01997R0338 — ET — 19.01.2022 — 022.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 338/97,

9. detsember 1996,

looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel







Artikkel 1

Eesmärk

Selle määruse eesmärk on kaitsta looduslikke looma- ja taimeliike ning tagada nende säilimine sel teel, et reguleeritakse nendega kauplemist vastavalt järgmistele artiklitele.

Käesolevat määrust kohaldatakse, järgides artiklis 2 nimetatud konventsiooni eesmärke, põhimõtteid ja sätteid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) komitee — artikli 18 alusel asutatud looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise komitee;

b) konventsioon — ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES);

c) päritolumaa — maa, kus isend on loodusest püütud, vangistuses kasvatatud või kunstlikul teel paljundatud;

d) imporditeatis — teatis, mille importija, tema agent või esindaja esitab artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt komisjoni poolt kindlaksmääratud blanketil, kui ta toob ühendusse lisas C või D loetletud liigist isendi;

e) sissetoomine merelt — mis tahes isendi sissetoomine ühendusse, kui see on püütud ja sisse toodud otse merekeskkonnast, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla, kaasa arvatud mere kohal olev õhuruum, merepõhi ja merealune pinnas;

f) väljaandmine — kõik loa või sertifikaadi ettevalmistamise ja kinnitamise ning taotlejale üleandmisega seotud toimingud;

g) korraldusasutus — siseriiklik haldusorgan, mis on ametisse määratud liikmesriigis vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile a või konventsiooni osapooleks olevas kolmandas riigis vastavalt konventsiooni IX artiklile;

h) sihtliikmesriik — liikmesriik, mida on mainitud sihtkohana isendi eksportimisel või reeksportimisel kasutatavas dokumendis; merelt sissetoomise puhul on see liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all on isendi sihtkoht;

i) müügiks pakkumine — müügiks pakkumine ja mis tahes tegevus, mida võib põhjendatult sellisena tõlgendada, sealhulgas müügiks reklaamimine või reklaamida laskmine ning üleskutse astuda läbirääkimistesse;

j) isiklikud asjad või majatarbed — surnud isendid, nende osad ja neist saadu, mis on üksikisiku omanduses ja mis moodustavad või on mõeldud moodustama osa tema igapäevastest tarbeasjadest;

k) sihtkoht — koht, kus ühendusse sissetoomisel kavatsetakse isendit tavaliselt hoidma hakata; elusisendite puhul on see esimene koht, kus isendit kavatsetakse pidada pärast karantiini või muud sanitaarkontrolli eesmärgil kinnipidamist;

l) populatsioon — bioloogiliselt või geograafiliselt piiritletav isendite koguhulk;

m) peamiselt kommertseesmärgid — kõik eesmärgid, milles selgesti ei domineeri ärilised aspektid;

n) reeksport ühendusest — varem ühendusse sissetoodud isendi eksport ühendusest;

o) reimport ühendusse — varem ühendusest eksporditud või reeksporditud isendi sissetoomine ühendusse;

p) müük — müük mis tahes vormis. Käesoleva määruse tähenduses käsitatakse müügina ka väljaüürimist, vahetuskaubandust või vahetust; vastavaid väljendeid tõlgendatakse samamoodi;

q) teaduslik usaldusasutus — teadusasutus, mis on ametisse määratud liikmesriigis vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile b või konventsiooni osapooleks olevas kolmandas riigis vastavalt konventsiooni IX artiklile;

r) teaduslik järelevalverühm — artikli 17 alusel moodustatud konsultatiivorgan;

s) liik — liik, alamliik või selle populatsioon;

t) isend — iga lisades A–D loetletud liigist elus või surnud loom või taim, selle mis tahes osa või sellest saadu, ükskõik kas see sisaldub teistes kaupades või mitte, samuti kõik kaubad, mille puhul saatedokumendist, pakendilt, märgistuselt, sildilt või muude asjaolude põhjal ilmneb, et nad on nendest liikidest loomad või taimed või sisaldavad nende osi või neist saadut, välja arvatud siis, kui osad või neist saadu on käesoleva määruse või kõnealust liiki nimetava lisa sätete alla kuulumisest konkreetselt vabastatud sellekohase märkusega vastavas lisas. Isendit peetakse lisades A–D loetletud liiki kuuluvaks isendiks, kui selle looma või taime, selle osa või sellest saadu „vanematest” vähemalt üks kuulub mõnda loetletud liiki. Juhtudel, kui sellise looma või taime „vanemad” kuuluvad erinevates lisades loetletud liikidesse või sellistesse liikidesse, millest ainult üks on loetelus, kohaldatakse rangemate kitsendustega lisa sätteid. Kui tegemist on hübriidtaimede isenditega, mille üks „vanematest” kuulub lisas A loetletud liiki, kohaldatakse rangemate kitsendustega lisa sätteid siiski ainult juhul, kui lisas on selle liigi juures vastav märge;

u) kauplemine — käesoleva määruse sätetega hõlmatud isendite sissetoomine ühendusse, sealhulgas sissetoomine merelt, ning eksport ja reeksport ühendusest, samuti isendi ühendusesisene — sealhulgas ka liikmesriigisisene — kasutamine, edasitoimetamine ja valduse üleandmine;

v) transiitvedu — isendite vedu ühest väljaspool ühendust asuvast punktist teise läbi ühenduse territooriumi saadetisena konkreetselt nimetatud adressaadile, kusjuures edasitoimetamise võivad katkestada üksnes sellisest liikluse vormist tingitud asjaolud;

w) töödeldud isendid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi — isendid, mis on nende loomulikust töötlemata olekust oluliselt muudetud kas eheteks, kaunistusteks, kunsti- või tarbeesemeteks või muusikainstrumentideks enam kui 50 aastat enne käesoleva määruse jõustumist ning mis asjaomase liikmesriigi korraldusasutuse veendumuse kohaselt on sellisena omandatud. Selliseid isendeid loetakse töödelduks üksnes siis, kui nad ilmselt kuuluvad ühte eespool mainitud kategooriatest ega vaja oma otstarbe täitmiseks enam edasist nikerdamist ega käsitsi või tööstuslikku töötlemist;

x) kontroll sisseveo, ekspordi, reekspordi ja transiitveo ajal — käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaatide, lubade ja teatiste kontrollimine ning neil juhtudel, kui ühenduse normides on nõnda ette nähtud või muudel saadetistest valikproovide võtmise juhtudel, isendite uurimine, vajaduse korral koos proovide võtmisega analüüsi või täpsema kontrolli eesmärgil.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1. Lisa A sisaldab: a) konventsiooni I lisas loetletud liike, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone; b) kõiki liike, i) mis on või võivad olla nõutud nii ühenduses kasutamiseks kui ka rahvusvahelises kaubanduses ja mis on väljasuremisohus või nii haruldased, et igasugune kauplemine ohustaks liigi säilimist, või ii) mis kuuluvad perekonda, millest suurem osa liike, või liiki, millest suurem osa alaliike on loetletud lisas A kooskõlas punktis a või punkti b alapunktis i toodud kriteeriumidega ning mille loetlemine lisas on oluline nende taksonite tõhusaks kaitseks.

2. Lisa B sisaldab: a) konventsiooni II lisas loetletud liike, välja arvatud need, mis on loetletud lisas A, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone; b) konventsiooni I lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone; c) kõiki muid liike, mis pole loetletud konventsiooni I või II lisas ja i) mis on rahvusvahelise kauplemise objektiks sellisel hulgal, mis võib ohustada — selle säilimist või selle populatsioonide säilimist teatavates riikides või — kogu populatsiooni säilimist tasemel, mis on kooskõlas liigi osaga ökosüsteemides, kus ta esineb, või ii) mille nimetamine lisas on oluline nende sarnase välimuse tõttu lisas A või lisas B loetletud liikidega, selleks et tagada kontrolli tõhusus nendest liikidest isenditega kauplemise üle; d) liigid, mille suhtes on kindlaks tehtud, et elusisendite toomine ühenduse looduskeskkonda kujutaks endast ökoloogilist ohtu ühenduse pärismaistele looduslikele looma- ja taimeliikidele.

3. Lisa C sisaldab: a) konventsiooni III lisas loetletud liike, välja arvatud need, mis on loetletud lisades A ja B, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone; b) konventsiooni II lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone.

4. Lisa D sisaldab: a) lisades A–C loetlemata liike, mida imporditakse ühendusse koguses, mis õigustab nende seiret; b) konventsiooni III lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone.

5. Kui käesoleva määrusega hõlmatud liigi kaitsestaatus õigustab nende lisamist ühte konventsiooni lisadest, aitab liikmesriik kaasa vajalike muudatuste tegemisele.

Artikkel 4

Ühendusse sissetoomine

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses sihtliikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud impordiluba.

Impordiloa võib välja anda üksnes kooskõlas lõikes 6 kehtestatud piirangutega ja juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:

a) pädev teaduslik usaldusasutus, olles kaalunud teadusliku järelevalverühma arvamust, on nõustunud, et ühendusse sissetoomine i) ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust; ii) toimub: — ühel artikli 8 lõike 3 punktides e, f ja g nimetatud eesmärkidest või — muudel eesmärkidel, mis ei kahjusta asjaomase liigi säilimist;

b) i) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomaste liikide kaitset käsitlevate õigusaktidega; konventsiooni lisades esinevast liigist isendi kolmandast riigist sissetoomise puhul on selleks ekspordiluba või reekspordisertifikaat või selle koopia, mille ekspordi- või reekspordiriigi pädev asutus on välja andnud kooskõlas konventsiooniga; ii) kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a ei ole impordilubade väljaandmiseks lisas A loetletud liikide puhul siiski nõutavad sellised dokumentaalsed tõendid, kuid sellise impordiloa originaali ei anta taotlejale seni, kui ta esitab ekspordiloa või reekspordisertifikaadi;

c) pädev teaduslik usaldusasutus on veendunud, et elusisendi pidamispaik sihtkohas on piisavalt varustatud, et teda nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

d) korraldusasutus on veendunud, et isendit ei kavatseta kasutada peamiselt kommertseesmärkidel;

e) pärast pädeva teadusliku usaldusasutusega konsulteerimist on korraldusasutus veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid impordiloa väljaandmisele vastu, ja

f) merelt sissetoomisel on korraldusasutus veendunud, et iga elusisendit valmistatakse ette ja veetakse nõnda, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne.

2. Lisas B loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja sissetoomiskoha tolliasutuses varem esitada sihtliikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud impordiluba.

Impordiloa võib välja anda üksnes kooskõlas lõikes 6 kehtestatud piirangutega ja juhul, kui:

a) pädev teaduslik usaldusasutus, olles läbi vaadanud kättesaadavad andmed ja kaalunud teadusliku järelevalverühma seisukohta, on arvamusel, et ühendusse sissetoomine, võttes arvesse olemasolevat või eeldatavat kaubandustaset, ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust. See arvamus on kehtiv järgneva importimise suhtes, niikaua kui eespool nimetatud aspektid ei ole oluliselt muutunud;

b) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et elusisendi pidamispaik sihtkohas on piisavalt varustatud, et teda nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

c) lõike 1 punkti b alapunkti i ning punktide e ja f tingimused on täidetud.

3. Lisas C loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses imporditeatis ning: a) ekspordi korral riigist, mida on mainitud seoses asjaomase liigiga lisas C, esitab taotleja dokumentaalsed tõendid nimetatud riigi pädeva ametiasutuse poolt kooskõlas konventsiooniga väljaantud ekspordiloa näol selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomase liigi kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega, või b) ekspordi korral riigist, mida ei ole mainitud seoses asjaomase liigiga lisas C, või reekspordi korral mis tahes riigist esitab taotleja eksportiva või reeksportiva riigi pädeva ametiasutuse poolt kooskõlas konventsiooniga väljaantud ekspordiloa, reekspordisertifikaadi või päritolutõendi.

4. Lisas D loetletud liikidest isendite sissetoomisel ühendusse tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses imporditeatis.

5. Lõike 1 punktides a ja d ning lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud impordiloa väljaandmise tingimusi ei kohaldata isendite suhtes, mille puhul taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et: a) nad olid varem seaduslikult ühendusse sisse toodud või ühenduses omandatud ning et nad tuuakse muudetud või muutmata kujul ühendusse taas sisse, või b) tegemist on töödeldud isenditega, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi.

▼M14

6. Konsulteerinud asjaomaste päritoluriikidega, toimides vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele ning võttes arvesse teadusliku järelevalverühma arvamust, võib komisjon kehtestada ühendusse sissetoomisel üldisi piiranguid või piiranguid teatavate päritolumaade suhtes: ▼B a) lõike 1 punkti a alapunktis i või punktis e nimetatud tingimuste alusel lisas A loetletud liikidest isenditele; b) lõike 1 punktis e või lõike 2 punktis a nimetatud tingimuste alusel lisas B loetletud liikidest isenditele ja c) lisas B loetletud liikidest elusisenditele, mille suremus veo käigus on suur või mille kohta on kindlaks tehtud, et nad ilmselt ei ela vangistuses vanuseni, mis vastaks nende keskmisele elueale, või d) elusisenditele liikidest, mille kohta on kindlaks tehtud, et nende sissetoomine ühenduse looduskeskkonda kujutab endast ökoloogilist ohtu ühenduse pärismaistele looduslikele looma- ja taimeliikidele.

Kui piirangud kehtestatakse, avaldab komisjon nende nimekirja kord kvartalis Euroopa Ühenduste Teatajas.

▼M14

7. Erijuhtudel, mil ühendusse sissetoomisele järgneb ümberlaadimine, õhu- või raudteevedu, lubab komisjon erandeid lõigetes 1–4 osutatud kontrolli läbimisest ja impordidokumentide esitamisest sissetoomiskoha tolliasutuses ning selline kontroll ja dokumentide esitamine toimub kooskõlas artikli 12 lõikega 1 määratud teises tolliasutuses.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 5

Eksport või reeksport ühendusest

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ekspordi või reekspordi korral ühendusest tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada tolliasutuses, kus ekspordiformaalsused täidetakse, isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud ekspordiluba või reekspordisertifikaat.

2. Lisas A loetletud liikidest isendite ekspordiloa võib välja anda üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused: a) pädev teaduslik usaldusasutus on kirjalikult teatanud, et isendite loodusest püüdmine või kogumine või nende eksport ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust; b) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomaste liikide kaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega; kui taotlus esitatakse liikmesriigile, mis ei ole päritolumaa, on selliseks dokumentaalseks tõendiks sertifikaat, milles tõendatakse, et isend on püütud loodusest kooskõlas selles riigis kehtivate õigusaktidega; c) korraldusasutus on veendunud, et i) iga elusisendit valmistatakse ette ja veetakse nõnda, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne, ja ii) — konventsiooni I lisas loetlemata liikidest isendeid ei kavatseta kasutada peamiselt kommertseesmärkidel või — käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud liikidest isendite eksportimisel konventsiooni osapooleks olevasse riiki on välja antud impordiluba, ja d) liikmesriigi korraldusasutus, olles konsulteerinud pädeva teadusliku usaldusasutusega, on veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid ekspordiloa väljaandmisele vastu.

3. Reekspordisertifikaadi võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punktides c ja d nimetatud tingimused on täidetud ja kui taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid: a) on ühendusse sisse toodud kooskõlas käesoleva määruse sätetega; b) on enne käesoleva määruse jõustumist ühendusse sisse toodud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3626/82 sätetega või c) on ühendusse sisse toodud enne 1984. aastat ja tulnud rahvusvahelisse kaubandusse kooskõlas konventsiooni sätetega või d) on toodud seaduslikult mõne liikmesriigi territooriumile enne, kui punktides a ja b nimetatud määruste või konventsiooni sätted nende suhtes või selles liikmesriigis kehtima hakkasid.

4. Lisades B ja C loetletud liikidest isendite ekspordi või reekspordi korral ühendusest tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada tolliasutuses, kus ekspordiformaalsused täidetakse, isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud ekspordiluba või reekspordisertifikaat.

Ekspordiloa võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punktides a ja b, punkti c alapunktis i ning punktis d nimetatud tingimused on täidetud.

Reekspordisertifikaadi võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punkti c alapunktis i ja punktis d ning lõike 3 punktides a–d nimetatud tingimused on täidetud.

▼M14

5. Kui reekspordisertifikaadi saamise taotlus käsitleb isendeid, kes on ühendusse sisse toodud teises liikmesriigis välja antud impordiloa alusel, peab korraldusasutus kõigepealt konsulteerima loa välja andnud korraldusasutusega. Konsulteerimiskorra ja juhud, mil konsulteerimine on vajalik, kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

6. Lõike 2 punktis a ja punkti c alapunktis ii nimetatud ekspordiloa või reekspordisertifikaadi väljaandmise tingimusi ei kohaldata: i) töödeldud isendite suhtes, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi, või ii) surnud isendite ning nende osade ja neist saadu suhtes, mille kohta taotleja esitab dokumentaalsed tõendid, et need on omandatud seaduslikult enne, kui käesoleva määruse või määruse (EMÜ) nr 3626/82 või konventsiooni sätted nende suhtes kehtima hakkasid.

7. a) Igas liikmesriigis jälgib pädev teaduslik usaldusasutus lisas B loetletud liikidest isendite jaoks ekspordilubade väljaandmist selles liikmesriigis ja selliste isendite tegelikku eksportimist. Kui teaduslik usaldusasutus leiab, et mingist liigist isendite eksporti tuleks piirata, et see liik oma koguulatuses säiliks niisugusel tasemel, mis vastab tema osale ökosüsteemis, kus ta esineb, ja oleks tugevasti ülalpool seda taset, mille tõttu see tuleks kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a või punkti b alapunktiga i kanda lisasse A, soovitab teaduslik usaldusasutus korraldusasutusele kirjalikult sobivaid meetmeid, mida tuleks võtta, et piirata sellest liigist isendite ekspordilubade väljaandmist. ▼M14 b) Kui korraldusasutusele on soovitatud punktis a nimetatud meetmeid, teatab ta nendest ja esitab oma selgitused komisjonile, kes vajaduse korral soovitab nende liikide ekspordipiiranguid vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. ▼B

Artikkel 6

Artiklites 4, 5 ja 10 nimetatud loa- ja sertifikaaditaotluste tagasilükkamine

1. Kui liikmesriik lükkab loa- või sertifikaaditaotluse tagasi käesoleva määruse eesmärkide seisukohalt olulisel juhul, teatab ta komisjonile viivitamata tagasilükkamisest ja tagasilükkamise põhjustest.

2. Komisjon edastab lõike 1 kohaselt saadud informatsiooni teistele liikmesriikidele, et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine.

3. Kui loa- või sertifikaaditaotlus on esitatud selliste isendite jaoks, kelle suhtes niisugune taotlus on varem tagasi lükatud, peab taotleja eelnevast tagasilükkamisest teatama pädevale asutusele, kellele taotlus on esitatud.

4. a) Liikmesriigid tunnustavad taotluste tagasilükkamist teiste liikmesriikide pädevate asutuste poolt, kui selline tagasilükkamine põhineb käesoleva määruse sätetel. b) Seda sätet ei pruugi siiski kohaldada, kui asjaolud on oluliselt muutunud või kui on ilmnenud uued taotlust toetavad asjaolud. Kui korraldusasutus sellistel juhtudel loa või sertifikaadi välja annab, teatab ta sellest komisjonile, märkides väljaandmise põhjused.

Artikkel 7

Erandid

1. Vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud isendid

a) Välja arvatud juhud, mil kohaldatakse artiklit 8, koheldakse lisas A loetletud liikidest isendeid, mis on vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud, niisamuti, nagu näevad ette lisas B loetletud liikidest isendite suhtes kohaldatavad sätted.

b) Kunstlikult paljundatud taimede puhul võib artiklite 4 ja 5 sätteid mitte kohaldada eritingimustel, mis komisjon on kehtestanud seoses: i) fütosanitaartõendite kasutamisega; ii) sellega, kui isenditega kauplevad registreeritud kaubandusettevõtjad või käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud teadusasutused, ja iii) hübriidikaubandusega.

▼M14

c) Kriteeriumid, mille alusel otsustada, kas isend on sündinud ja kasvatatud vangistuses või kunstlikult paljundatud ning kas see on toimunud kommertseesmärkidel, samuti punktis b viidatud eritingimused täpsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

2. Transiitvedu

a) Erandina artiklist 4 ei nõuta sissetoomiskoha tolliasutuses kontrolli ja ettenähtud lubade, sertifikaatide ja teatiste esitamist, kui toimub isendi transiitvedu läbi ühenduse.

b) Lisades loetletud liikide puhul, millele viidatakse artikli 3 lõike 1 ning artikli 3 lõike 2 punktides a ja b, kohaldatakse punktis a nimetatud erandit üksnes siis, kui eksportiva või reeksportiva kolmanda riigi pädevad asutused on välja andnud konventsiooniga ettenähtud kehtiva ja isenditega kaasaskäiva ekspordi- või reekspordidokumendi, milles on näidatud isendite sihtkoht.

▼M14

c) Kui punktis b nimetatud dokumenti ei ole enne eksportimist või reeksportimist välja antud, tuleb isend kinni pidada ja vajaduse korral konfiskeerida, kui tagantjärele ei esitata dokumenti, mis vastab komisjoni täpsustatud tingimustele. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3. Isiklikud asjad ja majatarbed

Erandina ei kohaldata artiklite 4 ja 5 sätteid lisades A–D loetletud liikidest surnud isendite, nende osade ja neist saadu suhtes, kui need kujutavad endast isiklikke asju või majatarbeid, mida tuuakse ühendusse sisse või eksporditakse või reeksporditakse ühendusest vastavalt sätetele, mida täpsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4. Teadusasutused

Artiklites 4, 5, 8 ja 9 nimetatud dokumente ei nõuta, kui asukohariigi korraldusasutuses registreeritud teadlased või teadusasutused mitteärilisel eesmärgil laenavad, annetavad või vahetavad herbaareksemplare või muid säilitatud, kuivatatud või tahkes ümbrises muuseumieksemplare ning elavaid taimi, kui neil on vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele kehtestatud näidise kohaselt vormistatud silt või kolmanda riigi korraldusasutuse välja antud või heaks kiidetud samaväärne silt.

▼B

Artikkel 8

Äritegevuse kontrollimisega seotud sätted

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ostmine, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, kasutamine tulu saamiseks ning müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine on keelatud.

2. Liikmesriigid võivad keelata lisas A loetletud liikidest isendite, eriti elusloomade pidamise.

3. Kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset, võib lõikes 1 nimetatud keelu suhtes teha erandi, kui isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutus annab igal üksikjuhul välja tõendi, et isendid: a) on omandatud ühenduses või siia sisse toodud enne, kui konventsiooni I lisas või määruse (EMÜ) nr 3626/82 lisas C1 või lisas A loetletud liike käsitlevad sätted nende isendite suhtes kehtima hakkasid, või b) kujutavad endast töödeldud isendeid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi, või c) on toodud ühendusse sisse, järgides käesoleva määruse sätteid, ning neid hakatakse kasutama eesmärkidel, mis ei ohusta kõnealuse liigi säilimist, või d) on loomaliigi vangistuses sündinud ja kasvatatud isendid või taimeliigi kunstlikult paljundatud isendid või selliste isendite osad või neist saadud või e) on eriolukorras tarvilikud teaduse arenguks või olulistel biomeditsiinilistel eesmärkidel vastavalt nõukogu 24. novembri 1986. aasta direktiivile 86/609/EMÜ, ( 1 ) mis käsitleb katseteks ja teistel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta käivate õigus- ja haldusnormide ühtlustamist liikmesriikides, kui kõnealune liik osutub ainsaks sel eesmärgil sobivaks ja kui sellest liigist ei ole vangistuses sündinud ja kasvatatud isendeid, või f) on mõeldud tõuaretuseks või paljundamiseks, et aidata kaasa kõnealuse liigi kaitsele, või g) on mõeldud teaduslikuks või haridusalaseks otstarbeks, mille eesmärgiks on liigi säilitamine ja kaitse, või h) on pärit liikmesriigist ja püütud loodusest kooskõlas selles liikmesriigis kehtivate õigusaktidega.

▼M14

4. Komisjon võib määratleda lõikes 1 nimetatud keeldude üldiseid erandeid, tuginedes lõike 3 tingimustele, samuti lisas A loetletud liikide üldiseid erandeid kooskõlas artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktiga ii. Kõik sellised erandid peavad olema kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

5. Lõikes 1 nimetatud keeldusid kohaldatakse ka lisas B loetletud liikide suhtes, välja arvatud juhtudel, kui asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele usutavalt tõendatakse, et sellised isendid on omandatud ja, kui nad on pärit väljastpoolt ühendust, siia sisse toodud kooskõlas loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega.

6. Liikmesriikide pädevad asutused võivad omal äranägemisel müüa iga lisades B–D loetletud liikidest isendi, mille nad on konfiskeerinud käesoleva määruse alusel, tingimusel, et seda ei tagastata otse sellele füüsilisele või juriidilisele isikule, kellelt see on konfiskeeritud või kes oli rikkumises osaline. Selliseid isendeid kui seaduslikult omandatuid võib kasutada igasugusel eesmärgil.

Artikkel 9

Elusisendite edasitoimetamine

1. Igasugune lisas A loetletud liigist elusisendi edasitoimetamine ühenduse piires ühest kohast teise, nagu on märgitud impordiloal või kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud mis tahes sertifikaadil, nõuab eelnevat luba selle liikmesriigi korraldusasutuselt, kus isend asub. Teistel edasitoimetamise juhtudel peab selle eest vastutav isik olema võimeline vajaduse korral tõestama isendi seaduslikku päritolu.

2. Selline luba: a) antakse üksnes siis, kui selle liikmesriigi pädev teaduslik usaldusasutus või, kui isend toimetatakse teise liikmesriiki, siis viimase pädev teaduslik usaldusasutus on veendunud, et sihtkohas elusisendi pidamiseks mõeldud paik on piisavalt varustatud, et isendit nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada; b) kinnitatakse sertifikaadi väljaandmisega, ja c) kui see on vajalik, edastatakse viivitamata selle liikmesriigi korraldusasutusele, kus on isendi tulevane asukoht.

3. Sellist luba ei nõuta, kui elusloom tuleb toimetada teise kohta hädatarvilikuks veterinaarraviks ja kui see otse oma loajärgsesse asukohta tagasi tuuakse.

4. Kui lisas B loetletud liigist elusisend ühenduse piires teise kohta toimetatakse, võib isendi valdaja selle loovutada üksnes siis, kui on veendunud, et kavatsetud vastuvõtja on piisavalt informeeritud nõutavast pidamispaigast, varustusest ja võtetest, millega tagada isendi nõuetekohane hooldamine.

5. Kui elusisendeid ühendusse, ühendusest välja või ühenduse piires transporditakse või transiidi või ümberlaadimise käigus mõnda aega ühenduses kinni peetakse, valmistatakse nad ette, toimetatakse teise kohta ja hooldatakse nõnda, et vigastuse, tervisekahjustuse või julma kohtlemise oht oleks minimaalne ja loomade puhul järgitaks ühenduse õigusakte, mis käsitlevad loomade kaitset transportimise käigus.

▼M14

6. Komisjon võib kehtestada selliste liikide elusisendite pidamise või teise kohta toimetamise piirangud, kelle sissetoomist ühendusse on kooskõlas artikli 4 lõikega 6 piiratud. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 10

Väljaantavad sertifikaadid

Saanud asjaomaselt isikult taotluse koos kõikide nõutavate lisadokumentidega, mille kõik väljaandmise tingimused on täidetud, võib liikmesriigi korraldusasutus artikli 5 lõike 2 punktis b, artikli 5 lõigetes 3 ja 4, artikli 8 lõikes 3 ning artikli 9 lõike 2 punktis b nimetatud eesmärkidel sertifikaadi välja anda.

Artikkel 11

Lubade ja sertifikaatide kehtivus ning eritingimused

1. Liikmesriikide pädevate asutuste poolt kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud load ja sertifikaadid kehtivad ühenduse kõikides osades, seejuures ei piirata liikmesriikide õigust kehtestada rangemaid meetmeid või jääda nende juurde.

2. a) Iga selline luba või sertifikaat, samuti iga selle alusel väljaantud luba või sertifikaat loetakse kehtetuks, kui pädev asutus või komisjon loa või sertifikaadi väljaandnud pädeva asutusega konsulteerides tuvastab, et see on välja antud ekslikult, eeldades selle väljaandmise tingimuste täidetust. b) Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused peavad kinni liikmesriigi territooriumil selliste dokumentide alusel asuvad isendid ja need võib konfiskeerida.

3. Iga kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud luba või sertifikaat võib seada tingimused ja nõuded, mille väljaandev asutus määrab, et tagada selle sätete järgimine. Kui sellised tingimused või nõuded on tarvis lubade või sertifikaatide vormile juurde lisada, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile.

4. Iga vastava ekspordiloa või reekspordisertifikaadi koopia alusel väljaantud impordiluba kehtib isendite ühendusse sissetoomiseks ainult siis, kui sellele on lisatud kehtiva ekspordiloa või reekspordisertifikaadi originaal.

▼M14

5. Komisjon kehtestab lubade ja sertifikaatide väljaandmise tähtpäevad. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 12

Sisse- ja väljaveokohad

1. Liikmesriigid määravad kindlaks tolliasutused, kus sooritatakse käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel ja ühendusest eksportimisel kontroll ning formaalsused, et rakendada nende isendite suhtes tollikäitlust määruse (EMÜ) nr 2913/92 tähenduses, ning teatavad, millised tolliasutused on spetsiaalselt ette nähtud tegelema elusisenditega.

2. Kõik kooskõlas lõikega 1 määratud tolliasutused varustatakse vastava väljaõppe saanud piisava isikkoosseisuga. Liikmesriigid tagavad, et on olemas elusloomade transporti ja pidamist käsitlevatele ühenduse sellekohastele õigusaktidele vastavad pidamispaigad ja et tarbe korral astutakse vajalikke samme elustaimede suhtes.

3. Kõikidest lõike 1 alusel määratud tolliasutustest teatatakse komisjonile, kes avaldab nende nimekirja Euroopa Ühenduste Teatajas .

▼M14

4. Erandjuhtudel ja kooskõlas komisjoni kindlaks määratud kriteeriumidega võib korraldusasutus lubada ühendusse sissetoomist või ühendusest eksportimist või reeksportimist tolliasutuse kaudu, mis ei ole määratud kooskõlas lõikega 1. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

5. Liikmesriigid tagavad, et piiriületuspunktides teavitatakse üldsust käesoleva määruse rakendussätetest.

Artikkel 13

Korraldusasutus, teaduslik usaldusasutus ja teised pädevad asutused

1. a) Iga liikmesriik määrab ametisse korraldusasutuse, mille esmaülesandeks on vastutada käesoleva määruse rakendamise ja komisjoniga suhtlemise eest. b) Iga liikmesriik võib ametisse määrata ka täiendavaid korraldusasutusi ja muid pädevaid asutusi, et rakendamisele kaasa aidata, sel juhul vastutab esmane korraldusasutus, et täiendavad asutused oleksid varustatud kogu teabega, mis on vajalik käesoleva määruse õigeks kohaldamiseks.

2. Iga liikmesriik määrab ühe või mitu vastava eriala teaduslikku usaldusasutust, mille ülesanded on lahus kõikide ametisse määratud korraldusasutuste omadest.

3. a) Hiljemalt kolm kuud enne käesoleva määruse kohaldamise tähtpäeva edastavad liikmesriigid komisjonile ametisse määratud korraldusasutuste, muude lubade või sertifikaatide väljaandmiseks pädevate asutuste ning teaduslike usaldusasutuste nimed ja aadressid; komisjon avaldab selle teabe ühe kuu jooksul Euroopa Ühenduste Teatajas. b) Iga lõike 1 punktis a nimetatud korraldusasutus edastab komisjonile viimase nõudel kahe kuu jooksul nende isikute nimed ja allkirjanäidised, kellel on volitus lube ja sertifikaate allkirjastada, ning templi-, pitsati, või muu vahendi jäljendid, mida kasutatakse lubade ja sertifikaatide kehtivaks tunnistamisel. c) Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik juba antud informatsioonis tehtud muudatused hiljemalt kaks kuud pärast sellise muudatuse rakendamist.

Artikkel 14

Sätetest kinnipidamise jälgimine ja rikkumiste uurimine

1. a) Liikmesriikide pädevad asutused jälgivad käesoleva määruse sätetest kinnipidamist. b) Kui pädevatel asutustel on põhjust arvata, et neid sätteid rikutakse, võtavad nad vajalikke meetmeid, et tagada sätetest kinnipidamine, või algatavad kohtuasja. c) Liikmesriigid informeerivad komisjoni ja konventsiooni lisades loetletud liikide puhul ka konventsiooni sekretariaati kõikidest sammudest, mis pädevad asutused on astunud käesoleva määruse oluliste rikkumiste suhtes, sealhulgas kinnipidamistest ja konfiskeerimistest.

2. Komisjon juhib liikmesriikide pädevate asutuste tähelepanu asjadele, mille uurimist ta peab käesoleva määruse alusel vajalikuks. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja konventsiooni lisades loetletud liikide puhul ka konventsiooni sekretariaadile iga toimunud uurimise tulemustest.

3. a) Moodustatakse täitevrühm, mis koosneb kõikide liikmesriikide korraldusasutuste ja teaduslike usaldusasutuste esindajatest ja mille ülesandeks on tagada käesoleva määruse sätete rakendamine. Rühma eesistujaks on komisjoni esindaja. b) Täitevrühm uurib kõiki käesoleva määruse täitmisega seotud tehnilisi küsimusi, mida eesistuja tõstatab kas omal algatusel või rühma või komitee liikmete nõudmisel. c) Komisjon edastab täitevrühmas väljendatud arvamused komiteele.

Artikkel 15

Informatsiooni edastamine

1. Liikmesriigid ja komisjon edastavad teineteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajalikku informatsiooni.

Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et astutaks vajalikke samme pööramaks üldsuse tähelepanu konventsiooni ja käesoleva määruse rakendamisega seotud sätetele ja määruse rakendamismeetmetele ning teavitataks üldsust nendest.

2. Komisjon peab sidet konventsiooni sekretariaadiga, et tagada konventsiooni tõhus rakendamine kogu territooriumil, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse.

3. Komisjon teatab viivitamata kõikidest teadusliku järelevalverühma soovitustest asjaomaste liikmesriikide korraldusasutustele.

4. a) Liikmesriikide korraldusasutused edastavad komisjonile igal aastal enne 15. juunit konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis a nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe möödunud aasta kohta, samuti vastava teabe rahvusvahelise kauplemise kohta lisades A, B ja C loetletud liikidest isenditega ning lisas D loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomise kohta. ►M14 Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. ◄ ▼M23 b) Punktis a osutatud ja liikmesriikide esitatud teabe alusel avaldavad komisjoni talitused igal aastal enne 31. oktoobrit liiduülese ülevaate käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite liitu toomise, liidust eksportimise ja reeksportimise kohta ning edastavad konventsiooni sekretariaadile teabe nende liikide kohta, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse. c) Ilma et sellega piirataks käesoleva määruse artikli 20 kohaldamist, edastavad liikmesriikide korraldusasutused komisjonile üks aasta enne konventsiooni osapoolte konverentsi konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis b nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe eelmise perioodi kohta ning samuti vastava teabe käesoleva määruse nende sätete kohta, mis jäävad konventsiooni reguleerimisalast välja. Komisjon täpsustab rakendusaktidega edastatava teabe esitamise vormi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. d) Punktis c osutatud ja liikmesriikide esitatud teabe alusel avaldab komisjon liiduülese ülevaate käesoleva määruse rakendamise ja jõustamise kohta. ▼M23 e) Liikmesriikide korraldusasutused edastavad komisjonile igal aastal enne 15. juunit kogu teabe eelmise aasta kohta ebaseadusliku kauplemise aastaaruande koostamiseks, nagu on osutatud CITESi resolutsioonis Conf. 11,17 (rev. CoP17).

▼M14

5. Selleks et valmistada ette lisades tehtavaid muudatusi, edastavad liikmesriikide pädevad asutused kogu asjakohase teabe komisjonile. Komisjon täpsustab nõutava teabe vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

▼B

6. Piiramata nõukogu 7. juuni 1990. aasta direktiivi 90/313/EMÜ keskkonnaalase teabega tutvumise vabaduse kohta ( 2 ) kohaldamist, võtab komisjon vajalikke meetmeid, et kaitsta käesoleva määruse rakendamisel saadud informatsiooni konfidentsiaalsust.

Artikkel 16

Sanktsioonid

1. Liikmesriigid võtavad kohaseid meetmeid, et tagada sanktsioonide rakendamine vähemalt järgmiste käesoleva määruse rikkumiste korral: a) isendite ühendusse sissetoomine või eksport või reeksport ühendusest ilma vajaliku loa või sertifikaadita või vale, võltsitud või kehtetu loa või sertifikaadiga või sellisega, mida on muudetud ilma väljaandnud asutuse loata; b) kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud loal või sertifikaadil märgitud eritingimuste täitmatajätmine; c) vale deklaratsiooni esitamine või teadvalt vale informatsiooni andmine loa või sertifikaadi saamiseks; d) vale, võltsitud, kehtetu või ilma loata muudetud loa või sertifikaadi kasutamine ühenduse loa või sertifikaadi saamiseks või muul käesoleva määrusega seotud ametlikul otstarbel; e) imporditeatise esitamatajätmine või vale teatise esitamine; f) elusisendite vedu, mida pole nõuetekohaselt ette valmistatud, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne; g) lisas A loetletud liikidest isendite kasutamine viisil, mis pole impordiloaga või hiljem antud loaga kooskõlas; h) kunstlikult paljundatud taimedega kauplemine, mis on vastuolus artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatuga; i) isendite vedu ühendusse, ühendusest välja või transiidina läbi ühenduse ilma sellekohase loa või sertifikaadita, mis on välja antud kooskõlas käesoleva määrusega, konventsiooni osapooleks olevast kolmandast riigist eksportimise või reeksportimise puhul ilma konventsiooniga kooskõlas oleva loa või sertifikaadita või ilma veenva tõenduseta, et selline luba või sertifikaat on olemas; j) isendite ost, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kasutamine tulu saamiseks, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine vastuolus artikliga 8; k) loa või sertifikaadi kasutamine muu isendi suhtes kui see, mille jaoks see välja on antud; l) kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud loa või sertifikaadi võltsimine või muutmine; m) ühendusse importimise, ühendusest eksportimise või reeksportimise taotluse tagasilükkamisest jäetakse artikli 6 lõikes 3 ettenähtud korras teatamata.

2. Lõikes 1 viidatud meetmed peavad olema vastavuses rikkumise iseloomu ja raskusega ning sisaldama isendite kinnipidamise ja vajaduse korral konfiskeerimisega seotud sätteid.

3. Isendi konfiskeerimisel usaldatakse see konfiskeerinud liikmesriigi pädevale asutusele, kes: a) pärast konsulteerimist selle liikmesriigi teadusliku usaldusasutusega paigutab isendi tingimustesse, mida ta peab kohaseks ning konventsiooni ja käesoleva määruse eesmärkide ning sätetega kooskõlas olevaks, ja b) ühendusse sissetoodud elusisendi puhul võib pärast konsulteerimist eksportiva riigiga isendi nimetatud riigile süüdi oleva isiku kulul tagastada.

4. Kui lisas B või C loetletud liigist elusisend saabub ühenduse sissetoomiskohta ilma vastava kehtiva loa või sertifikaadita, tuleb isend kinni pidada ja selle võib konfiskeerida, või kui kauba saaja keeldub isendit omaks tunnistamast, võivad sissetoomiskoha eest vastutava liikmesriigi pädevad asutused vajaduse korral keelduda saadetist vastu võtmast ja nõuda vedajalt isendi tagasitoimetamist lähtekohta.

Artikkel 17

Teaduslik järelevalverühm

1. Käesolevaga moodustatakse teaduslik järelevalverühm, mis koosneb kõikide liikmesriikide teaduslike usaldusasutuste esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

2. a) Teaduslik järelevalverühm vaatab läbi kõik käesoleva määruse, eriti artikli 4 lõike 1 punkti a, lõike 2 punkti a ja lõike 6 kohaldamisega seotud teadusalased küsimused, mis eesistuja on tõstatanud omal algatusel või rühma või komitee liikmete nõudmisel. b) Komisjon edastab teadusliku järelevalverühma arvamused komiteele.

▼M9

Artikkel 18

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 3 ) a rtikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. Kui nõukogu ei ole artikli 19 punktides 1 ja 2 osutatud komitee ülesannete osas otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.

▼M14

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▼M14

4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt üks kuu, üks kuu ja kaks kuud.

▼M14

Artikkel 19

1. Komisjon võtab artikli 4 lõikes 6, artikli 5 lõike 7 punktis b, artikli 7 lõikes 4, artikli 15 lõike 4 punktides a ja c, artikli 15 lõikes 5 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud meetmed vastu vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Komisjon määrab artiklites 4 ja 5, artikli 7 lõikes 4 ning artiklis 10 osutatud dokumentide vormi kindlaks vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

2. Komisjon võtab vastu artikli 4 lõikes 7, artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõike 1 punktis c, artikli 7 lõike 2 punktis c, artikli 7 lõikes 3, artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 6 ning artikli 11 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 4 osutatud meetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3. Komisjon kehtestab ühtsed tingimused ja kriteeriumid: a) artiklites 4, 5, artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 10 nimetatud dokumentide väljaandmise, kehtivusaja ja kasutamise kohta; b) artikli 7 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud fütosanitaartõendite kasutamiseks; c) vajaduse korral isendite märgistamise korra kehtestamiseks, et kergendada isendite identifitseerimist ja tagada sätete täitmine. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4. Komisjon võtab vajaduse korral vastu lisameetmeid, et rakendada konventsiooni osapoolte konverentsi resolutsioone, konventsiooni alalise komitee otsuseid ja soovitusi ning konventsiooni sekretariaadi soovitusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

5. Komisjon muudab lisasid A–D, välja arvatud muudatused lisas A, mis ei tulene konventsiooni osapoolte konverentsi otsustest. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 20

Lõppsätted

Kõik liikmesriigid teatavad komisjonile ja konventsiooni sekretariaadile spetsiaalselt käesoleva määruse rakendamiseks kehtestatavatest normidest ning kõikidest selle rakendamiseks ja täitmiseks kasutatud õigusaktidest ja võetud meetmetest.

Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 21

1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3626/82.

2. Kuni artikli 19 lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmete vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid säilitada või jätkuvalt kohaldada meetmeid, mis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 3626/82 ja komisjoni 28. novembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 3418/83, millega kehtestati vajalike dokumentide ühtse väljaandmise ja kasutamise eeskirjad, et ühenduses ellu rakendada ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni. ( 4

▼M14

3. Kaks kuud enne käesoleva määruse rakendamist peab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele ja konsulteerides teadusliku järelevalverühmaga: ▼B a) kontrollima, et ei oleks põhjust piirata selliste määruse (EMÜ) nr 3626/82 lisas C1 loetletud liikide sissetoomist ühendusse, mida ei esine käesoleva määruse lisas A; b) võtma vastu määruse, millega lisa D muudetakse artikli 3 lõike 4 punktis a sätestatud kriteeriumidele vastavate liikide tüüploeteluks.

Artikkel 22

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 1997.

Artikleid 12, 13, artikli 14 lõiget 3, artikleid 16, 17, 18, 19 ja artikli 21 lõiget 3 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M25









LISA

Märkused A, B, C ja D lisa tõlgendamise kohta

1. A, B, C ja D lisas on liigid esitatud

a) liiginime järgi või

b) kõrgemasse taksonisse kuuluva liigina tervikuna või selle määratletud osana.

2. Lühend „spp.” tähistab kõrgema taksoni kõiki liike.

3. Viidetel taksonitele, mis on kõrgemad kui liik, on üksnes teavitav või klassifitseeriv eesmärk.

4. A lisas poolpaksus kirjas toodud liigid on loetletud seal kooskõlas nende kaitsega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ ( 5 ) või nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ ( 6 ).

5. Liigi tasandist madalamate taimetaksonite tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid:

a) „ssp.” – alamliik,

b) „var(s).” – teisend (teisendid) ning

c) „fa.” – vorm.

6. Märked (I), (II) ja (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures viitavad konventsiooni liidetele, milles kõnealused liigid on märkuste 7–9 kohaselt loetletud. Kui neid märkeid ei ole, siis kõnealuseid liike konventsiooni liidetes mainitud ei ole.

7. Märge (I) liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et see liik või kõrgem takson on kantud konventsiooni I liitesse.

8. Märge (II) liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et see liik või kõrgem takson on kantud konventsiooni II liitesse.

9. Märge (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et see on kantud konventsiooni III liitesse. Sel juhul on näidatud ka riik, millega seoses liik või kõrgem takson on III liitesse kantud.

10. „Kultivar” tähendab rahvusvahelise botaanilise nomenklatuuri koodeksi (International Code of Nomenclature for Cultivated Plants) 8. väljaandes esitatud määratluse kohaselt taimede kogumit, mis a) on valitud teatava omaduse või omaduste kombinatsiooni tõttu, b) on kõnealuste omaduste poolest eristuv, ühtne ja püsiv ning c) säilitab nimetatud omadused, kui seda asjakohaste vahenditega paljundatakse. Kultivari uut taksonit võib sellena käsitada alles siis, kui kultivari kategooria ja kirjeldus on ametlikult avaldatud rahvusvahelise botaanilise nomenklatuuri koodeksi uusimas väljaandes.

11. Ristandeid võib liidetesse kanda üksnes tingimusel, et need moodustavad looduses eristatava ja püsiva populatsiooni. Käesolevat määrust kohaldatakse hübriidloomadele, kellel neljas eelmises põlvnemisliinis on üks või rohkem A ja B lisas loetletud liikide isendit, nagu moodustaksid nad tervikliku liigi, isegi kui kõnealune hübriid ei ole lisadesse eraldi kantud.

12. Kui liik on kantud A, B või C lisasse, on sellesse lisasse kantud ka asjaomasesse liiki kuuluv kogu loom või taim, elus või surnud, ning kõik selle liigi isendite osad ja neist saadu. Kui loomaliik on kantud C lisasse ja taimeliik B või C lisasse, kuuluvad samasse lisasse ka kõik selle liigi isendite osad ja neist saadu, välja arvatud juhul, kui liigi juures on märge, et hõlmatud on ainult isendite teatavad osad ja neist saadu. Kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 punktiga t tähistab märk „#” koos sellele järgneva numbriga B või C lisas loetletud liigi või kõrgema taksoni nime juures määruse kohaldamisel nende isendite kindlaksmääratud osi või neist saadut järgmiselt:

#1 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned, eosed ja õietolm (sh polliiniumid); b) tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemikud või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites, c) kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena ning d) perekonna Vanilla kunstlikult paljundatud taimede viljad ning taimede osad ja neist saadu.

#2 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned ja õietolm ning b) jaemüüki saatmiseks pakendatud valmistooted.

#3 tähistab terveid ja viilutatud juuri ja juureosi, v.a töödeldud osi või saadusi, nagu pulbrid, tabletid, ekstraktid, toonikud, teed ja maiustused.

#4 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned (sh Orchidaceae seemnekojad), eosed ja õietolm (sh polliiniumid). See väljaarvamine ei hõlma Mehhikost pärit Cactaceae spp. seemneid ja Madagaskarilt pärit Beccariophoenix madagascariensis’e ja Neodypsis decaryi seemneid, b) tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemikud või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites, c) kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena, d) naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede perekonnast Vanilla (Orchidaceae) ja sugukonnast Cactaceae viljad ning taimede osad ja neist saadu, e) perekonna Opuntia alamperekonna Opuntia ja Selenicereus (Cactaceae) naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede varred, õied ning taimede osad ja neist saadu ning f) jaemüüki saatmiseks pakendatud liikide Aloe ferox ja Euphorbia antisyphilitica valmistooted.

#5 tähistab palke, saematerjali ja spooni.

#6 tähistab palke, saematerjali, spooni ja vineeri.

#7 tähistab palke, laaste, puidupulbrit ja -ekstrakte.

#8 tähistab maa-aluseid osi (st juured, risoomid): tervetena, osadena ja pulbristatult.

#9 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud neid osi, millel on silt „Toodetud Hoodia spp. materjalist, mis on saadud vastavalt [Botswana asjaomase CITESi juhtimisasutuse lepingus nr BW/xxxxxx] / [Namiibia asjaomase CITESi juhtimisasutuse lepingus nr NA/xxxxxx] / [Lõuna-Aafrika asjaomase CITESi juhtimisasutuse lepingus nr ZA/xxxxxx] sätestatud tingimustele kontrollitud saagikoristuse ja tootmise teel.”.

#10 tähistab palke, saematerjali, spooni, kaasa arvatud keelpillide poognate valmistamiseks kasutatavaid lõpetamata puittooteid.

#11 tähistab palke, saematerjali, spooni, vineeri, puidupulbrit ja -ekstrakte. Valmistooted, mille koostises on selliseid ekstrakte, sh lõhnaaineid, ei kuulu selle märke kohaldamisalasse.

#12 tähistab palke, saematerjali, spooni, vineeri ja puiduekstrakte. Valmistooted, mille koostises on selliseid ekstrakte, sh lõhnaaineid, ei kuulu selle märke kohaldamisalasse.

#13 tähistab tuuma (tuntud ka kui „endosperm”, „pulp” või „kopra”) ja kõike sellest saadut, kuid ei hõlma jaemüüki saatmiseks pakendatud valmistooteid.

#14 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned ja õietolm, b) tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemikud või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites, c) puuviljad, d) lehed, e) akvilaaria pulber, sealhulgas pressitud kujul, ning f) jaemüüki saatmiseks pakendatud valmistooted (see ei hõlma helmeid, palvehelmeid ja nikerdisi).

#15 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) lehed, õied, õietolm, viljad ja seemned, b) valmistooted, milles loetellu kantud liigi puitu on eseme kohta maksimaalselt 10 kg iga saadetise kohta, c) valmis muusikariistad, valmis muusikariistade osad ja valmis muusikariistade tarvikud, d) liiki Dalbergia cochinchinensis kuuluvate taimede osad ja neist saadu, mis on hõlmatud märkega #4, e) Mehhikost pärit ja sealt eksporditud taimede Dalbergia spp. osad ja neist saadu, mis on hõlmatud märkega #6.

#16 Tähistab seemneid, vilju ja õli.

#17 Tähistab palke, saematerjali, spooni, vineeri ja töödeldud puitu.

#18 Välja arvatud osad ja saadused, mis ei ole munad.

13. Lisade märgetes kasutatud allpool esitatud mõisted ja väljendid määratletakse järgmiselt:

Ekstrakt

Igasugune aine, mis on saadud otse taimsest materjalist füüsikaliste või keemiliste vahenditega, olenemata tootmisprotsessist. Ekstrakt võib olla tahke (nt kristallid, vaigud, peene- või jämedateralised osakesed), pooltahke (nt kummivaigud, vahad) või vedel (nt lahused, tinktuurid, õlid ja eeterlikud õlid).

Valmis muusikariistad

Muusikariist (millele on viidatud Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemis, 92. peatükk; muusikariistad, nende osad ja tarvikud), mis on valmis mängimiseks või kui muusikariistal mängimiseks on vaja vaid osad paigaldada. Mõiste hõlmab antiikseid instrumente (nagu on määratletud harmoneeritud süsteemi koodide 97.05 ja 97.06 all; kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed).

Valmis muusikariistade tarvikud

Muusikariistade tarvikud (millele on viidatud Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemis, 92. peatükk; muusikariistad, nende osad ja tarvikud), mis on muusikariistast eraldatud ja on spetsiaalselt valmistatud selleks, et neid saab üksnes koos muusikariistaga kasutada, ning mille puhul edasist töötlemist ei ole vaja.

Valmis muusikariistade osad

Muusikariista osa (millele on viidatud Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemis, 92. peatükk; muusikariistad, nende osad ja tarvikud), mis on valmis paigaldamiseks ja mis on spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks koos muusikariistaga, et seda saaks mängida.

Jaemüüki saatmiseks pakendatud valmistooted

Pakendatud ja lõppkasutuseks või jaemüügiks märgistatud tooted, mis ei vaja täiendavat töötlemist ja mis on sobivad elanikkonnale müügiks või kasutamiseks ja mida tarnitakse üksik- või mahtkaubana.

Pulber

Peene- või jämedateraliste osakestega kuiv ja tahke aine.

Saadetis

Kaup, mida veetakse põhiveokirja või lennuveokirja tingimuste kohaselt, olenemata konteinerite või pakendite kogusest või arvust, või esemed, mida hoitakse käes või kantakse või loetakse isikliku pagasi hulka.

10 kg saadetise kohta

Mõiste „10 kg saadetise kohta” puhul tuleks 10 kg piirangut tõlgendada nii, et see viitab asjaomase puiduliigi saadetise kõigi üksikute osade kaalule. Teisisõnu hinnatakse 10 kg piirangut iga saadetises sisalduva Dalbergia/Guiberurtia liigi puidu üksikute osade kaalu järgi, mitte saadetise kogukaalu alusel.

Töödeldud puit

Määratletud harmoneeritud süsteemi koodiga 44.09. Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, V-punnid, helmestus vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte.

Puiduhake

Puit, mis on hakitud väikesteks tükkideks.

14. Kuna ühelegi A lisas loetletud TAIMEliigile või taimestiku kõrgemale taksonile ei ole lisatud märget, et nende hübriide tuleb käsitleda kooskõlas artikli 4 lõikega 1, tähendab see, et ühest või mitmest kõnealusest liigist või taksonist saadud kunstlikult paljundatud hübriididega võib kaubelda kunstliku paljundamise tunnistuse olemasolu korral ning et käesolevat määrust ei kohaldata selliste hübriidide seemnete ja õietolmu (sh polliiniumide), lõikelillede, tahkes või vedelas keskkonnas olevate seemikute ja in vitro saadud koekultuuride suhtes, mida transporditakse steriilsetes mahutites.

15. Käesolevat määrust ei kohaldata uriini, fekaalide ja ambra suhtes, mis on jäägid ja mis on saadud asjaomast looma mõjutamata.

16. D lisas loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse käesolevat määrust üksnes elusisendite ning tervete või peaaegu tervete surnud isendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud:

§1 Terved või peaaegu terved toor- või parknahad.

17. D lisas loetletud taimeliikide puhul kohaldatakse käesolevat määrust üksnes elusisendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud:

§2 Kuivatatud ja värsked taimed, sh lehed, juured/pookealused, varred, seemned/eosed, koor ja viljad.

§4 Tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned ja õietolm, b) jaemüüki saatmiseks pakendatud valmistooted.

§5 Tähistab palke, saematerjali, spooni, vineeri ja töödeldud puitu. (*) (*) Määratletud harmoneeritud süsteemi koodiga 44.09: Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, V-punnid, helmestus vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte.







A lisa B lisa C lisa Üldnimetus LOOMASTIK CHORDATA (KEELIKLOOMAD) MAMMALIA Imetajad ARTIODACTYLA Antilocapridae Harksarviklased Antilocapra americana (I) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Mehhiko harksarvik Bovidae Veislased Addax nasomaculatus (I) Kõrbeantiloop Ammotragus lervia (II) Lakklammas Antilope cervicapra (III Nepal / Pakistan) Vintsarvgasell Bos gaurus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos frontalis, mille suhtes ei kohaldata käesolevat määrust) Gaur Bos mutus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos grunniens, mille suhtes ei kohaldata käesolevat määrust) Ulukjakk Bos sauveli (I) Kuprei Boselaphus tragocamelus (III Pakistan) Nilgai Bubalus arnee (III Nepal) (välja arvatud kodustatud liik Bubalus bubalis, mille suhtes ei kohaldata käesolevat määrust) Vesipühvel e arni Bubalus depressicornis (I) Anoa e kääbuspühvel Bubalus mindorensis (I) Tamarau Bubalus quarlesi (I) Mägianoa Budorcas taxicolor (II) Takin Capra falconeri (I) Keerdsarvkits e markuur Capra caucasica (II) Kubani tuur Capra hircus aegagrus (III Pakistan) ((kodustatud liigi isendite suhtes ei kohaldata käesolevat määrust) Pulstikkits Capra sibirica (III Pakistan) Siberi kaljukits Capricornis milneedwardsii (I) Hiina serau Capricornis rubidus (I) Punane serau Capricornis sumatraensis (I) Sumatra serau Capricornis thar (I) Himaalaja serau Cephalophus brookei (II) Brooke'i kabrik Cephalophus dorsalis (II) Rannakabrik Cephalophus jentinki (I) Sadulkabrik Cephalophus ogilbyi (II) Ogilbi kabrik Cephalophus silvicultor (II) Kollaselg-kabrik Cephalophus zebra (II) Sebrakabrik Damaliscus pygargus pygargus (II) Bontbok Gazella bennettii (III Pakistan) Benneti gasell Gazella cuvieri (I) Cuvier' gasell Gazella dorcas (III Alžeeria/Tuneesia) Dorkasgasell Gazella leptoceros (I) Kitsas-sarv gasell Hippotragus niger variani (I) Must-hobuantiloop Kobus leche (II) Pikksaba-vohlu Naemorhedus baileyi (I) Punagoral Naemorhedus caudatus (I) Pikksaba-goral Naemorhedus goral (I) Himaalaja goral Naemorhedus griseus (I) Hiina goral Nanger dama (I) Kabegasell Oryx dammah (I) Mõõksarv-orüks Oryx leucoryx (I) Valge-orüks Ovis ammon (II) Arhaar Ovis arabica (II) Uluklambad liigist Ovis arabica Ovis bochariensis (II) Buhhaara uriaal Ovis canadensis (II) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Mehhiko lumelammas Ovis collium (II) Kasahstani mägilammas Ovis cycloceros (II) Afgaani uriaal Ovis darwini (II) Gobi mägilammas Ovis gmelini (I) (Küprose populatsioon) Anatoolia uluklammas Ovis hodgsoni (I) Tiibeti mägilammas Ovis jubata (II) Shansi mägilammas Ovis karelini (II) Tianshani mägilammas Ovis nigrimontana (I) Karatau mägilammas Ovis polii (II) Marco Polo mägilammas Ovis punjabiensis (II) Punjabi uriaal Ovis severtzovi (II) Severtzovi uluklammas Ovis vignei (I) Kašmiiri mägilammas Pantholops hodgsonii (I) Orongo Philantomba monticola (II) Sinikabrik Pseudois nayaur (III Pakistan) Sinilammas Pseudoryx nghetinhensis (I) Saola Rupicapra pyrenaica ornata (II) Apenniini mägikits Saiga borealis (II) ((Looduslike isenditega ärilistel eesmärkidel kauplemise suhtes on kehtestatud ekspordi nullkvoot) Mongoolia saiga Saiga tatarica (II) ((Looduslike isenditega ärilistel eesmärkidel kauplemise suhtes on kehtestatud ekspordi nullkvoot) Stepisaiga Tetracerus quadricornis (III Nepal) Nelisarv-antiloop Camelidae Kaamellased Lama guanicoe (II) Guanaako Vicugna vicugna (I) (v.a järgmised populatsioonid: Argentina [Jujuy, Catamarca ja Salta provintsi populatsioonid ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintsi poolkodustatud popultasioonid]; Bolivia [kogu populatsioon]; Tšiili [Tarapacá piirkonna ning Arica ja Parinacota piirkonna populatsioonid]; Ecuador [kogu populatsioon] ja Peruu [kogu populatsioon]; mis on loetletud B lisas) Vicugna vicugna (II) (üksnes järgmised populatsioonid: Argentina [Jujuy, Catamarca ja Salta provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintsi poolkodustatud populatsioonid]; Bolivia [kogu populatsioon]; Tšiili [Tarapacá piirkonna ning Arica ja Parinacota piirkonna populatsioonid]; Ecuador [kogu populatsioon] ja Peruu [kogu populatsioon]; muud populatsioonid on loetletud A lisas) (1) Vikunja Cervidae Hirvlased Axis calamianensis (I) Busuanga hirv Axis kuhlii (I) Bawea hirv Axis porcinus (III Pakistan (välja arvatud A lisas loetletud alamliigid)) Sigahirv Axis porcinus annamiticus (I) Indohiina sigahirv Blastocerus dichotomus (I) Soohirv Cervus elaphus bactrianus (II) Buhhaara punahirv Cervus elaphus barbarus (III Alžeeria/Tuneesia) Berberi punahirv Cervus elaphus hanglu (I) Kašmiiri punahirv Dama dama mesopotamica (I) Iraani kabehirv Hippocamelus spp. (I) Guemalid Mazama temama cerasina (III Guatemala) Suurmasaama Muntiacus crinifrons (I) Must muntjak Muntiacus vuquangensis (I) Hiidmuntjak Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala) Guatemala valgesaba-pampahirv Ozotoceros bezoarticus (I) Pampahirv Pudu mephistophiles (II) Põhja-puduhirv Pudu puda (I) Lõuna-puduhirv Rucervus duvaucelii (I) Barasinga Rucervus eldii (I) Eldi hirv Giraffidae Giraffa camelopardalis (II) Kaelkirjakud Kaelkirjak Hippopotamindae Jõehobulased Hexaprotodon liberiensis (II) Kääbusjõehobu Hippopotamus amphibius (II) Jõehobu Moschidae Muskushirv Moschus spp. (I) (üksnes Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas) Moschus spp. (II) (välja arvatud Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid, mis on loetletud A lisas) Muskushirv Suidae Sigalased Babyrousa babyrussa (I) Harjas-hirvsiga Babyrousa bolabatuensis (I) Bola-Batu hirvsiga Babyrousa celebensis (I) Põhja-Sulawesi hirvsiga Babyrousa togeanensis (I) Togiani hirvsiga Sus salvanius (I) Kääbussiga Tayassuidae Pekaarilased Tayassuidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ning Pecari tajacu Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide populatsioonid, mida ei ole kantud käesoleva määruse lisadesse) Pekaarilased Catagonus wagneri (I) Chaco pekaari CARNIVORA Ailuridae Ailurus fulgens (I) Punane e väike panda Canidae Koerlased Canis aureus (III India) Šaakal Canis lupus (I/II) (Kõik populatsioonid, välja arvatud Hispaanias Duero jõest põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid, mis on loetletud B lisas. Bhutani, India, Nepali ja Pakistani populatsioonid on loetletud liites; muud populatsioonid II liites. Välja arvatud on kodustatud liik ja dingo, mis esinevad nimede all Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo) Canis lupus (II) (Kõik Hispaanias Duero jõest põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid. Kõik muud populatsioonid A lisas. Välja arvatud on kodustatud liik ja dingo, mis esinevad nimede all Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo) Hall hunt Canis simensis Mägikoer Cerdocyon thous (II) Maikong Chrysocyon brachyurus (II) Guara e lakkhunt Cuon alpinus (II) Punahunt Lycalopex culpaeus (II) Lõuna-Ameerika rebane Lycalopex fulvipes (II) Darwini rebane Lycalopex griseus (II) Lõuna-Ameerika hallrebane Lycalopex gymnocercus (II) Pamparebane Speothos venaticus (I) Võsakoer Vulpes bengalensis (III India) Bengaali rebane Vulpes cana (II) Afgaani rebane Vulpes zerda (II) Fennek Eupleridae Cryptoprocta ferox (II) Fossa Eupleres goudotii (II) Falanukk Fossa fossana (II) Fanaloka Felidae Kaslased Felidae spp. (II) (Välja arvatud A lisas loetletud liigid. Kodustatud vormi isendite suhtes käesolevat määrust ei kohaldata. Aafrika lõvi (Panthera leo) (Aafrika populatsioonide):puhul): Iga-aastane ekspordi nullkvoot on kehtestatud loodusest püütud isenditest saadud kontidele, konditükkidele, konditoodetele, küüntele, skelettidele, koljudele ja hammastele, millega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel. Ekspordi aastakvoot Lõuna-Aafrika aretusettevõtetes tehistingimustes peetavatest isenditest saadud kontide, konditükkide, konditoodete, küünte, skelettide, koljude ja hammastega kauplemiseks ärilistel eesmärkidel kehtestatakse ja teatakse igal aastal CITESe sekretariaadile.) Kaslased Acinonyx jubatus (I) (Elusisendite ja jahitrofeede ekspordi aastakvoodid kehtestatakse järgmiselt: Botswana: 5; Namiibia: 150; Zimbabwe: 50. Selliste isenditega kauplemisel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 lõiget 1.) Gepard Caracal caracal (I) (üksnes Aasia populatsioon; muud populatsioonid on loetletud B lisas) Karakal Catopuma temminckii (I) Temmincki kass Felis nigripes (I) Pudikass e kääbuskass Felis silvestris (II) Metskass Herpailurus yagouaroundi (I) (üksnes Kesk- ja Põhja-Ameerika populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas) Jaguarundi Leopardus geoffroyi (I) Soolakass Leopardus guttulus (I) Lõuna tigrina Leopardus jacobita (I) Mägikass Leopardus pardalis (I) Otselot Leopardus tigrinus (I) Pantrik Leopardus wiedii (I) Margai e pikksaba-pugalkass Lynx lynx (II) Ilves Lynx pardinus (I) Ibeeria ilves Neofelis diardi (I) Sunda pantrik Neofelis nebulosa (I) Indohiina pantrik Panthera leo (I) (üksnes India populatsioon; kõik muud populatsioonid on loetletud B lisas) India lõvi Panthera onca (I) Jaaguar Panthera pardus (I) Leopard Panthera tigris (I) Tiiger Panthera uncia (I) Lumeleopard e irbis Pardofelis marmorata (I) Marmorkass Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (üksnes Bangladeshi, India ja Tai populatsioonid; kõik muud populatsioonid on loetletud B lisas) Bengali kass Prionailurus bengalensis euptilurus (II) Iriomoto kass Prionailurus planiceps (I) Lapikpea-kass Prionailurus rubiginosus (I) (üksnes India populatsioon; kõik muud populatsioonid on loetletud B lisas) Roostekass Puma concolor (I) (üksnes Costa Rica ja Panama populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas) Costa Rica puuma Herpestidae Mangustlased Herpestes edwardsi (III India / Pakistan) Hallmangust Herpestes fuscus (III India) India pruunmangust Herpestes javanicus (III Pakistan) Väike Aasia Mangust Herpestes javanicus auropunctatus (III India) Täpikmangust Herpestes smithii (III India) Ruddy mangust Herpestes urva (III India) Krabimangust Herpestes vitticollis (III India) Kaelavõõtmangust Hyaenidae Hüäänlased Hyaena hyaena (III Pakistan) Vööthüaan Proteles cristata (III Botswana) Tsiibethüään Mephitidae Vinuklased Conepatus humboldtii (II) Skunk Mustelidae Kärplased Lutrinae Saarmaslased Lutrinae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Saarmaslased Aonyx capensis microdon (I) üksnes Kameruni ja Nigeeria populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud B lisas) Kameruni sõrmiksaarmas Aonyx cinerea (I) Sõrmiksaarmas Enhydra lutris nereis (I) California kalaan Lontra felina (I) Merisaarmas Lontra longicaudis (I) Neotroopiline saarmas Lontra provocax (I) Lõunamaa jõesaarmas Lutra lutra (I) Harilik saarmas Lutra nippon (I) Jaapani saarmas Lutrogale perspicillata (I) Silesaarmas Pteronura brasiliensis (I) Hiidsaarmas Mustelinae Päriskärplased Eira barbara (III Honduras) Taira Martes flavigula (III India) Harilik harsa Martes foina intermedia (III India) Kivinugis Martes gwatkinsii (III India) Nilgiri harsa Mellivora capensis (III Botswana) Meemäger Mustela nigripes (I) Mustjalg-tuhkur Odobenidae Morsklased Odobenus rosmarus (III Canada) Morsk Otariidae Kõrvukhülglased Arctocephalus spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Merikarud Arctocephalus philippii (II) Tiili merikaru Arctocephalus townsendi (I) Kalifornia merikaru Phocidae Hülglased Mirounga leonina (II) Lõuna lonthüljes Monachus spp. (I) Munkhülged Procyonidae Pesukarulased Nasua narica (III Honduras) Tavaninakaru Nasua nasua solitaria (III Uruguay) Koati Potos flavus (III Honduras) Kinkažu Ursidae Karulased Ursidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Karulased Ailuropoda melanoleuca (I) Bambuskaru e suur panda Helarctos malayanus (I) Päikesekaru e biruang Melursus ursinus (I) Huulkaru Tremarctos ornatus (I) Prillkaru Ursus arctos (I/II) (üksnes Bhutani, Hiina, Mehhiko ja Mongoolia populatsioonid ning alamliik Ursus arctos isabellinus on loetletud I liites; muud populatsioonid ja alamliigid on loetletud II liites.) Pruunkaru Ursus thibetanus (I) Kaeluskaru Viverridae Tsiibetkaslased Arctictis binturong (III India) Binturong Civettictis civetta (III Botswana) Aafrika tsiibet Cynogale bennettii (II) Udrastsiibet Hemigalus derbyanus (II) Vööttsiibet Paguma larvata (III India) Paguuma Paradoxurus hermaphroditus (III India) Aasia tsiibet Paradoxurus jerdoni (III India) Jerdoni tsiibet Prionodon linsang (II) Vöötlinsang Prionodon pardicolor (I) Tähniklinsang Viverra civettina (III India) Malabari laiktsiibet Viverra zibetha (III India) India suurtsiibet Viverricula indica (III India) India pisitsiibet CETACEA Vaalalised CETACEA spp. (I/II) (2) Vaalalised CHIROPTERA Phyllostomidae Lehtninalased Platyrrhinus lineatus (III Uruguay) Valgetriibuline nahkhiir Pteropodidae Tiiburlased Acerodon spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Lendkoerad Acerodon jubatus (I) Suurtiibur Pteropus spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja Pteropus brunneus.) Lendkoerad Pteropus insularis (I) Rucki lendkoer Pteropus livingstonii (II) Comoro lendkoer Pteropus loochoensis (I) Jaapani lendkoer Pteropus mariannus (I) Mariana lendkoer Pteropus molossinus (I) Caroline'i lendkoer Pteropus pelewensis (I) Pelew' lendkoer Pteropus pilosus (I) Pelew' suur lendkoer Pteropus rodricensis (II) Rodriguese lendkoer Pteropus samoensis (I) Samoa lendkoer Pteropus tonganus (I) Vaikse ookeani lendkoer Pteropus ualanus (I) Kosrae lendkoer Pteropus voeltzkowi (II) Pemba lendkoer Pteropus yapensis (I) Yapi lendkoer CINGULATA Dasypodidae Vöölased Cabassous tatouay (III Uruguay) Harilik paljassaba-vöölane Chaetophractus nationi (II) (Kehtestatud on iga-aastane ekspordi nullkvoot. Kõiki isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele) Andide harjasvöölane Priodontes maximus (I) Hiidvöölane DASYUROMORPHIA Dasyuridae Kukkurkärplased Sminthopsis longicaudata (I) Pikksaba-kukkurhiirik Sminthopsis psammophila (I) Liiva-kukkurhiirik DIPROTODONTIA Macropodidae Kängurulased Dendrolagus inustus (II) Pruun puukänguru Dendrolagus ursinus (II) Must puukänguru Lagorchestes hirsutus (I) Hatune jänesvallabi Lagostrophus fasciatus (I) Vöötvallabi Onychogalea fraenata (I) Merrin Phalangeridae Kuskuslased Phalanger intercastellanus (II) Harilik ida-kuskus Phalanger mimicus (II) Harilik lõuna-kuskus Phalanger orientalis (II) Harilik põhja-kuskus Spilocuscus kraemeri (II) Admiraliteedisaarte kuskus Spilocuscus maculatus (II) Harilik tähniline kuskus Spilocuscus papuensis (II) Waigeou kuskus Potoroidae Pärisrottkängurulased Bettongia spp. (I) Rottkängurud Vombatidae Vombatlased Lasiorhinus krefftii (I) Põhjavombat LAGOMORPHA Leporidae Jäneslased Caprolagus hispidus (I) India harjasküülik Romerolagus diazi (I) Teporingo e vulkaaniküülik MONOTREMATA Tachyglossidae Sipelgasiillased Zaglossus spp. (II) Nokis-sipelgasiilid PERAMELEMORPHIA Kukkurmägerlased Perameles bougainville (I) Lääne-koonbandikut Kukkurhuntlased Macrotis lagotis (I) Harilik bilbi PERISSODACTYLA Equidae Hobuslased Equus africanus (I) (välja arvatud Equus asinuse kodustatud liik, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Ulukeesel Equus grevyi (I) Kõrbesebra e grevi sebra Equus hemionus (I/II) (liik on loetletud II liites, kuid alamliigid Equus hemionus hemionus ja Equus hemionus khur on loetletud I liites) Kulaan Equus kiang (II) Kiang e. tiibeti eeslik Equus przewalskii (I) Prževalski hobune Equus zebra hartmannae (II) Hartmanni mägisebra Equus zebra zebra (II) Cape mägisebra Rhinocerotidae Ninasarviklased Rhinocerotidae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud alamliigid) Ninasarviklased Ceratotherium simum simum (II) (üksnes Eswatini ja Lõuna-Aafrika populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud A lisas. Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine elusloomadega, kui nende sihtkoht on kohane ja vastuvõetav, ning jahitrofeedega. Kõiki teisi isendeid käsitatakse A lisasse kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) Laimokk-ninasarvik Tapiridae Taapirlased Tapiridae spp. (I) (välja arvatud B lisas loetletud liigid) Taapirlased Tapirus terrestris (II) Lõuna-Ameerika tapiir PHOLIDOTA Manidae Soomusloomad Manis spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Soomusloomad Manis crassicaudata (I) India soomusloom Manis culionensis (I) Filipiinide soomusloom Manis gigantea (I) Hiid-soomusloom Manis javanica (I) Jaava soomusloom Manis pentadactyla (I) Hiina soomusloom Manis temminckii (I) Rohtla-soomusloom Manis tetradactyla (I) Pikksaba-soomusloom Manis tricuspis (I) Valgekõht-soomusloom PILOSA Bradypodidae Laisiklased Bradypus pygmaeus (II) Pöördpea e kolmvarvas-laisik Bradypus variegatus (II) Pruunkõri-laisik Myrmecophagidae Ameerika sipelgaõgilased Myrmecophaga tridactyla (II) Suur-sipelgaõgija Tamandua mexicana (III Guatemala) Põhja tamandua PRIMAADID Primaadid PRIMATES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Primaadid Atelidae Ämmalahvlased Alouatta coibensis (I) Coiba saare möiraahv Alouatta palliata (I) Mantel-möiraahv Alouatta pigra (I) Guatemala möiraahv Ateles geoffroyi frontatus (I) Mustkäpp-ämmalahv Ateles geoffroyi ornatus (I) Punane ämmalahv Brachyteles arachnoides (I) Lõuna haardahv e ämblikahv Brachyteles hypoxanthus (I) Põhja haardahv e ämblikahv Oreonax flavicauda (I) Peruu villakahv Cebidae Karbusahvlased Callimico goeldii (I) Goeldi marmosett Callithrix aurita (I) Kollatups-marmosett Callithrix flaviceps (I) Tupspea.marmosett Leontopithecus spp. (I) Lõvitamariinid Saguinus bicolor (I) Karvastamariin Saguinus geoffroyi (I) Geoffroy tamariin Saguinus leucopus (I) Valgekäpp-tamariin Saguinus martinsi (I) Martini silepõsk-tamariin Saguinus oedipus (I) Pintšetamariin Saimiri oerstedii (I) Kesk-Ameerika oravahv Cercopithecidae Pärdiklased Cercocebus galeritus (I) Välemangabei Cercopithecus diana (I) Diaanapärdik Cercopithecus roloway (I) Roloway-pärdik Cercopithecus solatus (II) Kuldsabapärdik Colobus satanas (II) Pärgli-kuningkoolobus Macaca silenus (I) Lõvilakk-makaak Macaca sylvanus (I) Barbary makaak Mandrillus leucophaeus (I) Drill Mandrillus sphinx (I) Mandrill Nasalis larvatus (I) Ninaahv Piliocolobus foai (II) Kesk-Aafrika punakoolobus Piliocolobus gordonorum (II) Uzungwa punakoolobus Piliocolobus kirkii (I) Kirki punakoolobus Piliocolobus pennantii (II) Pennanti punakoolobus Piliocolobus preussi (II) Preussi punakoolobus Piliocolobus rufomitratus (I) Mitra-punakoolobus Piliocolobus tephrosceles (II) Uganda punakoolobus Piliocolobus tholloni (II) Tholloni punakoolobus Presbytis potenziani (I) Mentawai languur Pygathrix spp. (I) Hertsoglanguurid Rhinopithecus spp. (I) Nosulanguurid Semnopithecus ajax (I) Kashmiri hall-languur Semnopithecus dussumieri (I) Lõunatasandike hall-languur Semnopithecus entellus (I) Põhjatasandike hall-languur Semnopithecus hector (I) Tarai hall-languur Semnopithecus hypoleucos (I) Mustjalg-hall-languur Semnopithecus priam (I) Tups-hall-languur Semnopithecus schistaceus (I) Nepaali hall-languur Simias concolor (I) Siimia Trachypithecus delacouri (II) Delacour’i languur Trachypithecus francoisi (II) François' languur Trachypithecus geei (I) Gee kuldne languur Trachypithecus hatinhensis (II) Hatinhi languur Trachypithecus johnii (II) Nilgiri languur Trachypithecus laotum (II) Laose langur Trachypithecus pileatus (I) Mütslanguur Trachypithecus poliocephalus (II) Valgepea-languur Trachypithecus shortridgei (I) Shortridge’i languur Cheirogaleidae Hiirikleemurlased Cheirogaleidae spp. (I) Hiirikleemurlased Daubentoniidae Aie Daubentonia madagascariensis (I) Aie Hominidae Inimlased Gorilla beringei (I) Mägigorilla Gorilla gorilla (I) Rannikugorilla Pan spp. (I) Šimpansid Pongo abelii (I) Sumatra orangutan Pongo pygmaeus (I) Borneo orangutan Hylobatidae Gibonlased Hylobatidae spp. (I) Gibonlased Indriidae Indrilased Indriidae spp. (I) Indrilased Lemuridae Leemurlased Lemuridae spp. (I) Leemurlased Lepilemuridae Lepileemurlased Lepilemuridae spp. (I) Lepileemurlased Lorisidae Loorilased Nycticebus spp. (I) Aglased loorid Pitheciidae Uakarid, titid, saakid Cacajao spp. (I) Uakarid Callicebus barbarabrownae (II) Barbara Browni titi e hüppurahv Callicebus melanochir (II) Hüppurahv Callicebus nigrifrons (II) Hüppurahv Callicebus personatus (II) Masktiti Chiropotes albinasus (I) Valgenina-habesaaki Tarsiidae Tarsierid Tarsius spp. (II) Tarsierid PROBOSCIDEA Elephantidae Londilased Elephas maximus (I) India elevant Loxodonta africana (I) (välja arvatud Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid, mis on loetletud B lisas) Loxodonta africana (II) (üksnes Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid; (3); muud populatsioonid on loetletud A lisas) Aafrika elevant RODENTIA Chinchillidae Tšintšiljad Chinchilla spp. (I) (kodustatud liiki kuuluvate isendite suhtes käesolevat määrust ei kohaldata) Tšintšiljad Cuniculidae Pakalased Cuniculus paca (III Honduras) Täpp-paka Jämejalalased Aguutilased Dasyprocta punctata (III Honduras) Kesk-ameerika aguuti Erethizontidae Okaslased Sphiggurus mexicanus (III Honduras) Mehhiko harjastega kääbusokaslane Sphiggurus spinosus (III Uruguay) Paraguay harjastega kääbusokaslane Hystricidae Okassigalased Hystrix cristata Hari-okassiga Muridae Hiirlased Leporillus conditor (II) Kõrvuk-kojarott Pseudomys fieldi (II) Hatune väärhiir Xeromys myoides (II) Eba-kobrasrott Zyzomys pedunculatus (II) Kesk-Austraalia hiirlane Sciuridae Oravlased Cynomys mexicanus (I) Preeriakoer e rohtlahaukur Marmota caudata (III India) Punaümiseja Marmota himalayana (III India) Suurümiseja Ratufa spp. (II) Hiidoravad SCANDENTIA SCANDENTIA spp. Tupaialised SIRENIA Meriveiselised Dugong Dugong dugon (I) Dugong Trichechidae Lamantiinlased Trichechus inunguis (I) Trichechus manatus (I) Trichechus senegalensis (I) AVES Linnud ANSERIFORMES Anatidae Partlased Anas aucklandica (I) Aucklandi piilpart Anas bernieri (II) Madagaskari piilpart Anas chlorotis (I) Pateke piilpart Anas formosa (II) Kuupart Anas laysanensis (I) Laysani sinikael-part Anas nesiotis (I) Campbelli piilpart Anas querquedula Rägapart Asarcornis scutulata (I) Tontpart Aythya innotata Madagaskari vart Aythya nyroca Valgesilm-vart Branta canadensis leucopareia (I) Aleuutide lagle Branta ruficollis (II) Punakael-lagle Branta sandvicensis (I) Nenelagle Coscoroba coscoroba (II) Koskorobaluik Cygnus melancoryphus (II) Mustkael-luik Dendrocygna arborea (II) Palmi-vilepart Dendrocygna autumnalis (III Honduras) Punanokk-vilepart Dendrocygna bicolor (III Honduras) Ruuge-vilepart Mergus octosetaceus Brasiilia koskel Oxyura leucocephala (II) Stepi-händpart Rhodonessa caryophyllacea (I) Roosavart Sarkidiornis melanotos (II) Kühmnokk-part Tadorna cristata Vikerpart APODIFORMES Trochilidae Koolibrilased Trochilidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Koolibrilased Glaucis dohrnii (I) Bahia selvakoolibri CHARADRIIFORMES Burhinidae Jämejalglased Burhinus bistriatus (III Guatemala) Rohtla-jämejalg Laridae Kajaklased Larus relictus (I) Kõnnukajakas Scolopacidae Kurvitslased Numenius borealis (I) Põhjakoovitaja Numenius tenuirostris (I) Helekoovitaja Tringa guttifer (I) Sahhalini tilder CICONIIFORMES Ardeidae Haigurlased Ardea alba Hõbehaigur Bubulcus ibis Veisehaigur Egretta garzetta Siidhaigur Balaenicipitidae Kingnoklased Balaeniceps rex (II) Kingnokk Ciconiidae Toonekurglased Ciconia boyciana (I) Ida-toonekurg Ciconia nigra (II) Must-toonekurg Ciconia stormi Sunda toonekurg Jabiru mycteria (I) Jabiru-toonekurg Leptoptilos dubius India marabu Mycteria cinerea (I) Rand-toonekurg Phoenicopteridae Flamingolased Phoenicopteridae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Flamingolased Phoenicopterus ruber (II) Punaflamingo Threskiornithidae Iibislased Eudocimus ruber (II) Punaiibis Geronticus calvus (II) Kiilasiibis Geronticus eremita (I) Kaljuiibis Nipponia nippon (I) Tuttiibis Platalea leucorodia (II) Luitsnokk-iibis Pseudibis gigantea Hiidiibis COLUMBIFORMES Columbidae Tuvilased Caloenas nicobarica (I) Lakktuvi Claravis godefrida Brasiilia bambusetuvi Columba livia Kaljutuvi Ducula mindorensis (I) Mindoro keisertuvi Gallicolumba luzonica (II) Verirind-maatuvi Goura spp. (II) Kroontuvid Leptotila wellsi Grenada manteltuvi Nesoenas mayeri (III Mauritius) Roosatuvi Streptopelia turtur Turteltuvi CORACIIFORMES Bucerotidae Sarvlinnud Aceros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Sarvlinnud Aceros nipalensis (I) Nudi-sarvlind Anorrhinus spp. (II) Sarvlinnud Anthracoceros spp. (II) Sarvlinnud Berenicornis spp. (II) Sarvlinnud Buceros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Sarvlinnud Buceros bicornis (I) Suur-sarvlind Penelopides spp. (II) Sarvlinnud Rhinoplax vigil (I) Kilp-sarvlind Rhyticeros spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Sarvlinnud Rhyticeros subruficollis (I) Silenokk-sarvlind CUCULIFORMES Musophagidae Turakod Tauraco spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Turakod Tauraco bannermani (II) Kameruni turako FALCONIFORMES Pistrikulised FALCONIFORMES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid; välja arvatud C lisas loetletud sugukonna Cathartidae üks liik; selle sugukonna teised liigid ei ole käesoleva määruse lisades loetletud, ja välja arvatud Caracara lutosa, kelle suhtes käesolevat määrust ei kohaldata) Pistrikulised Accipitridae Haugaslased Accipiter brevipes (II) Stepi-raudkull Accipiter gentilis (II) Kanakull Accipiter nisus (II) Raudkull Aegypius monachus (II) Raisakotkas Aquila adalberti (I) Ibeeria kääpakotkas Aquila chrysaetos (II) Kaljukotkas Aquila clanga (II) Suur-konnakotkas Aquila heliaca (I) Kääpakotkas Aquila pomarina (II) Väike-konnakotkas Buteo buteo (II) Hiireviu Buteo lagopus (II) Karvasjalg-viu Buteo rufinus (II) Stepiviu Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) Konksnokk-haugas Circaetus gallicus (II) Madukotkas Circus aeruginosus (II) Roo-loorkull Circus cyaneus (II) Välja-loorkull Circus macrourus (II) Stepi-loorkull Circus pygargus (II) Soo-loorkull Elanus caeruleus (II) Hõbehaugas Eutriorchis astur (II) Vööthaugas Gypaetus barbatus (II) Habekotkas Gyps fulvus (II) Kaeluskotkas Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla on loetletud I liites; muud liigid on loetletud II liites.) Merikotkad Harpia harpyja (I) Harpüiakotkas Hieraaetus fasciatus (II) Haugaskotkas Hieraaetus pennatus (II) Kääbuskotkas Leucopternis occidentalis (II) Ekuadori selvaviu Milvus migrans (II) (välja arvatud for Milvus migrans lineatus, mis on loetletud B lisas) Must-harksaba Milvus milvus (II) Puna-harksaba Neophron percnopterus (II) Raipekotkas Pernis apivorus (II) Herilaseviu Pithecophaga jefferyi (I) Ahvikotkas Cathartidae Kondorlased Gymnogyps californianus (I) Kalifornia kondor Sarcoramphus papa (III Honduras) Kuningkondor Vultur gryphus (I) Andi kondor Falconidae Pistriklased Falco araeus (I) Seišelli tuuletallaja Falco biarmicus (II) Kõnnupistrik Falco cherrug (II) Stepipistrik Falco columbarius (II) Väikepistrik Falco eleonorae (II) Vahemere pistrik Falco jugger (I) India kõnnupistrik Falco naumanni (II) Stepi-tuuletallaja Falco newtoni (I) (üksnes Seišellide populatsioon) Madagaskari tuuletallaja Falco pelegrinoides (I) Kõrbepistrik Falco peregrinus (I) Rabapistrik Falco punctatus (I) Mauritiuse tuuletallaja Falco rusticolus (I) Jahipistrik Falco subbuteo (II) Lõopistrik Falco tinnunculus (II) Tuuletallaja Falco vespertinus (II) Punajalg-pistrik Pandionidae Kalakotkaslased Pandion haliaetus (II) Kalakotkas GALLIFORMES Cracidae Crax alberti (III Colombia) Sinisagar-hoko Crax blumenbachii (I) Bahia hoko Crax daubentoni (III Colombia) Ljaanohoko Crax fasciolata Palehoko Crax globulosa (III Colombia) Punasagar-hoko Crax rubra (III Colombia / Guatemala / Honduras) Suurhoko Mitu mitu (I) Suurnokk-hoko Oreophasis derbianus (I) Sarvhoko Ortalis vetula (III Guatemala / Honduras) Võsa-tšatšalaka Pauxi pauxi (III Colombia) Kiiverhoko Penelope albipennis (I) Valgetiib-lotthoko Penelope purpurascens (III Honduras) Suur-lotthoko Penelopina nigra (III Guatemala) Lokut-nõlvahoko Pipile jacutinga (I) Palmi-pugalhoko Pipile pipile (I) Paruk-pugalhoko Megapodiidae Rihukanalased Macrocephalon maleo (I) Vasar-rihukana Phasianidae Faasanlased Argusianus argus (II) Argusfaasan Catreus wallichii (I) Viirfaasan Colinus virginianus ridgwayi (I) Nurmvutt Crossoptilon crossoptilon (I) Valge-kõrvukfaasan Crossoptilon mantchuricum (I) Pruun-kõrvukfaasan Gallus sonneratii (II) Täpik-džunglikana Ithaginis cruentus (II) Püüfaasan Lophophorus impejanus (I) Kroon-läikfaasan Lophophorus lhuysii (I) Hiina läikfaasan Lophophorus sclateri (I) Hõbeselg-läikfaasan Lophura edwardsi (I) Annami faasan Lophura leucomelanos (III Pakistan) Terasfaasan Lophura swinhoii (I) Valgeselg-faasan Meleagris ocellata (III Guatemala) Silmikkalkun Odontophorus strophium Tamme-selvavutt Ophrysia superciliosa Tuhkvutt Pavo cristatus (III Pakistan) Sini-paabulind Pavo muticus (II) Rohe-paabulind Polyplectron bicalcaratum (II) Hall-paabufaasan Polyplectron germaini (II) Vietnami paabufaasan Polyplectron malacense (II) Kübar-paabufaasan Polyplectron napoleonis (I) Palawani paabufaasan Polyplectron schleiermacheri (II) Kalimantani paabufaasan Pucrasia macrolopha (III Pakistan) Tuttfaasan Rheinardia ocellata (I) Pärlfaasan Syrmaticus ellioti (I) Valgekõht-faasan Syrmaticus humiae (I) Birma faasan Syrmaticus mikado (I) Mikaadofaasan Syrmaticus reevesii (II) Kuningfaasan Tetraogallus caspius (I) Pärsia mägikana Tetraogallus tibetanus (I) Tiibeti mägikana Tragopan blythii (I) Nagalandi helmesfaasan Tragopan caboti (I) Hele-helmesfaasan Tragopan melanocephalus (I) Tõmmu-helmesfaasan Tragopan satyra (III Nepal) Saatür-helmesfaasan Tympanuchus cupido attwateri (II) Attwateri preeriapüü GRUIFORMES Gruidae Kurglased Gruidae spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Kurglased Balearica pavonina (I) Põhja-kroonkurg Grus americana (I) Trompetkurg Grus canadensis (I/II) (Liik on loetletud II liites, kuid alamliigid Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla on loetletud I liites) Kanada kurg Grus grus (II) Sookurg Grus japonensis (I) Õnnekurg Grus leucogeranus (I) Valgekurg Grus monacha (I) Munkkurg Grus nigricollis (I) Mägikurg Grus vipio (I) Idakurg Otididae Traplased Otididae spp. (II)(välja arvatud A lisas loetletud liigid) Traplased Ardeotis nigriceps (I) India trapp Chlamydotis macqueenii (I) Aasia kraetrapp Chlamydotis undulata (I) Kraetrapp Houbaropsis bengalensis (I) Bengali trapp Otis tarda (II) Suurtrapp Sypheotides indicus (II) Tutt-trapp Tetrax tetrax (II) Väiketrapp Rallidae Ruiklased Gallirallus sylvestris (I) Pruunruik Rhynochetidae Kagulased Rhynochetos jubatus (I) Kagulased PASSERIFORMES Alaudidae Lõolased Alauda arvensis (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Põldlõoke Galerida cristata (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Tuttlõoke Lullula arborea (III Ukraina) (Ukraina popultasioon) Nõmmelõoke Melanocorypha calandra (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Stepilõoke Atrichornithidae Tihnikuhüpiklased Atrichornis clamosus (I) Häälis-tihnikulind Cotingidae Kotingalased Cephalopterus ornatus (III Colombia) Amasoonia sirmilind Cephalopterus penduliger (III Colombia) Lokut-sirmilind Cotinga maculata (I) Koobaltkotinga Rupicola spp. (II) Kaljukukes Xipholena atropurpurea (I) Valgetiib-kotinga Emberizidae Tsiitsitajalased Emberiza citrinella (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Talvike Emberiza hortulana (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Põldtsiitsitaja Gubernatrix cristata (II) Kollane kardinal Paroaria capitata (II) Kollanokk-kardinal Paroaria coronata (II) Punarind-kardinal Tangara fastuosa (II) Seitsmevärviline tangara Estrildidae Amadiinlased Amandava formosa (II) Viher-amadiin Lonchura fuscata Timori riisiamadiin Lonchura oryzivora (II) Riisiamadiin Poephila cincta cincta (II) Mustkurk-amadiin Fringillidae Vintlased Carduelis cannabina (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Kanepilind Carduelis carduelis (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Ohakalind Carduelis cucullata (I) Punasiisike Carduelis flammea (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Urvalind Carduelis hornemanni (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Hele-urvalind Carduelis spinus (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Siisike Carduelis yarrellii (II) Kuldpõsk-siisike Carpodacus erythrinus (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Karmiinleevike Loxia curvirostra (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Kuuse-käbilind Pyrrhula pyrrhula (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Leevike Serinus serinus (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Koldvint Hirundinidae Pääsulased Pseudochelidon sirintarae (I) Aasia jõgipääsuke Icteridae Turpiallased Xanthopsar flavus (I) Safranturpial Meliphagidae Meelindlased Lichenostomus melanops cassidix (II) Kiiver-meelind Muscicapidae Kärbsenäplased Acrocephalus rodericanus (III Mauritius) Maskareeni roolind Cyornis ruckii (II) Sumatra sininäpp Dasyornis broadbenti litoralis (II) Lääne suur-rägalind Dasyornis longirostris (II) Lääne rägalind Erithacus rubecula (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Punarind Ficedula parva (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Väike-kärbsenäpp Garrulax canorus (II) Hiina naerurästas Garrulax taewanus (II) Taiwani naerurästas Hippolais icterina (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Käosulane Leiothrix argentauris (II) Hõbevilbas Leiothrix lutea (II) Punavilbas Liocichla omeiensis (II) Omei mägi-vilbas Luscinia svecica (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Sinirind Luscinia luscinia (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Ööbik Luscinia megarhynchos (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Lõunaööbik Monticola saxatilis (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Kivirästas Picathartes gymnocephalus (I) Kiilas-kaljukark Picathartes oreas (I) Mets-kaljukark Sylvia atricapilla (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Mustpea-põõsalind Sylvia borin (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Aed-põõsalind Sylvia curruca (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Väike-põõsalind Sylvia nisoria (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Vööt-põõsalind Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius) Maskariini paradiisinäpp Turdus merula (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Musträstas Turdus philomelos (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Laulurästas Oriolidae Peoleolased Oriolus oriolus (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Harilik peoleo Paradisaeidae Paradiisilindlased Paradisaeidae spp. (II) Paradiisilindlased Paridae Tihaslased Parus ater (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Musttihane Pittidae Pitalased Pitta guajana (II) Vöötpita Pitta gurneyi (I) Safranpita Pitta kochi (I) Tammepita Pitta nympha (II) Võlupita Pycnonotidae Bülbüllased Pycnonotus zeylanicus (II) Suurbülbül Sturnidae Kuldnoklased Gracula religiosa (II) Suurmaina Leucopsar rothschildi (I) Valge-kuldnokk Troglodytidae Käbliklased Troglodytes troglodytes (III Ukraina) (Ukraina populatsioon) Harilik käblik Zosteropidae Prilliklased Zosterops albogularis (I) Valgerind-prillik PELECANIFORMES Fregatidae Fregattlindlased Fregata andrewsi (I) Jõulusaare fregattlind Pelecanidae Pelikanlased Pelecanus crispus (I) Käharpelikan Sulidae Suulalased Papasula abbotti (I) Metssuula PICIFORMES Capitonidae Habelindlased Semnornis ramphastinus (III Colombia) Viker-lõhisnokk Picidae Rähnlased Dryocopus javensis richardsi (I) Valgekõht-musträhn Ramphastidae Tuukanlased Baillonius bailloni (III Argentina) Safrantuukan Pteroglossus aracari (II) Mustkael-arassari Pteroglossus castanotis (III Argentina) Jõgiarassari Pteroglossus viridis (II) Guajaana arassari Ramphastos dicolorus (III Argentina) Brasiilia tuukan Ramphastos sulfuratus (II) Vääveltuukan Ramphastos toco (II) Tokotuukan Ramphastos tucanus (II) Manistuukan Ramphastos vitellinus (II) Mustnokk-tuukan Selenidera maculirostris (III Argentina) Vöötnokk-tuukan PODICIPEDIFORMES Podicipedidae Pütlased Podilymbus gigas (I) Atitlani pütt PROCELLARIIFORMES Diomedeidae Albatroslased Phoebastria albatrus (I) Kuldpea-albatross PSITTACIFORMES Papagoilased PSITTACIFORMES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja välja arvatud Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ja Psittacula krameri, mis ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) Papagoilised Cacatuidae Kakaduulased Cacatua goffiniana (I) Tanimbari kakaduu Cacatua haematuropygia (I) Filipiini kakaduu Cacatua moluccensis (I) Serami kakaduu Cacatua sulphurea (I) Väävelkakaduu Probosciger aterrimus (I) Ronkkakaduu Loriidae Nestepapagoilased Eos histrio (I) Arlekiin-nestepapagoi Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina on loetletud I liites, teised liigid II liites) Aametüst-nestepapagoi Psittacidae Papagoilased Amazona arausiaca (I) Sinipea-amatsoonpapagoi Amazona auropalliata (I) Kuldkukal-amatsoonpapagoi Amazona barbadensis (I) Kaktuse-amatsoonpapagoi Amazona brasiliensis (I) Rand-amatsoonpapagoi Amazona finschi (I) Mehhiko amatsoonpapagoi Amazona guildingii (I) Kuning-amatsoonpapagoi Amazona imperialis (I) Keiser-amatsoonpapagoi Amazona leucocephala (I) Kuuba amatsoonpapagoi Amazona oratrix (I) Kuldpea-amatsoonpapagoi Amazona pretrei (I) Punatiib-amatsoonpapagoi Amazona rhodocorytha (I) Vikerpea-amatsoonpapagoi Amazona tucumana (I) Lepa-amatsoonpapagoi Amazona versicolor (I) Saintlucia amatsoonpapagoi Amazona vinacea (I) Purpur-amatsoonpapagoi Amazona viridigenalis (I) Rohepõsk-papagoi Amazona vittata (I) Puertoriiko amatsoonpapagoi Anodorhynchus spp. (I) Siniaarad Ara ambiguus (I) Suur-soldataara Ara glaucogularis (I) Boliivia ararauna Ara macao (I) Puna-aara Ara militaris (I) Soldataara Ara rubrogenys (I) Mägiaara Cyanopsitta spixii (I) Safiiraara Cyanoramphus cookii (I) Norfolki maooripapagoi Cyanoramphus forbesi (I) Chathami maooripapagoi Cyanoramphus novaezelandiae (I) Suur-maooripapagoi Cyanoramphus saisseti (I) Kold-maooripapagoi Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) Tulipõsk-viigipapagoi Eunymphicus cornutus (I) Tuttpapagoi Guarouba guarouba (I) Kuldaratinga Neophema chrysogaster (I) Tasmaania rohupapagoi Ognorhynchus icterotis (I) Vahapalmi-papagoi Pezoporus occidentalis (I) Ööpapagoi Pezoporus wallicus (I) Maapapagoi Pionopsitta pileata (I) Punalaup-selvapapagoi Primolius couloni (I) Smaragd-aara Primolius maracana (I) Roheaara Psephotus chrysopterygius (I) Põhja-paradiisipapagoi Psephotus dissimilis (I) Mustpea-paradiisipapagoi Psephotus pulcherrimus (I) Hund-paradiisipapagoi Psittacula echo (I) Mauritiuse kaeluspapagoi Psittacus erithacus (I) Hallpapagoi Pyrrhura cruentata (I) Sinipugu-võrkpapagoi Rhynchopsitta spp. (I) Männipapagoid Strigops habroptilus (I) Kakkpapagoi e kakapo RHEIFORMES Rheidae Nandulased Pterocnemia pennata (I) (välja arvatud Pterocnemia pennata pennata, mis on loetletud B lisas) Väikenandu Pterocnemia pennata pennata (II) Patagoonia väikenandu Rhea americana (II) Nandu SPHENISCIFORMES Spheniscidae Pingviinlased Spheniscus demersus (II) Aafrika pingviin Spheniscus humboldti (I) Guaanopingviin STRIGIFORMES Kaklased STRIGIFORMES spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid ja Sceloglaux albifacies) Kaklased Strigidae Kaklased Aegolius funereus (II) Karvasjalg-kakk Asio flammeus (II) Sooräts Asio otus (II) Kõrvukräts Athene noctua (II) Kivikakk Bubo bubo (II) (välja arvatud Bubo bubo bengalensis, mis on loetletud B lisas) Kassikakk Glaucidium passerinum (II) Värbkakk Heteroglaux blewitti (I) Mets-kivikakk Mimizuku gurneyi (I) Hiipäll Ninox natalis (I) Jõulusaare haugaskakk Nyctea scandiaca (II) Lumekakk Otus ireneae (II) Sokoke päll Otus scops (II) Salupäll Strix aluco (II) Kodukakk Strix nebulosa (II) Habekakk Strix uralensis (II) (välja arvatud Strix uralensis davidi, mis on loetletud B lisas) Händkakk Surnia ulula (II) Vöötkakk Tytonidae Loorkaklased Tyto alba (II) Loorkakk Tyto soumagnei (I) Puna-loorkakk STRUTHIONIFORMES Jaanalinnulised Jaanalind Struthio camelus (I) (üksnes Alžeeria, Burkina Faso, Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariigi, Tšaadi, Mali, Mauritaania, Maroko, Nigeri, Nigeeria, Senegali ja Sudaani populatsioonid; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Jaanalind TINAMIFORMES Tinamidae Tinamulased Tinamus solitarius (I) Eraktinamu TROGONIFORMES Trogonidae Järanokalised Pharomachrus mocinno (I) Ketsal REPTILIA Roomajad CROCODYLIA Alligaatorlased CROCODYLIA spp. (II) (välja arvatud A lisas loetletud liigid) Alligaatorlased Alligatoridae Alligaatorlased Alligator sinensis (I) Hiina alligaator Caiman crocodilus apaporiensis (I) Krokodillkaiman (alamliigist Caiman crocodilus apaporiensis) Caiman latirostris (I) (välja arvatud Argentina, mis on loetletud B lisas) Laikoon-kaiman Melanosuchus niger (I) (välja arvatud Brasiilia populatsioon, mis on loetletud B lisas ning välja arvatud Ecuadori populatsioon, mis on loetletud B lisas ja mille suhtes kehtib iga-aastane ekspordi nullkvoot, kuni CITESi sekretariaat ning IUCN/SSC krokodillispetsialistide rühm kiidab heaks ekspordi aastakvoodid) Tõmmukaiman Crocodylidae Krokodilllased Crocodylus acutus (I) (välja arvatud Colombia Córdoba departemangu Cispata lahe,