaste taset.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.3.3. Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa nõue 2.5.3:

„Tavaraudteerongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute teostamist kõikidel veeremitel, mille jaoks need on projekteeritud.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.4. Käitamine ja liikluskorraldus

3.6.4.1. Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.6.1:

„Võrgustiku kasutuseeskirjade, vedurijuhtide, rongi ja juhtimiskeskuste personali kvalifikatsiooni kokkulangevus peab tagama ohutu töötamise, pidades silmas rahvusvaheliste ja siseriiklike teenuste erinevaid nõudeid.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad)

— 4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon)

— 4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad)

— 4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon)

„Hooldustegevuse intervallide, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali koolituse ja kvalifikatsiooni ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteemi reguleeritus peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad)

— 4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon)

— 4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad)

— 4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon)

3.6.4.2. Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.6.3:

„Võrgustiku käituseeskirjade, vedurijuhtide, rongi personali ja liikluskorraldajate kvalifikatsiooni kokkulangevus peab tagama üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku tõhusa käitustegevuse, pidades silmas riigipiire ületavate ja siseriiklikele teenuste erinevaid nõudeid.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad)

— 4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon)

— 4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad)

— 4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon)

3.6.5. Telemaatilised seadmed kauba- ja reisijateveo jaoks

3.6.5.1. Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.7.1:

„Olulised nõuded telemaatilistele seadmetele peavad tagama teeninduse minimaalse taseme reisijate ja kaubaveoettevõtjate jaoks, eriti tehnilise ühilduvuse osas.

Tuleb võtta meetmeid, et tagada:

— andmebaaside, tarkvara ja andmesideprotokollide arendamine viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate taotlejate ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed;

— - kasutajate lihtne juurdepääs teabele.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid)

— 4.1.2.11 (Infrastruktuur – Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave)

— 4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded)

— 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

3.6.5.2. Tervishoid

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.7.3:

„Süsteemide ja kasutajate vahelised liidesed peavad vastama ergonoomia ja tervisekaitse miinimumeeskirjadele.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

— 4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid)

— 4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded)

— 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

3.7. KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud elemendid







Infrastruktuur Viide direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, punktile II lisa Oluline nõue III lisas KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud element Viide Ohutus Töökindlus ja käideldavus Tervishoid Keskkonnakaitse Tehniline ühilduvus Üldosa 4.1.2.1 2.1 Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele. 4.1.2.2 2.1 Takistusteta tee 4.1.2.3 2.1 2.1.1 Üldosa 4.1.2.3.1 2.1 2.1.1 Tee tähistus 4.1.2.3.2 2.1 2.1.1 Uksed ja sissepääsud 4.1.2.4 2.1 1.1.1 2.1.1 Põrandapinnad 4.1.2.5 2.1 2.1.1 Läbipaistvad takistused 4.1.2.6 2.1 2.1.1 Tualettruumid ja mähkimislauad 4.1.2.7 2.1 1.1.5 2.1.1 Mööbel ja lahtised seadmed 4.1.2.8 2.1 2.1.1 Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid 4.1.2.9 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Valgustus 4.1.2.10 2.1 2.1.1 Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave 4.1.2.11 2.1 2.7.1 Heliteadaanded 4.1.2.12 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Avariiväljapääsud, häireseadmed 4.1.2.13 2.1 2.1.1 Käigusildade ja -tunnelite geomeetria 4.1.2.14 2.1 2.1.1 Trepid 4.1.2.15 2.1 2.1.1 Käsipuud 4.1.2.16 2.1 2.1.1 Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed 4.1.2.17 2.1 2.1.1 Ooteplatvormi kõrgus ja asetus 4.1.2.18 2.1 2.1.1 1.5 Ooteplatvormi kõrgus, 4.1.2.18.1 2.1 2.1.1 1.5 asetus, 4.1.2.18.2 2.1 2.1.1 1.5 Rööbastee asetus ooteplatvormide vahel 4.1.2.18.3 2.1 2.1.1 1.5 Ooteplatvormi laius ja äär 4.1.2.19 2.1 2.1.1 Ooteplatvormi lõpp 4.1.2.20 2.1 2.1.1 Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks 4.1.2.21 2.1 1.1.1 Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades 4.1.2.22 2.1 2.1.1







Veerem Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, viide punktile II lisa Oluline nõue III lisas KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud element Viide Ohutus Töökindlus ja käideldavus Tervishoid Keskkonnakaitse. Tehniline ühilduvus Üldosa 4.2.2.1 2.6 Istmed 4.2.2.2 2.6 1.3.1 Üldosa 4.2.2.2.1 2.6 1.3.1 Eelisõigusistmed 4.2.2.2.2 2.6 1.3.1 Ratastoolikohad 4.2.2.3 2.6 2.4.1 Uksed 4.2.2.4 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Välisuksed 4.2.2.4.2 2.6 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 Siseuksed 4.2.2.4.3 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Valgustus 4.2.2.5 2.6 2.4.1 Tualettruumid 4.2.2.6 2.6 2.4.1 Üldosa 4.2.2.6.1 2.6 2.4.1 Tavatualettruum 4.2.2.6.2 2.6 2.4.1 Universaaltualettruum 4.2.2.6.3 2.6 2.4.1 Takistusteta vahekäigud 4.2.2.7 2.6 1.3.1 Kliendiinfo 4.2.2.8 2.6 2.4.1 2.7.3 2.7.1 Üldosa 4.2.2.8.1 2.6 Teave (märgistused ja piktogrammid) 4.2.2.8.2 2.6 2.4.1 Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine) 4.2.2.8.3 2.6 Muutused kõrguses 4.2.2.9 2.6 1.1.5 Käsipuud 4.2.2.10 2.6 1.1.5 Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad 4.2.2.11 2.6 2.4.1 Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus 4.2.2.12 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Üldnõuded 4.2.2.12.1 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Peale-/mahaastumisastmed 4.2.2.12.2 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Abivahendid rongile minekuks 4.2.2.12.3 2.6 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3

4.. ALLSÜSTEEMI KIRJELDUS

4.1. Infrastruktuuri allsüsteem

4.1.1. Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ning mille üks osa on kõnealune allsüsteem, on ühtne süsteem, mille nõuetele vastavust tuleb kontrollida. Seda tuleb kontrollida eelkõige iga allsüsteemi tehniliste kirjelduste puhul, liideste puhul, mille kaudu see on süsteemiga ühendatud ning kasutus- ja hoolduseeskirjadega.

Allsüsteemi ja selle liideste talituslikud ja tehnilised kirjeldused, mida kirjeldatakse punktis 4.1.2, ei nõua eritehnoloogia ega tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi toimimiseks kindlasti vajalik. Kuid koostalitluse uuenduslikud lahendused võivad nõuda uusi tehnilisi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Tehniliste uuenduste võimaldamiseks töötatakse need tehnilised kirjeldused ja hindamismeetodid välja osades 6.1.4 ja 6.2.4 kirjeldatud protsessi käigus.

Võttes arvesse kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid, iseloomustavad infrastruktuuri allsüsteemi:

4.1.2. Funktsionaalsed- ja tehnilised kirjeldused

4.1.2.1. Üldosa

3. punkti oluliste nõuete valguses on piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga seotud infrastruktuuri allsüsteemi funktsionaalsed- ja tehnilised kirjeldused korraldatud järgnevalt:

— parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele;

— uksed ja ühetasapinnalised sissepääsud;

— reisijate tee, peamised kõndimisteed;

— põrandapinnad;

— kombatav info;

— juhtrajad;

— klaasuste ja seinte tähistused;

— tualettruumid;

— mööbel;

— piletimüügipunktid ja -automaadid/infopunktid;

— piletikontrolliautomaadid;

— valgustus;

— visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave;

— heliteadaanded;

— avariiväljapääsud, häireseadmed;

— käigusildade ja -tunnelite geomeetria;

— trepid;

— käsipuud;

— kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed;

— ooteplatvormide kõrgus ja asetus;

— ooteplatvormide laiused ja ääred;

— ooteplatvormide lõpp;

— abivahendid rongile minekuks;

— samatasandilised raudteeületuskohad jaamades.

Iga põhinäitaja puhul juhatab teema sisse üldine punkt.

Järgmised punktid kirjeldavad üksikasjalikult tingimusi, mis on vajalikud üldpunktis mainitud nõudmiste täitmiseks.

4.1.2.2. Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele

Kui jaamal on olemas eraldi parkimisala, reserveeritakse seal kohad piiratud liikumisvõimega inimestele võimalikult lähedal ligipääsetavale sissekäigule.

Raudteede puhul ei eksisteeri muid erinõudeid, kuna parkimiskohtadele kohaldatakse kas Euroopa või riigisiseseid eeskirju (sealhulgas, kuid mitte ainult, parkimiskohtade arv, juurdepääs, asukoht, mõõtmed, materjalid, värvid, märgistamine ja valgustus).

4.1.2.3. Takistusteta tee

4.1.2.3.1. Üldosa

Takistusteta tee on tee, mida mööda saavad vabalt liikuda kõik piiratud liikumisvõimega inimesed. Selle alla võivad kuuluda kaldteed või liftid, kui need eksisteerivad ning toimivad vastavalt punktile 4.1.2.17.

Peab olema vähemalt üks takistusteta tee, mis ühendab järgmisi punkte ja teenuseid (kui neid osutatakse):

— jaama piires asuvad muude transpordivahendite peatused (näiteks takso, buss, tramm, metroo, praam, jne)

— autoparklad

— ligipääsetavad sisse- ja väljapääsud

— infopunktid

— muud infosüsteemid

— piletimüügipunktid

— kliendiinfo

— ootesaalid

— pagasihoid

— tualettruumid

— ooteplatvorm.

Kõigil takistusteta teedel, treppidel, käigusildadel ja –tunnelites on vähemalt 1 600 mm laiuses vaba pinda ning 1 600 mm laiuse ruumi puhaskõrgus on 2 300 mm. Miinimumlaiuse nõue ei arvesta lisalaiust, mida võidakse nõuda reisijatevoo korral. Antud nõuet ei kohaldata eskalaatorite, liikuvate teede ja liftide suhtes.

Takistusteta tee pikkus on lühim võimalik vahemaa ühest punktist teise.

Takistusteta tee põrandapinnad ei peegelda vastu.

Uutes jaamades, mida läbib päevas alla 1 000 reisija (saabuvad ja lahkuvad reisijad kokku), ei pea olema lifte või kaldteesid paikades, kus need tavaliselt oleksid vajalikud, et saavutada kooskõla käesoleva punktiga, kui mõnes muus samal raudteeliinil ja vähem kui 30 km kaugusel asuvas jaamas on olemas kõigile nõudmistele vastav takistusteta tee. Sellisel juhul võetakse uute jaamade projektis arvesse sätteid lifti ja/või kaldteede paigaldamiseks tulevikus, et muuta jaam ligipääsetavaks kõigile piiratud liikumisvõimega inimestele.

4.1.2.3.2. Tee tähistus

Takistusteta tee tähistatakse selgelt visuaalse teabe abil, nagu on täpsustatud punktis 4.1.2.11.

Teavet takistusteta tee kohta antakse nägemispuudega inimestele, kasutades vähemalt üht järgnevatest viisidest: näit. kombatavad liikumisteed, heliteadaanded, kombatavad märgid, rääkivad märgid, punktkirjas kaardid.

Kui kombatav liikumistee on paigaldatud, on see kooskõlas riiklike eeskirjadega ning see kulgeb täispikkuses takistusteta tee(de) kõrval.

Kui ooteplatvormile viiva takistusteta tee äärtes on käeulatuse kaugusel käsipuud või seinad, siis on neil ära toodud põgus info (näiteks ooteplatvormi number või suunajuhised) punktkirjas ja reljeefsetes tähtedes või numbrites käsipuu tagaküljel või seinal 850 mm kuni 1 000 mm kõrgusel. Numbreid ja nooli võib kasutada ainult kombatavate piktogrammide puhul.

4.1.2.4. Uksed ja sissepääsud

Käesolevat punkti kohaldatakse kõigi takistusteta teedel asuvate uste ja sissepääsude suhtes.

Jaamas peab olemas olema vähemalt üks ligipääsetav sissepääs jaama ning üks ligipääsetav sissepääs ooteplatvormile.

Uste ja sissepääsude puhas miinimumlaius on 800 mm, puhaskõrgus 2 100 mm.

Lubatud on kasutada nii käsitsi avatavaid, poolautomaatseid või automaatselt avanevaid uksi.

Uste avamiseks vajalikud seadeldised asuvad 800 mm kuni 1 200 mm kõrgusel.

Käsitsi avatavatel mitteliugustel on mõlemal pool ust ukse avamiseks horisontaalsed käepidemed, mis ulatuvad üle kogu ukse laiuse.

Automaatsetel ja poolautomaatsetel ustel on seadeldised, mis hoiavad ära reisijate lõksujäämise uste liikumise ajal.

Kui ukse liigutamiseks kasutatakse surunuppe või muid kaugjuhtimisseadeid, siis peab iga surunupp või seadeldis olema eristatav tema ümbrusest ning tema toimimiseks vajalik jõud ei tohi olla suurem kui 15 njuutonit.

Kui nii ukse avamiseks kui ka sulgemiseks vajalikud surunupud asuvad üksteise kohal, siis on ülemine nupp alati ukse avamiseks.

Juhtimisseadise kese asub vertikaalselt mitte alla 800 mm ja mitte üle 1 200 mm põrandapinnast.

Sellised seadised tunneb ära neid puudutades (näiteks kombatavad märgid) ning neil on tegevuse kirjeldus.

Käsitsi avatava ukse avamiseks ja sulgemiseks vajalik jõud tuuletul hetkel ei tohi ületada 25 njuutonit.

Käsitsi avatava ukse lingi sulgemine või vabastamine toimub peopesa abil, rakendades jõudu mitte üle 20 njuutoni.

Kui kasutatakse pöördust, peab selle kõrval asuma ka vabalt kasutatav tavauks.

Uste ja sissepääsu lävepakud ei ole kõrgemad kui 25 mm. Juhul kui paigaldatakse lävepakud, peavad need olema nende otsese taustaga kontrastses toonis.

4.1.2.5. Põrandapinnad

Vastavalt üldkasutatavate hoonete riiklikele eeskirjadele peavad kõik põrandapinnad olema libisemiskindlad.

Jaamahoonetes ei tohi kõnnitavatel pindadel esineda üle 5 mm suurusi ebatasasusi, erandiks on ainult kombatavad juhtteed, veeviimarid ning kombatavad hoiatusindikaatorid.

4.1.2.6. Läbipaistvad takistused

Reisijate peamistel teedel või nende ääres asuvad läbipaistvad takistused, mille hulka kuuluvad klaasuksed või läbipaistvad seinad, tuleb märgistada vähemalt kahe silmatorkava siltide, logode, embleemide või kaunistuselementide triibuga, millest üks asub 1 500 – 2 000 mm ja teine 850 – 1 050 mm kõrgusel. Kõnealuse märgistuse värvitoon peab olema kontrastis nende taustaga ning märgistus peab olema vähemalt 100 mm kõrgune.

Antud märgistusi ei pea paigaldama läbipaistvatele seintele, kui reisijaid kaitseb kokkupõrke eest mõni muu vahend – näiteks käsipuud või pingirida.

4.1.2.7. Tualettruumid ja mähkimislauad

4.1.2.7.1. Allsüsteemi nõuded

Kui jaamas on tualettruumid, siis peab vähemalt üks mõlemale soole kasutamiseks mõeldud kabiin olema ratastooliga ligipääsetav.

Kui jaamas on tualettruumid, peavad seal olema ka mähkimislauad, mis on ligipääsetavad nii naistele kui ka meestele. Need on kooskõlas punkti 4.1.2.7.2 nõuetega.

Et võimaldada koguka pagasiga reisijatel tualettruume kasutada, peavad kõigi tualetikabiinide miinimummõõtmed olema 900 mm (laius) ja 1 700 mm (pikkus), kui uks avaneb sissepoole, ning 1 500 mm (pikkus), kui uks avaneb väljapoole või on tegemist liuguksega. Ukse ja kõigi tualettruumi sissepääsude puhaslaius peab olema 650 mm.

Ratastooli kasutajatele mõeldud tualettruumide mõõtmete ja sisustuse suhtes kohaldatakse Euroopa ja riigisiseseid eeskirju.

4.1.2.7.2. Nõuded koostalitluse komponentidele

Kasutamisasendis peab mähkimislaud asetsema 800 mm kuni 1 000 mm kõrgusel põrandapinnast. See peab olema vähemalt 500 mm lai ja 700 mm pikk.

Laud peab olema konstrueeritud nii, et imik sealt kogemata maha ei libiseks, laual ei tohi olla teravaid servi ning see peab kandma vähemalt 80 kg.

Kui mähkimislaud eendub kasutatavasse tualettruumi, peab olema võimalik seda kokku panna, kasutades jõudu, mis ei ületa 25 njuutonit.

4.1.2.8. Mööbel ja eraldiseisvad seadmed

Kõigi mööbliesemete ja eraldiseisvate seadmete toon peab olema kontrastne nende taustaga, samuti peavad neil olema ümarad servad.

Jaama piires asetatakse mööbel ja eraldiseisvad seadmed paika, kus nad ei takista pimedaid või nägemispuudega inimesi ning kus nad on pimedale inimesele kepi abil leitavad.

Madalamal kui 2 100 mm kõrgusel asuvad väljaulatuvad esemed, mis eenduvad rohkem kui 150 mm võrra, märgistatakse takistusega maksimaalselt 300 mm kõrgusel, nii et see oleks pimedale inimesele kepi abil leitav.

Madalamal kui 2 100 mm ei tohi olla rippuvaid elemente.

Igal platvormil, kus reisijatel on lubatud ronge oodata, ning igas puhkealas peab olema vähemalt üks ilmastikukindel ala ergonoomiliste istmetega. Istmetel peavad olema seljatoed ja vähemalt kolmandikul neist ka käetoed. Samuti peab seal olema vähemalt 1 400 mm pikkune puhketugi püstiseisjatele ja koht ratastooli jaoks.

4.1.2.9. Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid

4.1.2.9.1. Allsüsteemi nõuded

Kui takistusteta tee ääres on piletimüügipunktid, infopunktid ja kliendiabipunktid, peab vähemalt ühe laua kõrgus lauaplaadini olema vähemalt 650 mm, laua aluse ruumi sügavus vähemalt 300 mm ja laius vähemalt 600 mm. Pealispinna kõrgus, või selle osa, mille minimaalne laius on 300 mm ja sügavus 200 mm, peab olema 700–800 mm. See piirkond muudetakse ligipääsetavaks ratastoolide kasutajatele ning teistele piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse istekohad.

Kui reisija ja piletimüüja vahel on klaasbarjäär, peab see olema kas eemaldatav või kui see pole võimalik, tuleb paigaldada mikrofonisüsteem. Kõik sellised klaasbarjäärid peavad olema valmistatud puhtast klaasist.

Vähemalt üks piletimüügipunkt peab olema varustatud vajalike seadeldistega, et võimaldada kuulmispuudega inimestel aru saada, mida räägitakse, lülitades oma kuulmisaparaadi „T” asendisse.

Kui paigaldatakse elektroonilised seadmed, mis näitavad piletimüüjale informatsiooni piletihinna kohta, siis tuleb paigaldada ka seadmed, mis annavad antud informatsiooni ka pileti ostjale.

Kui jaamas asuvad takistusteta tee kõrval piletimüügiautomaadid, siis peab vähemalt üks neist olema kooskõlas punkti 4.1.2.9.2 nõuetega.

Kui paigaldatakse piletikontrolliautomaadid, peab vähemalt ühe juurde neist viima vaba käik laiusega vähemalt 800 mm ja mis peab mahutama vähemalt 1 200 mm pikkuse ratastooli.

Kui kasutatakse pöördväravaid, peab piiratud liikumisvõimega inimestel olema igal ajal võimalik kasutada tavalist juurdepääsu.

4.1.2.9.2. Nõuded koostalitluse komponentidele

Jaamas takistusteta teel asuvad piletimüügiautomaatidel on vastavalt punktile 4.1.2.9.1 kombatav kontaktpiirkond (sealhulgas klaviatuur, makse- ja piletimüügikoht) 700–1 200 mm kõrgusel. Klaviatuur ja vähemalt üks ekraan peavad olema nähtavad nii ratastoolis istudes kui ka automaadi ees püsti seistes. Kui infot sisestatakse ekraani kaudu, peab see vastama käesoleva punkti nõuetele.

4.1.2.10. Valgustus

Jaamaesise valgustus peab olema kooskõlas Euroopa või riigisiseste eeskirjadega.

Ligipääsetavast hoonesse sissepääsust kuni platvormile pääsemise punktini peab takistusteta tee valgustatuse tase olema vähemalt 100 luksi põrandapinnal jaamahoone piirides. Minimaalne nõutud valgustatuse tase peasissepääsu juures, treppidel ja kaldteede lõpus on 100 luksi, mõõdetuna põrandapinnal. Kui selle saavutamiseks on vaja kunstlikku valgustust, on nõutav valgustuse tase vähemalt 40 luksi rohkem kui ümbritseva valgustuse puhul ning see peab olema külmemat värvi.

Ooteplatvormidel ja muudes jaamavälistes reisijatele mõeldud piirkondades peab valgustatuse keskmine tase põrandapinnal mõõdetuna olema vähemalt 20 luksi, minimaalselt võib see olla 10 luksi.

Kui detailse informatsiooni lugemiseks on vaja kunstlikku valgustust, peab valgustatuse tase nendes kohtades olema vähemalt 15 luksi võrra kõrgem kui ümbritsevas piirkonnas. Sellise intensiivsema valguse värvitoon peab samuti erinema ümbritseva piirkonna omast.

Hädaabivalgustus peab olema kooskõlas Euroopa või riigisiseste eeskirjadega.

4.1.2.11. Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave

4.1.2.11.1. Allsüsteemi nõuded

Jaama sees peab teave olema järjepidev ning vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Kõik kirjalikud tekstid kirjutatakse kasutades Sans Serif'i kirjatüüpi ja segatähtedega (st ei kirjutata üksnes trükitähtedega).

Tähtede kokkusurutud üla- ja alapikendeid ei kasutata.

Alapikendid peavad olema selgelt äratuntavad ning nende suurus peab olema vähemalt 20 % trükitähtedest.

Kogu teave peab olema kooskõlas üldise teede- ja teabesüsteemiga, seda eriti seoses värvide ja kontrastidega ooteplatvormidel ning sissepääsude juures.

Visuaalne teave peab jaama lahtiolekuaegadel olema loetav kõigis valgustingimustes.

Visuaalne teave peab olema kontrastne oma taustaga.

Kui kasutatakse visuaalset muutuvat teavet, peab see olema kooskõlas olulise suuliselt edastatava teabega.

Esitatakse järgmine teave:

— ohutusteave ja ohutuseeskirjad vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele;

— hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele;

— teave rongide väljumise kohta;

— jaamas osutatavate teenuste tutvustus, kui neid on, ning teed nendeni jõudmiseks.

Teavet peab edastama kõigis punktides, kus reisijad peavad otsustama tee edasise suuna üle, ning teel maksimaalselt iga 100 m tagant. Märgistused, sümbolid ja piktogrammid esinevad pidevalt kogu tee ulatuses.

Tagatakse otsuse tegemiseks vajaliku teabe edastamine. Näiteks „Ooteplatvormidele” võib olla esimese otsuse tegemise punktis jaama sisenemisel sobilikum kui täpsed viidad eraldi platvormidele.

Kombatava teabe märgistused paigutatakse:

— vajaduse korral tualettruumidesse talitusliku teabega ning hädaabikutsungiks;

— liftidesse vastavalt EN 81-70:2003 lisale E.4.

Reklaame ei tohi ühitada teejuhiste ja teabesüsteemidega.

Märkus: Üldist teavet ühistransporditeenuste kohta ei käsitleta selles punktis reklaamina.

Paigaldada tuleb järgmised piiratud liikumisvõimega inimestele suunatud graafilised sümbolid:

— silt, mis on kooskõlas rahvusvahelise puuetega inimeste märgiga, nagu seda on kirjeldatud lisa N punktides N.2 ja N.4;

— suunajuhised takistusteta tee ja ratastooliga ligipääsetavate teenuste kohta;

— universaaltualettruumide viidad;

— kui ooteplatvormil on teave rongi konfiguratsiooni kohta, siis viidad ratastooliga rongile pääsu kohta.

Sümboleid võib kasutada koos muude sümbolitega (nt lift, tualettruum, jne).

Kuulmisseadmete asukohale viitab märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.2 ja N.5.

Kui vastavat teenust pakutakse, viitab graafiline sümbol raske ja koguka pagasi hoiukohale.

Kui pakutakse abikutsungi või teabekutsungi teenust, siis viitab sellele märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.2 ja N.6.

Kui on olemas hädaabikutsungi seadeldis:

— peavad sellel olema nii visuaalsed kui kombatavad sümbolid;

— viitab sellele märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.2 ja N.7;

ja neil on:

— visuaalne ja helisignaalviide sellele, et seadeldis on töös;

— vajaduse korral lisainformatsioon seadeldise toimimise kohta.

Universaaltualettruumides ja ratastooliga ligipääsetavates tualettruumides, kus on hingedega käsipuud, peab olema graafiline sümbol, mis kujutab käsipuud nii ülestõstetud kui allalastud asendis.

Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes paigas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega.

4.1.2.11.2. Nõuded koostalitluse komponentidele

Ekraanidel esitatakse eri jaamade täielikud nimed või kirjalikud teated. Iga jaama nimi või teade püsib ekraanil vähemalt 2 sekundit. Kui kasutatakse keritavat ekraani (horisontaalset või vertikaalset), siis esitatakse iga täielikku sõna vähemalt 2 sekundi jooksul ning horisontaalse kerimise kiirus ei ole rohkem kui 6 märki sekundis.

Tähtede miinimumkõrgus arvutatakse järgmise valemiga: lugemiskaugus millimeetrites jagatud 250 = kirja suurus (näiteks 10 000 mm/250 = 40 mm).

Kõik ohutussildid, hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid peavad sisaldama piktogramme ning kujundatakse ISO 3864-1 kohaselt.

Maksimaalne lugemiskaugus on koostalitluse komponendi näitaja.

4.1.2.12. Heliteadaanded

Vastavalt IEC 60268-16 16. osale peab heliteadaannete RASTI tase kõigis piirkondades olema vähemalt 0,5.

Heliteadaannete edastamise korral peavad need olema kooskõlas edastatava olulise visuaalse informatsiooniga.

Kui heliteadaandeid ei edastata automaatselt, paigaldatakse helisignaal-kommunikatsioonisüsteem, mille abil saavad kasutajad soovi korral teavet.

4.1.2.13. Avariiväljapääsud, häireseadmed

Avariiväljapääsud ja häireseadmed peavad vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

4.1.2.14. Käigusildade ja -tunnelite geomeetria

Kui jaama piires kasutatakse reisija jalutustee osana käigusildu või -tunneleid, peavad need hõlmama vähemalt 1 600 mm laiust ja 2 300 mm kõrgust takistusteta ala. Minimaalse laiuse nõue ei võta arvesse lisalaiust, mida võib vaja minna reisijatevoo korral, need lisalaiused peavad olema vastavuses riiklike eeskirjadega.

4.1.2.15. Trepid

Trepid peavad vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Peateel asuvatel treppidel peab olema vähemalt 1 600 mm laiune takistusteta käsipuudevaheline ala. Minimaalse laiuse nõue ei võta arvesse lisalaiust, mida võidakse nõuda reisijatevoo korral.

Kõikide treppide pind peab olema libisemiskindel.

Enne esimest tõusvat ning esimest laskuvat trepiastet peab terve astme laiuses asetsema kombatav triip. Selle triibu miinimumlaius on 400 mm, see peab olema kontrastne põrandapinna värviga ning asetsema põranda sees. See triip eristub nendest, mida kasutatakse kombatavatel teedel, kus need on paigaldatud.

Trepialuseid avatud alasid tuleb piirata, et vältida reisijate tahtmatut põrkamist tugikonstruktsioonide ja vähendatud kõrgusega alade otsa.

4.1.2.16. Käsipuud

Treppidel ja kaldteedel peavad mõlemal küljel ja kahel kõrgusel olema käsipuud. Kõrgem käsipuu asetseb 850–1 000 mm kõrgusel, madalam käsipuu 500–750 mm kõrgusel põrandapinnast.

Käsipuu ja rajatise muude osade vahel peab olema vähemalt 40 mm tühja ruumi, välja arvatud nende alused.

Käsipuud peavad olema katkematud. Trepile paigaldatuna peavad nad ulatuma vähemalt 300 mm üle ülemise ja alumise astme (neid võib takistuste vältimiseks otstest kõverdada).

Käsipuu peab olema ümar ja selle diameetri ristlõige peab olema 30–50 mm.

Käsipuude toon peab olema kontrastne ümbritsevate seinte tooniga.

4.1.2.17. Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed

Liftide puudumisel tuleb paigaldada kaldteed piiratud liikumisvõimega inimestele, kes ei saa treppi kasutada.

Kaldteed peavad vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Eskalaatorite suurim kiirus peab olema 0,65 m/s ja need peavad olema konstrueeritud vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Kaldteede puudumisel tuleb paigaldada liftid ning need peavad olema konstrueeritud vastavalt EN 81-70:2003 tabeli 1 punktile 5.3.2.1.

Liikuvate teede suurim kiirus on 0,75 m/s, maksimaalne kalle 12 kraadi (21,3 %), ja need peavad olema konstrueeritud vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

4.1.2.18. Ooteplatvormi kõrgus ja asetus

▼M1

4.1.2.18.1. Ooteplatvormi kõrgus

Kiirraudteesüsteemis kohaldatakse selliste ooteplatvormide puhul, kus on ette nähtud kiirraudteeveeremi KTK-le vastavate tavapärases kommertskasutuses rongide peatumine, kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKs (punkt 4.2.20.4) sätestatud väärtusi.

Kiirraudteesüsteemi ooteplatvormidel, kus ei ole ette nähtud kiirraudteeveeremi KTK-le vastavate tavapärases kommertskasutuses rongide peatumine, ja tavaraudteesüsteemi ooteplatvormidel on kaks lubatud kõrgust: 550 mm ja 760 mm üle rööbaste veerepinna. Nende mõõtmete suhtes on lubatud kõikumine –35 mm / +0 mm.

Tavaraudteesüsteemis on selliste ooteplatvormide puhul, kus peatuvad ka trammid (nt Stadtbahn või Tram-Train), ooteplatvormide lubatud kõrgus 300–380 mm. Nende mõõtmete suhtes on lubatud kõikumine +/–20 mm.

Vähem kui 500 m raadiusega kõverikes võivad ooteplatvormid olla kõnealustest kõrgustest kõrgemad või madalamad, tingimusel et sõiduki esimene kasutatav aste on kooskõlas punkti 4.2.2.12.1 joonisega 11.

▼B

4.1.2.18.2. Ooteplatvormi asetus

Märkus, mis eemaldatakse tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTKst protsessi lõppedes: Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKs on sätestatud nõuded kiirraudteesüsteemi ooteplatvormidele.

Tavaraudteesüsteemis peavad ooteplatvormi ääred, mis asuvad nominaalkõrgustel 550 mm ja 760 mm, vastama minimaalsele ehitusgabariidile (avatud punkt, riiklikke eeskirju kohaldatakse minimaalsele ehitusgabariidile KTK läbivaatamise ajal pärast EN15273-3:2006 avaldamist); ja kokkuleppeline väärtus bq0 rööbastee telgjoonest, mis on paralleelne rööbastee veerepinnaga, tuleb tuletada valemist, mis ei võta arvesse järgmiste elementide mõjusid:

— rööpmelaiuse suurendamine kõverikes

— põikkalle

— pöörangud ja ristmed

— kvaasistaatiline kalle

— ehituslik ja hooldushälve







kus bq0=1650+3750R

R on rööbastee kõveriku raadius meetrites,

Arvutatud väärtus bqlim on kindlaks määratud dokumendis pr EN15273-3:2006 ning see võtab arvesse kõiki muid väärtusi, mis ei ole võetud bq0 valemisse. bq tegelik väärtus ooteplatvormi äärte paigaldamiseks rööpmekeskmest paralleelselt rööbastee tasapinnaga võimaldab kõikumist tänu hälbele Tq ooteplatvormi äärte paigaldamisel või nende hoolduse korral: bqlim ≤ bq ≤ bqlim + Tq.

Hälve Tq peab olema 0 ≤ Tq ≤ 50 mm.

Põikkalde mõju tuleb kompenseerida väljaspool kõverikku osa puhul, mis ulatub 25 mm üle ooteplatvormi serva ja ulatub niši kohale, mis on vajalik rööpmevahe kvaasistaatiliseks kaldeks risti rööbaste veerepinnaga.

Tulemusena võib tegelik lõhe olla suurem tavapärasest lõhest.

4.1.2.18.3. Rööbastee asetus platvormide vahel

Märkus, mis eemaldatakse tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTKst protsessi lõppedes: Kiirraudteesüsteemi I kategooria liinidel paiknevad ooteplatvormid peavad olema kooskõlas kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKga.

Märkus, mis kaasatakse kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKsse: Kiirraudteesüsteemi II ja III kategooria liinidel paiknevad ooteplatvormid peavad olema kooskõlas tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTK punktiga 4.1.2.18.3.

Tavaraudteesüsteemi ooteplatvormide puhul peab ooteplatvormi kõrval asuv rööbastee eelistatavalt olema sirge ning tema raadius ei tohi kuskil olla alla 300 m.

4.1.2.19. Ooteplatvormi laius ja äär

Ooteplatvormi laius võib selle pikkuse ulatuses kõikuda. Ooteplatvormi vähim laius ilma takistusteta peab olema suurem ühest järgmisest:

— ohtliku ala laius pluss kahe vastamisi asuva 800 mm (1 600 mm) laiuse takistusteta tee laius või;

ühepoolse ooteplatvormi laius 2 500 mm, või platvormisaare laius 3 300 mm (see laius võib kahaneda platvormi lõpus 2 500 mm-ni).

Miinimumlaiuse nõue ei võta arvesse lisalaiust, mida võidakse nõuda reisijatevoo korral.

Antud 1 600 mm laiusel takistusteta teel võib olla väikseid takistusi, mille pikkus ei ületa 1 000 mm (näiteks mastid, märgistornid, kabiinid, istmed). Kaugus ooteplatvormi äärest takistuseni peab olema vähemalt 1 600 mm ning takistuse servast ohtliku alani peab olema 800 mm laiune takistusteta tee.

Kui kahe väikese takistuse vaheline kaugus on alla 2 400 mm, moodustavad nad ühe suure takistuse.

Vähim kaugus takistuste äärtest, näiteks seinte, istekohtade, liftide ja treppide äärtest, mille pikkus on üle 1 000 mm kuid alla 10 000 mm, ja ohuala äärest, peab olema 1 200 mm. Kaugus ooteplatvormi äärest kõnealuse takistuseni peab olema vähemalt 2 000 mm.

Vähim kaugus takistuste äärtest, näiteks seinte, istekohtade, liikuvate teede ja treppide äärtest, mille pikkus on üle 10 000 mm, ja ohuala äärest, peab olema 1 600 mm. Kaugus ooteplatvormi äärest antud takistuseni peab olema vähemalt 2 400 mm.

Kui rongides või ooteplatvormidel on lisaseadmed, et hõlbustada ratastooli kasutajate rongi sisenemist ja sealt väljumist, siis peab kohtades, kus selliseid seadmeid kasutatakse, jääma 1 500 mm vaba pinda selle seadme äärest, kus ratastool platvormi tasandil rongi siseneb või väljub, kuni järgmise platvormil asuva takistuseni või vastasasuva ohualani. Uus jaam peab vastama sellele nõudele kõigi rongide puhul, mis hakkavad ooteplatvormi ääres peatuma.

Ooteplatvormi ohuala algab ooteplatvormi rööbastee poolsest äärest ning seda määratletakse kui ala, kus reisijad võivad sattuda ohtlikku olukorda tänu mööduvate rongide tekitatud õhukeeristele. Tavaraudteesüsteemi puhul peab kõnealune ohuala olema kooskõlas riiklike eeskirjadega.

Ohuala piir, mis asub ooteplatvormi rööbastee poolsest küljest vaadatuna kõige kaugemal, tuleb märgistada visuaalsete ja kombatavate hoiatustega. Kombatav hoiatus peab olema kooskõlas riiklike eeskirjadega.

Visuaalne hoiatus peab olema kontrastses värvitoonis, libisemiskindel hoiatav joon, mille laius on vähemalt 100 mm.

Ooteplatvormi rööbastee poolse ääre materjali värv peab olema kontrastne tumeda tühimikuga. Kõnealune materjal peab olema libisemiskindel.

4.1.2.20. Ooteplatvormi lõpp

Ooteplatvormi lõpp peab olema tähistatud nii visuaalsete kui kombatavate märkidega.

4.1.2.21. Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks

4.1.2.21.1. Allsüsteemi nõuded

Kui ooteplatvorm jaamas, kus on punktiga 4.1.2.3.1 kooskõlas olevaid takistusteta teid, on kavandatud vastu võtma ronge, millel on ratastoolidega ühilduv ukseava, siis peab selle ukse ja ooteplatvormi vahel kasutamiseks olema olemas abivahend, mida mööda ratastoolis reisija saab rongi siseneda ja sealt väljuda,

— kui just ei selgu, et tühimik ukseläve ääre ja ooteplatvormi ääre vahel ei ületa horisontaalselt 75 mm ning vertikaalselt 50 mm; — ning

— kui samal liinil ei ole 30 km ulatuses teist jaama, kus on olemas rongi sisenemise abivahendid.

Vastutav infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad), kui jaamad on vastutavad üksused) ja raudtee-ettevõtjad peavad kokku leppima rongile mineku abivahendite halduse suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr. 1371/2007 rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õiguste ja kohustuste kohta, ( 5 ) et määrata kindlaks, milline osaline vastutab rongile mineku abivahendite tagamise eest. Infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad)) ja raudtee-ettevõtjad tagavad, et nende poolt kokku lepitud kohustuste jagamine on kõige mõistlikum üldine lahendus.

Selliste kokkulepetega määratakse kindlaks:

— ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülema poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse;

— ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse raudtee-ettevõtja poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse;

— veerem, mille puhul raudtee-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning ooteplatvorm, kus seda kasutatakse;

— erieeskirjad rongide peatamiseks, et vastata punktile 4.1.2.19 (ala ratastoolikasutajate rongilemineku abivahendite jaoks).

Oma ohutuse juhtimissüsteemis peab raudtee-ettevõtja määratlema, millised on tema kohustused vastavalt kõnealustele kokkulepetele ning kuidas ta kavatseb neid täita.

Oma ohutuse juhtimissüsteemis peab infrastruktuuri-ettevõtja määratlema, millised on tema kohustused vastavalt kõnealustele kokkulepetele ning kuidas ta kavatseb neid täita.

Eespool nimetatud punktides käsitletakse ooteplatvormi teenindavat jaamaülemat infrastruktuuri juhina vastavalt direktiivi 91/440/EÜ artiklile 3 (infrastruktuuri mõiste) ning määrusele 2598/70/EÜ.

Kui kõige eespool öeldu tulemusena on kõik ooteplatvormi ääres peatuvad veeremitüübid varustatud platvormiga ühilduvate rongile mineku abivahenditega, siis on lubatav, et abivahendite olemasolu ooteplatvormil ei pea olema tagatud.

Rongile mineku abivahendid peavad vastama punkti 4.1.2.21.2. nõuetele. Kui ratastooli rongile mineku koht on eelnevalt kindlaks määratud, siis võib ooteplatvormil asuvate ratastooliga ligipääsetavate ukseavade kohad märkida sildiga, mis on kooskõlas rahvusvahelise puuetega inimeste märgiga. Sellised sildid on vastavuses lisa N punktidega N.2 ja N.4.

Ükskõik, kas kaldteed hoitakse ooteplatvormil või rongis, kas see on mehaaniline või poolautomaatne, peab personali poolt käitatav kaldtee olema kättesaadav.

Kaldtee peab vastama punkti 4.1.2.21.2 nõuetele.

Kui kasutatakse ooteplatvormil olevat tõstukit, peab see vastama punkti 4.1.2.21.2 nõuetele.

4.1.2.21.2. Nõuded koostalitluse komponentidele

Kui rongile mineku abivahendid asuvad jaamades, peab nende hulka kuuluma ratastool, mille näitajaid kirjeldatakse lisas M:

Rongile mineku abivahend talub vähemalt 300 kg raskust, kui see asetatakse seadeldise keskele, mille mõõdud on 660 mm korda 660 mm.

Kui rongile mineku abivahend töötab mootoriga, peab abivahendit saama toite kadumisel hädaolukordades käsitsi juhtida.

Kaldtee pind peab olema libisemiskindel ja tema puhaslaius peab olema vähemalt 760 mm.

Kaldteedel on mõlemal küljel kõrgendatud ääred, et takistada piiratud liikumisvõimega inimeste ratastega abivahendite üle ääre libisemist.

Kaldtee mõlemas otsas asuvad toed tuleb kaldlihvida ning need ei tohi olla kõrgemad kui 20 mm. Neil peavad olema kontrastses värvitoonis hoiatavad triibud.

Kaldtee maksimaalne kalle võib olla 10,2 kraadi (18 %).

Rongile sisenemise või rongilt väljumise ajal kaldteed kasutades tuleb see kinnitada nii, et see ei liiguks kasutamise hetkel paigast.

Kaldteid, sealhulgas eemaldatavaid kaldteid, tuleb hoiustada paigas, kus need ei kujuta endast takistust reisijatele.

Kui kasutatakse ooteplatvormil asuvat tõstukit, peab see vastama järgmistele nõuetele:

Ooteplatvormil oleva tõstuki pind peab olema libisemiskindel. Põrandapinnal peab tõstuki laius olema vähemalt 720 mm.

Tõstuki ehitus peab tagama selle, et sõidukit ei saa liigutada, kui tõstuk ei ole paigal.

Olemasolu korral peavad kõik tõstuki juhtimisseadmed selle maapinnale viimiseks, üles tõstmiseks ja seiskamiseks olema käitaja poolt pidevalt manuaalselt opereeritavad ning lubatud ei ole ebakorrektne tõstmine, kui tõstuki platvorm on hõivatud.

Kui tõstuki toide kaob, peab tõstukit olema võimalik käitada hädaabimeetodi abil, viia tõstukis olev inimene maapinnale, ning tõsta ja paigutada tõstuk oma kohale.

Ükski tõstuki platvormi osa ei tohi liikuda kiirusel üle 150 mm/sekundis reisija alla viimise ja üles tõstmise ajal, ning ei tohi ületada 300 mm/sekundis tõstuki käitamise või paigutamise ajal (välja arvatud juhul, kui seda tehakse käsitsi). Tõstuki suurim lubatud horisontaalne ja vertikaalne kiirendus hetkel, mil tõstuk on hõivatud, on 0,3 g.

Tõstuk peab olema varustatud piiretega, et ennetada ratastooli rataste veeremist üle tõstukiplatvormi serva tõstuki töötamise ajal.

Sisseehitatud eemaldatav piire peab takistama ratastooli veeremist üle sõidukile kõige lähema serva kuni hetkeni, mil tõstuk on lõplikus ülestõstetud asendis.

Tõstuki platvormi kõigil külgedel, mis ulatuvad ülestõstetud asendis üle sõiduki, peavad olema vähemalt 25 mm kõrgused piirded. Sellised piirded ei takista vahekäiku või sellest välja manööverdamist.

Pealesõiduserva piirde (välimine piirde) puhul, mis toimib tõstuki maapinnatasandil olles pealesõiduteena, piisab sellest, kui see on üles tõstetud või suletud, või peab paigaldama lisasüsteemi, et takistada toitega ratastooli veeremist üle selle piirde või sellele otsa.

Ratastool võib tõstukil asetseda näoga välja- või sissepoole.

Olemas peab olema turvaline hoiusüsteem, et tagada, et paigaldatud tõstuk ei avalda survet reisija ratastoolile või liikumisabivahendile ega kujuta endast ohtu reisijatele.

4.1.2.22. Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades

Kui riiklike eeskirjade kohaselt on reisijatel lubatud kasutada samatasandilisi raudteeületuskohti ning nendel tuleb tagada takistusteta tee olemasolu, tuleb nad teha ligipääsetavaks kõigile piiratud liikumisvõimega inimestele.

Ületuskohad tuleb konstrueerida nii, et ratastooli kõige väiksem ratas, nagu määratletud lisas M, ei jääks kinni ületuskoha pinna ja rööpa vahele.

Ületuskoha piiride märgistamiseks tuleb kasutada visuaalseid ja kombatavaid märgistusi.

4.1.3. Liideste talituslikud ja tehnilised nõuded

Kuna hetkel ei eksisteeri tavaraudteesüsteemi KTKsid reisijateveoveeremite ja infrastruktuuri jaoks, jääb käesolev osa avatud punktiks.

Ei ole ühtki liidest „kontrolli- ja signaalimise allsüsteemiga”:

Käitamise allsüsteemiga liideseid kirjeldatakse „Käituseeskirjade” punktis 4.1.4.

4.1.4. Käituseeskirjad

Järgmised käituseeskirjad ei moodusta osa infrastruktuuri hindamisest.

Käesolevas KTK ei täpsusta käituseeskirju evakueerimise puhul ohtlikes olukordades, vaid ainult tehnilisi nõudeid. Infrastruktuuri tehniliste nõuete eesmärk on hõlbustada kõigi, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimeste, evakueerimist.

3. osa oluliste nõuete valguses on käesoleva KTK infrastruktuuri allsüsteemi käsitlevad käituseeskirjad vastavalt tehnilisele kohaldamisalale, mis on määratletud punktis 1.1, järgmised:

— Üldosa — Infrastruktuuri juhil või jaamaülemal on kirjalikud eeskirjad, et tagada kooskõlas käesoleva KTKga kõigi piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate infrastruktuurile kogu jaama lahtioleku jooksul. Lisaks peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses mis tahes raudtee-ettevõtja eeskirjadega, kes võiks soovida rajatisi kasutada (vt 4.2.4). Kõnealust korda rakendatakse personalile vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Infrastruktuuri eeskirjad hõlmavad järgmisi käituseeskirju, kuid ei ole nendega piiritletud:

— Takistusteta teed — Kui uued jaamad, mida läbib 12 kuu jooksul päevas keskmiselt kuni 1 000 reisijat (saabuvate ja lahkuvate reisijate kogusumma) ei vasta punktis 4.1.2.3.1 esitatud takistusteta teega seotud nõuetele, mille kohaselt peab neis olema lift ja/või kaldtee, tuleb riiklike eeskirjade kohaselt ratastoolikasutajatele võimaldada transport kõnealusest mitteligipääsetavast jaamast järgmisesse samal liinil asuvasse ligipääsetavasse jaama.

— Juurdepääs jaamale — Käituseeskirjadega tuleb tagada, et teave kõigi jaamade juurdepääsutaseme kohta on vabalt kättesaadav.

— Personalita jaamad – piletimüük nägemispuudega inimestele — Tuleb koostada ja rakendada käituseeskirju ilma personalita jaamade suhtes, kus pileteid müüvad automaadid (vt 4.1.2.9). Sellisel juhul peab alati olema tagatud alternatiivse piletimüügiviisi olemasolu, mida saaksid kasutada nägemispuudega inimesed. (Näiteks pileti ostmise võimaldamine rongist või sihtjaamast.)

— Piletikontroll – pöördväravad — Kui piletikontrollis kasutatakse pöördväravaid, tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt piiratud liikumisvõimega inimestele võimaldatakse antud kontrollpunktidest läbipääs värava kõrvalt. Sellist piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud juurdepääsu võivad kasutada ratastoolide kasutajad, lapsevankrite ja koguka pagasiga inimesed jt ning see võib olla automaatselt või personali poolt kontrollitav.

— Visuaalne teave ja heliteadaanded – kooskõla saavutamine — Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada kooskõla olulise visuaalse teabe ning heliteadaannete vahel (vt 4.1.2.12). Teadaandeid edastav personal peab järgima standardset korda, et tagada olulise teabe täielik kooskõla.

— Reisijate helisignaalinfosüsteem — Juhul kui jaamas ei edastata valjuhääldi kaudu olulisi heliteadaandeid (vt 4.1.2.12), tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt tuleb tagada alternatiivse infosüsteemi olemasolu, mille kaudu reisijad saavad sama teavet heliteadaannete kujul (näit personaliga või automaatne telefoniinfoteenus).

— Ooteplatvorm – ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala — Raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülem peavad koos määratlema selle piirkonna ooteplatvormil, kus kõnealuseid vahendeid tõenäoliselt kasutatakse ning peavad demonstreerima selle sobilikkust. Ala peab ühilduma olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub. — Eespoolöeldu põhjal võib kõnealusest nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatuskohta mõnes kohas veidi muuta. — Käituseeskirju rakendatakse, et võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt 4.1.2.19) nii et rongide peatuspaika oleks võimalik rongile mineku abivahendite kasutamise ala jaoks kindlaks määrata. — Iga rongile mineku abivahendi jaoks peab ooteplatvormil jääma 1 500 mm vaba ruumi platvormi äärest (vt 4.1.2.19).

— Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus — Rakendatakse käituseeskirju seoses rongile mineku abivahendite käitamisega jaamapersonali poolt (vt 4.1.2.21.1 ja 2). — Rakendatakse käituseeskiri seoses personali poolt opereeritava eemaldatava ratastoolitõstukite ohutuspiirdega (vt 4.1.2.21.2). — Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali võime ohutult käitada pealesõiduteid, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning paigutada (vt 4.1.2.21.2).

— Ratastoolikasutajate abistamine — Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali teadlikkus sellest, et ratastoolide kasutajad võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning personal peab vajaduse korral tagama sellise abi osutamise. — Väljaõppinud personali kohaloleku tagamiseks võib ratastooli kasutajatelt paluda, et nad esitaksid abipalve eelnevalt.

— Samatasandiline järelevalvega raudteeületuskoht — Kui riiklikud eeskirjad näevad ette samatasandiliste järelevalvega raudteeületuskohtade olemasolu, tuleb rakendada käituseeskirju tagamaks, et samatasandiliste järelevalvega raudteeületuskohtade personal osutaks piiratud liikumisvõimega inimestele vajalikku abi, sealhulgas märguanne selle kohta, millal ülekäik on ohutu.

4.1.5. Hoolduseeskirjad

3. osas esitatud oluliste nõuete valguses on käesoleva KTK hoolduseeskirjad, mis on omased infrastruktuuri allsüsteemile vastavalt tehnilisele kohaldamisalale, nagu on määratletud punktis 1.1, järgmised:

infrastruktuuri juhil või jaamaülemal peavad olema eeskirjad, mis hõlmavad piiratud liikumisvõimega inimestele lisaabi osutamist nende poolt kasutatavate abivahendite hoolduse, asendamise või parandamise korral.

4.1.6. Kutsekvalifikatsioon

Infrastruktuuri allsüsteemi toimimiseks vajalikud käesoleva KTK personali kvalifikatsiooninõuded vastavalt punktis 1.1 määratletud tehnilisele kohaldamisalale ning vastavalt punktile 4.1.4, milles on esitatud olulised käituseeskirjad, on järgmised:

Personali, kelle ülesandeks on rongide saatmine, jaamas reisijatele teenuste ja abi osutamine ning piletite müük, erialane ettevalmistus peab sisaldama invaliidsuse ja võrdõiguslikkuse teemat ning hõlmama piiratud liikumisvõimetega inimeste iga kategooriaga seotud erivajadusi.

Infrastruktuuri eest hoolitsemise ning selle toimimise eest vastutavate inseneride ja juhatajate erialane ettevalmistus peab sisaldama invaliidsuse ja võrdõiguslikkuse teemat ning hõlmama piiratud liikumisvõimetega inimeste iga kategooriaga seotud erivajadusi.

4.1.7. Töötervishoid ja tööohutus

Käesolevas KTKs ei esitata erinõudeid infrastruktuuri allsüsteemi toimimise eest vastutavale personalile seoses töötervishoiu ja tööohutusega ega ka käesoleva KTK rakendamise puhul.

4.1.8. Infrastruktuuriregister

Nõudmised infrastruktuuriregistrile seoses käesoleva KTKga on järgmised:

— geograafiline kohaldamisala nagu see on määratletud punktis 1.2;

— määratletud geograafilise kohaldamisala raames tuleb esitada loetelu jaamadest, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd;

— iga määratletud jaama suhtes tuleb esitada loetelu ooteplatvormidest, mis kuuluvad käesoleva KTK kohaldamisalasse.

Iga määratletud jaama ning kõigi ooteplatvormide puhul, mis kuuluvad käesoleva KTK kohaldamisalasse, tuleb koostada nimekiri järgmistest omadustest ning kirjeldada neid seoses käesoleva KTK asjaomaste punktidega:

— parkimisvõimalused vastavalt punktile 4.1.2.2;

— takistusteta tee(d) vastavalt punktile 4.1.2.3;

— kombatavad teed nende olemasolu korral vastavalt punktile 4.1.2.3.2;

— tualettruumid, sealhulgas ratastooliga ligipääsetavad tualettruumid vastavalt punktile 4.1.2.7;

— piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid vastavalt punktile 4.1.2.9;

— visuaalsed infosüsteemid vastavalt punktile 4.1.2.11;

— kaldteed, eskalaatorid, liftid või liikuvad teed vastavalt punktile 4.1.2.17;

— iga ooteplatvormi kõrgus, asetus, laius ja pikkus vastavalt punktidele 4.1.2.18 ja 4.1.2.19;

— nende olemasolu korral abivahendid rongi sisenemiseks ning nende kirjeldus vastavalt punktile 4.1.2.21;

— samatasandilised raudteeületuskohad, kui need on ligipääsetavad piiratud liikumisvõimalusega inimestele, vastavalt punktile 4.1.2.22.

Juhul kui KTK vastavuse tagamiseks on kohaldatud riiklikke eeskirju, esitatakse registris asjaomased eeskirjad ja punktid seoses vastava punktiga registris.

4.2. Veeremi allsüsteem

4.2.1. Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ning mille üks osa on kõnealune allsüsteem, on ühtne süsteem, mille ühilduvust on vaja kontrollida. Ühilduvust tuleb kontrollida eriti iga allsüsteemi ning selle liidestega süsteemis, millesse see integreeritud on, samuti käitus- ja hoolduseeskirjade kirjelduste puhul.

Allsüsteemi ja selle liideste talituslikud ja tehnilised kirjeldused, mida kirjeldatakse punktis 4.2.2., ei nõua spetsiaalse tehnoloogia ega tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi toimimiseks kindlasti vajalik. Kuid koostalitluse uuenduslikud lahendused võivad vajada uusi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Tehniliste uuenduste võimaldamiseks arendatakse need kirjeldused ja hindamismeetodid välja punktides 6.1.4 ja 6.2.4 kirjeldatud protsessi käigus.

Võttes arvesse kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid, iseloomustavad veeremi allsüsteemi:

4.2.2. Talitlus- ja tehnilised kirjeldused

4.2.2.1. Üldosa

3. punkti oluliste nõuete valguses hõlmavad veeremi allsüsteemi talitlus- ja tehnilised kirjeldused seoses piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga järgmist:

— istmed

— ratastoolide kohad

— uksed

— valgustus

— tualettruumid

— takistusteta vahekäigud

— kliendiinfo

— muutused kõrguses

— käsipuud

— ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad

— transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise koht

Iga põhinäitaja puhul juhatab teema sisse üldine punkt.

Järgmised punktid kirjeldavad üksikasjalikult tingimusi, mis on vajalikud üldpunktis mainitud nõudmiste täitmiseks.

4.2.2.2. Istmed

4.2.2.2.1. Üldosa

Käepidemed või vertikaalsed käsipuud või muud abivahendid vahekäigus tasakaalu säilitamiseks peavad asetsema kõikide vahekäiguäärsete istmete tagakülgedel, välja arvatud juhul, kui iste puudutab teise, vastupidises suunas asetatud istme tagakülge, millele on paigaldatud käepide või mis puudutab vaheseina.

Käepidemed või muud abivahendid tasakaalu säilitamiseks peavad asetsema põrandast 800–1 200 mm kõrgusel, ei tohi eenduda vahekäiku ning peavad olema istmega kontrastses värvitoonis.

Pikisuunas asetsevate istmete alas kasutatakse tasakaalu hoidmiseks käsipuid. Need käsipuud peavad jääma üksteisest minimaalselt 2 000 mm kaugusele, asuma põrandast 800–1 200 mm kõrgusel ning olema sõiduki sisemusega kontrastses värvitoonis.

Käsipuudel ega muudel abivahenditel ei tohi olla teravaid servi.

4.2.2.2.2. Eelisõigusistmed

4.2.2.2.2.1. Üldosa

Eelisõigusistmeteks piiratud liikumisvõimega inimestele peab olema määratud vähemalt 10 protsenti veeremi või eraldi sõiduki, samuti iga klassi istmetest.

Eelisõigusistmed ja neid sisaldavad sõidukid tuleb märgistada tähistega vastavalt lisa N punktidele N.3 ja N.8 ning nendega tuleb teavitada teisi reisijaid, et nimetatud istekohad tuleb vabastada inimestele, kel on õigus neid kasutada.

Eelisõigusistmed peavad asuma reisijatesalongi piires ning välisuste vahetus läheduses.

Kui istmed on varustatud käsitugedega, tuleb eelisõigusistmed varustada liikuvate käsitugedega, see ei kehti aga käsitugede kohta, mis on kinnitatud piki sõiduki kerepoolset külge. Liikuvaid käsitugesid peab olema võimalik liigutada asendisse, mis on paralleelne istme seljatoega, et võimaldada vaba juurdepääs antud istmele või ükskõik millisele selle istmega külgnevale eelisõigusistmele.

Eelisõigusistmed ei tohi olla klappistmed.

Iga eelisõigusiste ja selle kasutajale ligipääsetav pind peavad olema vastavuses jooniste 1–4 diagrammidega.

Kogu eelisõigusistme kasulik istumispind peab olema vähemalt 450 mm lai (vt joonis 1).

JOONIS 1

Ruumi puhaskõrgus

Zeichng4-Model.PLT KR1D2A1C Kr1brudo 2005-02-16T13:23:52 1.000

MÕÕTEKÕRGUS

Põrand

Ainult infoks

Iga eelisõigusistme istmepadja ülaosa peab istme esiosast mõõdetuna asuma põrandast 430–500 mm kõrgusel. Iga istme kohale jääva ruumi puhaskõrgus peab olema vähemalt 1 680 mm põrandapinnast (vt joonis 2), välja arvatud kahekorruseliste rongide puhul, milles on istmete kohale paigutatud pagasiraamid. Sellisel juhul võib eelisõigusistmete kohal asuva ruumi puhaskõrgus pagasiraamide all olla 1 520 mm, eeldades et vähemalt 50 % eelisõigusistmete puhul on vastav kõrgus 1 680 mm.

Märkus: Joonistel 2–4 esitatud läbilõige on tehtud istmete keskjoonelt.

JOONIS 2

Zeichng4-Model.PLT KR1D2A1C Kr1brudo 2005-02-16T13:23:52 1.000

Ruumi puhaskõrgus

Ainult infoks

MÕÕTEKÕRGUS

Põrand

▼M1

JOONIS 3

▼B

JOONIS 4

Zeichng4-Model.PLT KR1D2A1C Kr1brudo 2005-02-16T13:23:52 1.000

Ruumi puhaskõrgus

MÕÕTEKÕRGUS

Ainult infoks

Põrand

Kui on paigaldatud allalastava seljatoega toolid, tuleb mõõdud võtta hetkel, kui istmed on täielikult püstises asendis.

4.2.2.2.2.2. Ühes suunas asetsevad istmed

Ühes suunas asetsevate eelisõigusistmete puhul peavad iga istme ette jääva ruumi mõõtmed olema kooskõlas joonisega 2.

Nagu näidatud joonistel 1–4, peab kaugus istme seljatoe esipinna ja selle ees asuva istme tagumise osa püsttasandi vahel olema vähemalt 680 mm, pöörates tähelepanu sellele, et nõutud istmetevaheline kaugus mõõdetaks istme keskelt 70 mm kõrgusel sellest kohast, kus istmepadi ühineb seljatoega. Istmepadja esiääre ja esiistme seljatoe püsttasandi vahele peab jääma vähemalt 230 mm vaba ruumi.

4.2.2.2.2.3. Vastastikku asetsevad istmed

Kui on paigaldatud vastastikku asetsevad eelisõigusistmed, peab istmepatjade esiäärte vaheline kaugus olema vähemalt 600 mm (vt joonis 4).

Kui vastastikku asetsevad eelisõigusistmed on varustatud lauaga, peab istmepadja esiääre ja laua väljaulatuva ääre vahele jääma vähemalt 230 mm horisontaalset vaba ruumi (vt joonis 3).

4.2.2.3. Ratastoolide kohad

Sõltuvalt rongi pikkusest, vedur või veduk välja arvatud, ei tohi rongis olla vähem ratastoolikohti kui näidatud alljärgnevas tabelis:







Rongi pikkus Ratastoolidele mõeldud kohti rongi kohta Vähem kui 205 meetrit 2 ratastoolikohta 205 kuni 300 meetrit 3 ratastoolikohta Üle 300 meetri 4 ratastoolikohta

Stabiilsuse tagamiseks peab ratastoolikoht olema projekteeritud nii, et ratastool asetseks kas esi- või tagaosaga sõidusuunas.

Ühele ratastoolile mõeldud koht peab mahutama ühe järgmiste näitajatega ratastooli:

kui abivahendid rongi sisenemiseks asuvad jaamades, peab nende hulka kuuluma üks lisas M kirjeldatud näitajatega ratastool:

Ratastooli jaoks mõeldud alal ei tohi sõiduki põranda ja lae vahele jääda ühtki takistust peale pea kohal asuva pagasiresti, sõiduki seinale või lakke kinnitatud horisontaalse käsipuu või punkti 4.2.2.10 nõuetele vastava laua.

Vähim kaugus piki tasapinda ratastoolikoha ja selle ette jääva pinna 2 vahel peab olema kooskõlas joonisega 5. Pind 1 võib olla suletud klappiste või vahesein.

JOONIS 5

Ratastoolikoht

Tugikonstruktsioon

Tasapind 1

Tasapind 2

Kui tasapind 2 on reisijaistme istmepadja esiäär vastastikku asetseva asetuse korral ja kui see iste võib olla hõivatud reisija poolt, peab kaugus olema vähemalt 300 mm.

Kui tasapind 2 on ratastoolikoha ette jääv reisijaistme seljatugi ühes suunas asetsevate istmete korral või vahesein või suletud klappiste, siis peab kaugus olema vähemalt 200 mm.

JOONIS 6

Ratastooli koht

Tugikonstruktsioon

Tasapind 1

Tasapind 2

Ratastoolile mõeldud kohale võib olla paigaldatud klappiste, kuid see ei tohi ülestõstetud asendis ulatuda ratastoolile ettenähtud alale.

Ratastooliala ühes otsas peab olema 700 mm laiune (vt joonis 6) konstruktsioon või mõni muu sobiv seadeldis. Selle konstruktsiooni või seadeldise kõrgus peab ennetama seljaga vastu konstruktsiooni või seadeldist paikneva ratastooli tahapoole ümberminemist.

Ratastoolikoha kõrval või selle vastas peab olema vähemalt üks iste ratastoolikasutajaga koos reisiva isiku jaoks. See iste peab olema sama mugav kui teised istmed ning võib asuda ka teiselpool takistusteta vahekäiku.

Ratastoolikoht peab olema varustatud häireseadmega, mis võimaldaks ratastooli kasutajal ohu korral teavitada inimest, kes saab võtta tarvitusele kohased meetmed. Häireseade peab asuma ratastoolis istuva inimese käeulatuses.

Kui häireseade on aktiveeritud, peab olema näha ja kuulda, et häiresüsteem on sisse lülitatud.

Häireseade ei tohi olla paigutatud kitsasse süvendisse või mõnda teise varjatud kohta, mis takistaks selle vahetut käsitsemist.

Häireseadme asukoht peab olema eelistatavalt mugavalt ratastoolikasutaja käeulatuses ja mitte maksimumkaugusel.

JOONIS 7

Istme võrdluspunkt

(480 mm +/- 20 mm põrandapinnast kõrgemal ja 350 mm +/- 20 mm tasapinnast eespool)

Ratastoolikohale või otse selle kõrvale tuleb paigutada lisa N punktidele N.3 ja N.4 vastav silt, et tähistada kõnealune ala ratastoolikohana.

4.2.2.4. Uksed

4.2.2.4.1. Üldosa

Üldkasutatava käsitsi avatava ukse puhul toimub ukselingi avamine või vabastamine peopesa abil, rakendades jõudu mitte üle 20 njuutoni.

Ukse ajamid, kas siis käsitsi opereeritavad või surunupud, peavad olema kontrastses toonis oma taustaga.

Kui ukse liikumapanemiseks kasutatakse surunuppe või muid kaugjuhtimisseadeid, siis ei tohi surunupu või seadeldise toimimiseks vajalik jõud olla suurem kui 15 njuutonit.

Kui nii ukse avamiseks kui sulgemiseks vajalikud surunupud asuvad üksteise kohal, siis on ülemine nupp alati ukse avamiseks.

4.2.2.4.2. Välisuksed

4.2.2.4.2.1. Allsüsteemi nõuded

Reisijatele ettenähtud nii automaatsed kui poolautomaatsed välisuksed peavad sisaldama seadmeid, mis tunneksid ära, kui reisija on nende sulgumise hetkel uksel. Sellisel puhul seiskuvad uksed automaatselt ning jäävad piiratud ajaks avatuks.

Kõigi reisijatele mõeldud välisuste puhaslaius peab olema uste avatud oleku hetkel vähemalt 800 mm.

Väljastpoolt peavad välisuksed olema värvitud või tähistatud viisil, mis oleks kontrastis sõiduki kere muu tooniga.

Ratastooliga ligipääsetavad välisuksed peavad olema ratastoolikohtadele kõige lähemal asetsevad uksed rongis.

Ratastooliga ligipääsetav välisuks peab olema selgelt tähistatud sildiga, mis on kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.4.

Sõiduki sees peavad välisuksed olema selgelt tähistatud, kasutades ukse vahetus ümbruses põrandakatet, mis on sõidukis kontrastses värvitoonis ülejäänud põrandakattega.

Enne ukse avamist peab kõlama signaal, mis oleks selgelt kuulda nii rongis sees kui ka väljaspool olevatele inimestele. Kõnealune hoiatussignaal peab kestma vähemalt viis sekundit, kui ust ei avata, võib signaal lõppeda kolme sekundi pärast. Seda nõuet ei kohaldata välimistele helisignaalidele 1. ja 2. klassi kiirrongides.

Kui uks avaneb automaatselt või seda teeb kaugjuhtimise teel juht või muu rongipersonali liige, siis kestab hoiatussignaal kolm sekundit alates hetkest, mil uks hakkab avanema.

Kui automaatselt sulguv või kaugjuhtimise teel suletav uks hakkab liikuma, antakse rongis sees ja sellest väljaspool viibijatele helisignaal. Signaal peab kõlama vähemalt 2 sekundit enne uste sulguma hakkamist ning selle kõla peab olema erinev signaalist, mis kostub ukse avamise hetkel. Signaal kõlab, kuni uks on sulgunud.

Uksehoiatussignaalide heliallikas peab asetsema juhtimisseadeldise juures või, nimetatud seadeldise puudumisel, ukseava kõrval.

— Näitajad — — pidev või aeglane mitmetooniline impulss (kuni 2 impulssi sekundis) kahest kombineeritud toonist

— Sagedused — — 3 000 Hz +/- 500 Hz — ning — 1 750 Hz +/- 500 Hz

— Helirõhutase — 70 dB LAeq, T ± 2 mõõdetuna tamburi keskpunktis 1,5 m kõrgusel põrandapinnast. (T = helisignaali kogukestus)

— Näitajad — — Kiire impulssheli (6–10 impulssi sekundis)

— Sagedus — — 1 900 Hz +/- 500 Hz

— Helirõhutase — 70 dB LAeq, T +/- 2 mõõdetuna sõidukist väljaspool, 1,5 m kaugusel sõiduki kerepoolse ukse keskjoonest 1,5 m kõrgusel ooteplatvormist. Sisemine mõõtmine avatud häirena (T = helisignaali kogukestus