02015R1998 — ET — 01.03.2022 — 013.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1998, 5. november 2015, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 299 14.11.2015, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1998,

5. november 2015,

millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas on sätestatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 1 osutatud üksikasjalikud meetmed selliste ühiste põhistandardite rakendamiseks, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust tsiviillennundusjulgestust ohustava ebaseadusliku sekkumise eest, ja kõnealuseid ühiseid põhistandardeid täiendavad üldmeetmed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 2.

Artikkel 2

Määrus (EL) nr 185/2010 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

1. LENNUJAAMA JULGESTUS

1.0. ÜLDSÄTTED

1.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.

1.0.2. Käesoleva peatüki kohaldamisel käsitatakse lennujaama osana õhusõidukit, bussi, pagasikäru või muud transpordivahendit ning jalgteed ja maabumissilda. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist.

▼M2

1.0.3. Ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 272/2009 ( 1 ) lisa K osas sätestatud erandite tegemise kriteeriumide kohaldamist, võib pädev asutus lubada julgestusalaste erinõuete või erandite kohaldamist lennujaama lennuala kaitseks ja julgestuseks päevadel, mil igal ajahetkel toimub julgestuspiiranguala kriitilises osas või punkti 1.1.3 kohaldamisalast välja jäävas lennujaamas üksnes ühe õhusõiduki peale- või mahalaadimine, pardale või pardalt maha minek.

▼B

1.0.4. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendavad muude isikute kui reisijatega kaasas olevad esemed esemeid, mis on ette nähtud neid kaasas kandva isiku isiklikuks kasutamiseks.

1.0.5. Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) ( 2 ) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.

▼M8

1.0.6. Pädev asutus kehtestab menetlused (ja rakendab neid), et vajaduse korral ning praktiliselt ja õigeaegselt jagada asjakohast teavet, mis aitab teistel riiklikel asutustel ja ametitel, lennujaamade käitajatel, lennuettevõtjatel ja muudel asjaomastel üksustel tulemuslikult hinnata oma tegevusega seotud riske.

▼B

1.1. LENNUJAAMADE PLANEERIMISNÕUDED

1.1.1. Piirid

1.1.1.1. Avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamise korral piiritletud alade vahelised piirid peavad olema igas lennujaamas selgelt tuvastatavad, et võimaldada asjakohaste julgestusmeetmete rakendamist kõigil neil aladel.

1.1.1.2. Avatud ala ja lennuala vaheline piir peab olema füüsiline takistus, mis on üldsusele selgelt nähtav ja ei võimalda inimestele volitusteta juurdepääsu.

1.1.2. Julgestuspiirangualad

1.1.2.1. Julgestuspiirangualad hõlmavad vähemalt selliseid lennujaama osi: a) kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja b) mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga, ja c) mis on ette nähtud õhusõidukite parkimiseks pardalemineku või pealelaadimise eesmärgil.

1.1.2.2. Lennujaama osa loetakse julgestuspiirangualaks vähemalt punktis 1.1.2.1 osutatud toimingute ajal. Julgestuspiiranguala kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise ala kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.

1.1.2.3. Kui volitamata isikud võivad olla pääsenud julgestuspiirangualale, tuleb niipea kui võimalik teha nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.

1.1.3. Julgestuspiiranguala kriitilised osad

▼M2

1.1.3.1. Kriitilised osad kehtestatakse lennujaamades, kus vähemalt 60 inimesel on lennujaama läbipääsuluba, mis annab juurdepääsu julgestuspiirangualadele.

▼B

1.1.3.2. Kriitilised osad hõlmavad vähemalt kõiki selliseid lennujaama osi: a) kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja b) mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga. Lennujaama osa loetakse kriitiliseks osaks vähemalt punktis a või b osutatud toimingute ajal.

1.1.3.3. Kriitilise osa kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise osa kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.

▼M5

1.1.3.4. Selliste kriitiliste osade julgestusotstarbeline läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tehakse võimalikult kiiresti, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud keegi järgmistest isikutest: a) läbivaatamata isikud; b) muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvad reisijad ja lennumeeskonna liikmed; c) liidu lennujaamadest saabuvad reisijad ja meeskonnaliikmed, kes saabuvad liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 ( 3 ) artiklis 1, välja arvatud juhul kui neile tullakse nende saabumisel vastu ja neid saadetakse kõnealustest aladest väljaspool vastavalt punktile 1.2.7.3. Käesoleva punkti nõuded loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine, ja seda ei kohaldata, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud punkti 1.3.2 või punkti 4.1.1.7 alla kuuluvad isikud. Alapunktide b ja c osas kohaldatakse seda sätet ainult selliste kriitiliste osade suhtes, mille on läbinud selline läbivaadatud registreeritud pagas ja/või mida on kasutanud sellised läbivaadatud väljuvad reisijad, mis/kes ei lahku sama õhusõidukiga kui eespool nimetatud reisijad ja meeskonnaliikmed.

▼B

1.2. JUURDEPÄÄSU KONTROLL

1.2.1. Juurdepääs lennualadele

1.2.1.1. Juurdepääsu lennualale võib lubada üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. Lennujaamas volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liige loetakse isikuks, kellel on lennualale pääsuks põhjendatud vajadus.

1.2.1.2. Juurdepääsu saamiseks lennualale peab isikul olema luba.

1.2.1.3. Juurdepääsu saamiseks lennualale peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba.

1.2.1.4. Lennualal viibivad isikud peavad nõudmise korral esitama oma loa kontrollimiseks.

1.2.2. Juurdepääs julgestuspiirangualadele

1.2.2.1. Juurdepääsu julgestuspiirangualadele võib anda üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. Lennujaamas volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liige loetakse isikuks, kellel on julgestuspiirangualadele pääsuks põhjendatud vajadus.

1.2.2.2. Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab isik esitama ühe järgmistest lubadest: a) kehtiv pardakaart või sellega samaväärne dokument või b) kehtiv meeskonnaliikme tunnistus või c) kehtiv lennujaama läbipääsuluba või d) riigi pädeva asutuse väljastatud kehtiv läbipääsuluba või e) järelevalveasutuse väljastatud ja riigi pädeva asutuse tunnustatud kehtiv läbipääsuluba. Juurdepääsu võib anda ka pärast seda, kui isik on biomeetriliste andmete kontrollimisega tuvastatud.

1.2.2.3. Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba.

1.2.2.4. Punkti 1.2.2.2 alapunktis a osutatud pardakaarti või sellega samaväärset dokumenti kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, et tagada mõistlikkuse piires selle kehtivus. Punkti 1.2.2.2 alapunktides b–e osutatud tunnistust või läbipääsuluba kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, tagamaks mõistlikkuse piires, et see on kehtiv ja kuulub selle omanikule. Biomeetrilise tuvastamise puhul tuleb kontrollida, kas julgestuspiirangualale juurdepääsu taotleval isikul on mõni punktis 1.2.2.2 loetletud luba ja kas see luba kehtib ega ole blokeeritud.

1.2.2.5. Julgestuspiirangualadele loata juurdepääsu vältimiseks kontrollitakse juurdepääsupunkte: a) elektroonilise süsteemi abil, mis võimaldab korraga juurdepääsu ühele isikule, või b) volitatud isikute teostatava juurdepääsukontrolli abil. Pädev asutus võib oma riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks määrata, et punktis a osutatud nõuet, millega nähakse ette juurdepääsu võimaldamine korraga vaid ühele isikule, ei kohaldata selliste juurdepääsupunktide suhtes, mida kasutavad ainult korrakaitseametnikud.

1.2.2.6. Sõidukiluba kontrollitakse enne sõiduki lubamist julgestuspiirangualadele, tagamaks et see on kehtiv ja vastab sõidukile.

1.2.2.7. Julgestuspiirangualadele juurdepääsu suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

▼M5

1.2.3. Liidu meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele esitatavad nõuded

1.2.3.1. Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistuse ja lennujaama läbipääsuloa võib väljastada üksnes isikule, kes vajab seda tööülesannete täitmisel ja kes on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli.

1.2.3.2. Meeskonnaliikme tunnistus ja lennujaama läbipääsuluba väljastatakse kuni viieks aastaks.

1.2.3.3 Kui isik ei läbi tugevdatud taustakontrolli, blokeeritakse tema läbipääsuluba viivitamata või tunnistatakse see kehtetuks ning see tagastatakse pädevale asutusele, käitajale või selle väljastanud üksusele.

1.2.3.4. Läbipääsuluba tuleb alati kanda nähtaval kohal vähemalt siis, kui selle omanik viibib julgestuspiirangualal. Punkti 1.5.1 alapunkti c rakendamise eest vastutavad isikud peavad kinni pidama isiku, kes ei kanna oma läbipääsuluba nähtaval kohal sellisel julgestuspiirangualal, kus ei viibi reisijad, ja temast vajaduse korral teatama.

1.2.3.5. Läbipääsuluba tagastatakse viivitamata, kui: a) pädev asutus, käitaja või väljastanud üksus seda nõuab; b) töösuhe lõpetatakse; c) tööandja vahetub; d) muutub vajadus saada juurdepääs aladele, mille jaoks luba on antud, e) tunnistus või läbipääsuluba aegub; f) tunnistus või läbipääsuluba tunnistatakse kehtetuks.

1.2.3.6. Meeskonnaliikme tunnistuse või läbipääsuloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.

1.2.3.7. Elektrooniline tunnistus või läbipääsuluba blokeeritakse selle tagastamise, aegumise või kehtetuks tunnistamise korral või selle kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.

▼B

1.2.4. Liidu meeskonnaliikme tunnistustele esitatavad lisanõuded

1.2.4.1. Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistusel peab olema: a) omaniku nimi ja foto; ja b) lennuettevõtja nimi; ja c) sõna „crew” inglise keeles; ja d) aegumiskuupäev.

1.2.5. Lennujaama läbipääsulubadele esitatavad lisanõuded

1.2.5.1. Lennujaama läbipääsuloal peab olema: a) omaniku nimi ja foto ja b) omaniku tööandja nimi, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud, ja c) väljastanud üksuse või lennujaama nimi ja d) alad, millele juurdepääs on omanikule lubatud, ja e) aegumiskuupäev, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud. Nimed ja juurdepääsualad võib asendada samaväärsete tunnusandmetega.

1.2.5.2. Lennujaama läbipääsulubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata kaartide kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed.

1.2.6. Sõidukilubadele esitatavad nõuded

1.2.6.1. Sõidukiloa võib väljastada üksnes juhul, kui on tehtud kindlaks tööalane vajadus.

1.2.6.2. Sõidukiluba peab olema seotud konkreetse sõidukiga ning sellele peavad olema märgitud: a) alad, millele juurdepääs on sõidukile lubatud, ja b) aegumiskuupäev. ▼M2 —————

▼M2

1.2.6.3. Elektrooniline sõidukiluba peab: a) olema kinnitatud sõidukile viisil, mis tagab, et seda ei saa üle anda, või ▼M5 b) olema seotud ettevõtjaga või registreeritud sõidukikasutajaga turvaliste sõidukite registreerimise andmebaasi kaudu. ▼M2 Elektroonilistel sõidukilubadel ei pea olema märgitud alad, kuhu sõiduk võib pääseda, ega aegumiskuupäeva, kui see teave on elektrooniliselt loetav ja seda kontrollitakse enne julgestuspiirangualadele lubamist. ►M5 Elektroonilised sõidukiload peavad olema elektrooniliselt loetavad ka lennualal. ◄

▼B

1.2.6.4. Sõidukiluba peab olema nähtaval kohal alati, kui sõiduk viibib lennualal.

1.2.6.5. Sõidukiluba tagastatakse viivitamata selle väljastanud üksusele, kui: a) väljastanud üksus seda nõuab, või b) sõidukit ei kasutata enam pääsemiseks lennualale, või c) luba aegub, välja arvatud juhul, kui luba muutub automaatselt kehtetuks.

1.2.6.6. Sõidukiloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.

1.2.6.7. Elektrooniline sõidukiluba blokeeritakse tagastamise, aegumise või kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.

1.2.6.8. Sõidukilubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata sõidukilubade kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed.

1.2.6.9. Punkte 1.2.6.2–1.2.6.8 ei kohaldata ainult selliste lennualal kasutatavate sõidukite suhtes, millega ei ole lubatud sõita avalikel teedel, tingimusel et nende välispinnal on selge märge selle kohta, et tegemist on asjaomases lennujaamas kasutatavate sõidukitega.

1.2.7. Juurdepääs saatjaga

1.2.7.1. Meeskonnaliikmetel, välja arvatud neil, kellel on kehtiv lennujaama läbipääsuluba, peavad alati olema saatjad, kui nad viibivad julgestuspiirangualadel, välja arvatud: a) aladel, kus võivad viibida reisijad, ja b) selle õhusõiduki vahetus läheduses, millega nad saabusid või millega nad lahkuvad; ja c) meeskondadele ette nähtud aladel, ja d) vahemaa terminali või juurdepääsupunkti ja selle õhusõiduki vahel, millega meeskonnaliikmed saabusid või millega nad lahkuvad.

1.2.7.2. Isiku võib erandjuhul vabastada punkti 1.2.5.1 nõuete täitmisest ja taustakontrollist, tingimusel et tal on julgestuspiirangualadel viibides alati saatja. Isiku võib vabastada saatja olemasolu nõudest, kui ta kannab nähtaval kohal vastavasisulist volitust ja isikule on väljastatud kehtiv lennujaama läbipääsuluba.

1.2.7.3. Saatja peab: a) omama punkti 1.2.2.2 alapunktis c, d või e osutatud kehtivat läbipääsuluba, ja b) olema volitatud tegutsema saatjana julgestuspiirangualadel, ja c) hoidma saadetavat isikut või saadetavaid isikuid kogu aeg otsenähtavuses, ja d) tagama mõistlikkuse piires, et saadetav isik või saadetavad isikud ei paneks toime julgestusalaseid rikkumisi.

1.2.7.4. Sõiduki võib vabastada punkti 1.2.6 nõuete täitmisest, tingimusel et sellel on lennualal viibimise ajal alati saatja.

1.2.7.5. Kui reisija vedu ei toimu sellise lennutranspordilepingu alusel, mis hõlmab pardakaardi või samaväärse dokumendi väljastamist, võib asjaomast reisijat saatva meeskonnaliikme vabastada punkti 1.2.7.3 alapunktis a sätestatud nõude täitmisest.

1.2.8. Muud erandid

Muude erandite suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.

1.3. MUUDE ISIKUTE KUI REISIJATE JA NENDEGA KAASAS OLEVATE ESEMETE LÄBIVAATUS

1.3.1. Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatus

1.3.1.1. Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest või seadmetest: a) käsitsi läbivaatus; b) metallidetektorväravate (WTMD) läbimine; c) pommikoerad; d) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; e) turvaskannerid, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust; ▼M5 f) lõhkeaine jälgede avastamise seade (ETD) koos käsimetallidetektoriga (HHMD); ▼M5 g) jalanõude metallidetektorid (SMD); h) jalanõude lõhkeainedetektorid (SED). Jalanõude metallidetektorit ja jalanõude lõhkeainedetektorit võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. ▼B

1.3.1.2. Muude isikute kui reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.1.3–4.1.1.6 ja punkte 4.1.1.10–4.1.1.11.

▼M5

1.3.1.3. Pommikoeri, lõhkeaine jälgede avastamise seadet (ETD) ning ETD-seadet koos jalanõude lõhkeainedetektoriga kasutatakse muude isikute kui reisijate läbivaatusel üksnes täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise alternatiivina käsitsi läbivaatusele, käsitsi läbivaatusele koos SMDga, metallidetektorväravaga (WTMD) või turvaskanneriga.

▼B

1.3.1.4. Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest ja seadmetest: a) käsitsi läbivaatus; b) läbivalgustusseade; c) lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade. d) pommikoerad; e) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

1.3.1.5. Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.2.4–4.1.2.7 ja punkti 4.1.2.11.

1.3.1.6. Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse üksnes muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina kombineeritult käsitsi läbivaatuse, läbivalgustusseadme või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme kasutamisega.

1.3.1.7. Kui muud isikud kui reisijad ja nendega kaasas olevad esemed tuleb läbi vaadata korduva pistelise valiku põhimõttel, kehtestab pädev asutus riskianalüüsi alusel kontrollisageduse.

▼M2

1.3.1.8. Tööülesannete täitmiseks kasutatavate loomade suhtes, keda saadab isik, kellel on kehtiv lennujaama läbipääsuluba, kohaldatakse enne julgestuspiirangualale lubamist visuaalset kontrolli.

▼M2

1.3.1.9. Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

▼B

1.3.2. Erandid ja eriläbivaatus

1.3.2.1. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada muude isikute kui reisijate vabastamist läbivaatusest või kohaldada nende puhul eriläbivaatust, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3.

1.3.2.2. Muud isikud kui reisijad, kes on läbi vaadatud ja kes lahkuvad ajutiselt kriitilistest osadest, võib vabastada nende naasmisel läbivaatusest, tingimusel et volitatud isikud on neid pidevalt jälginud piisaval määral, tagamaks mõistlikkuse piires, et nad ei too kõnealustesse kriitilistesse osadesse keelatud esemeid.

1.3.2.3. Erandite ja eriläbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

1.4. SÕIDUKITE KONTROLL

1.4.1. Kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid

1.4.1.1. Kõiki sõidukeid kontrollitakse enne kriitilistesse osadesse sisenemist. Neid kaitstakse pärast kontrolli loata juurdepääsu eest kuni julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenemiseni.

1.4.1.2. Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist läbivaatuseks endaga kaasa.

1.4.1.3. Kontrollitavate osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid.

1.4.1.4. Kriitilistesse osadesse sisenevate sõidukite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

1.4.2. Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid

1.4.2.1. Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist läbivaatuseks endaga kaasa.

1.4.2.2. Nii kontrollitavate sõidukite kui ka nende osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid.

1.4.2.3. Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevate sõidukite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

1.4.3. Kontrollimeetodid

1.4.3.1. Käsitsi läbivaatus hõlmab valitud osade, sealhulgas nende sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid.

1.4.3.2. Järgmiseid meetodeid võib kasutada üksnes täiendava vahendina: a) pommikoerad ja b) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

1.4.3.3. Kontrollimeetodite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

1.4.4. Erandid ja erikontroll

1.4.4.1. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada sõidukite vabastamist kontrollist või kohaldada nende suhtes erikontrolli, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3.

1.4.4.2. Erandite ja erikontrolli suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

1.5. JÄRELEVALVE, PATRULLID JA MUU FÜÜSILINE KONTROLL

1.5.1. Järelevalvet ja patrullimist teostatakse selleks, et jälgida: a) avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamise korral piiritletud alade vahelisi piire, ja b) terminali alasid ning selle läheduses asuvaid alasid, mis on üldsusele juurdepääsetavad, sealhulgas parklaid ja teid, ning c) isikute läbipääsulubade kandmist nähtaval kohal ja kehtivust julgestuspiirangualadel, välja arvatud seal, kus viibivad reisijad ja d) sõidukilubade nähtaval kohal olekut ja kehtivust lennualal, ja e) kriitilistes osades pealelaadimist ootavat registreeritud pagasit, kaupa ja posti, pardavarusid ning lennuettevõtja posti ja saadetisi.

1.5.2. Järelevalve ja patrullimise sagedus ning viis põhineb riskianalüüsil ning need kiidab heaks pädev asutus. Arvesse võetakse järgmist: a) lennujaama suurus, sealhulgas toimingute arv ja laad ja b) lennujaama plaan, eelkõige lennujaamas kehtestatud alade omavaheline suhe ja c) järelevalve ja patrullimise meetodite võimalikkus ja piirangud. Järelevalve teostamise ja patrullimise sageduse ja viisidega seotud riskianalüüsi osad esitatakse nõudmise korral kirjalikult nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

1.5.3. Järelevalve ja patrullimine ei tohi toimuda ennustatava korrapärasusega. Läbipääsulubade kehtivust kontrollitakse pistelise valiku põhimõttel.

1.5.4. Kasutusel peavad olema meetmed, mis hoiavad ära isikute julgestusalaseid rikkumisi julgestuspiiranguala kontrollpunktides ning võimaldavad sellise rikkumise esinemise korral rikkumise ja selle tagajärjed kiirelt kõrvaldada.

1.6. KEELATUD ESEMED

1.6.1. Muudel isikutel kui reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele liites 1-A loetletud esemeid.

1.6.2. Erandi punktist 1.6.1 võib teha tingimusel, et asjaomane isik on volitatud keelatud esemeid julgestuspiirangualadele viima, et täita ülesandeid, mis on olulised lennujaamarajatiste või õhusõidukite käitamiseks või kohustuste täitmiseks lennu ajal.

1.6.3. Üht või mitut liites 1-A loetletud eset kaasa viima volitatud isiku vastavuse kontrollimiseks: a) peab isikul olema kaasas vastav luba. Luba võib olla kas märge läbipääsuloal, mis võimaldab pääsu julgestuspiirangualadele, või eraldi kirjalik dokument. Loal peavad olema märgitud kaasa võtta lubatud ese(med) kategooriana või konkreetse esemena. Kui loaks on märge läbipääsuloal, peab see olema äratuntav teadmisvajadusest lähtuvalt, või b) julgestuspiiranguala kontrollpunktis peab kasutusel olema süsteem, mis näitab, millistel isikutel on lubatud kaasa võtta milliseid esemeid, kas kategooriana või konkreetse esemena.

▼M2

1.6.4. Vastavust tuleb kontrollida enne, kui isikul lubatakse viia asjaomane ese (asjaomased esemed) julgestuspiirangualale, ja punkti 1.5.1 alapunkti c alusel järelevalvet või patrulli teostavate isikute nõudmisel.

▼B

1.6.5. Liites 1-A loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et neid hoitakse turvalises kohas. Liite 4-C alapunktides c, d ja e loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et need ei ole reisijatele juurdepääsetavad.

▼M8

1.7 TSIVIILLENNUNDUSE KRIITILISTE INFO- JA SIDETEHNOLOOGIASÜSTEEMIDE NING KÜBEROHTE KÄSITLEVATE ANDMETE KINDLAKSMÄÄRAMINE JA KAITSE

1.7.1. Pädev asutus peab tagama, et lennujaamade käitajad, lennuettevõtjad ja riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis määratletud üksused määraksid kindlaks oma kriitilised info- ja sidetehnoloogiasüsteemid ning andmed ja kaitseksid neid küberrünnete eest, mis võivad mõjutada tsiviillennunduse turvalisust.

1.7.2. Lennujaamade käitajad, lennuettevõtjad ja üksused peavad oma julgestusprogrammis või selles osutatud vastavas dokumendis kindlaks määrama punktis 1.7.1 kirjeldatud kriitilised info- ja sidetehnoloogiasüsteemid ning tsiviillennunduse eesmärgil kasutatavad andmed. Julgestusprogrammis või selles osutatud vastavas dokumendis tuleb üksikasjalikult kirjeldada meetmeid, millega tagatakse kaitse punktis 1.7.1 kirjeldatud küberrünnete eest ning selliste küberrünnete avastamine, neile reageerimine ja nendest taastumine.

1.7.3. Lennujaama käitaja, lennuettevõtja või muu üksuse koostatud riskihindamise alusel tuleb kindlaks määrata, välja töötada ja rakendada üksikasjalikud meetmed, millega kõnealuseid süsteeme ja andmeid kaitstakse ebaseadusliku sekkumise eest.

1.7.4. Kui konkreetses liikmesriigis vastutab küberohtudega seotud meetmete eest konkreetne asutus või amet, võib selle asutuse või ameti määrata käesoleva määruse kohaste kübervaldkonnasätete kooskõlastamise ja/või järelevalve eest vastutavaks asutuseks.

1.7.5. Kui lennujaamade käitajate, lennuettevõtjate ja riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis määratletud üksuste suhtes kohaldatakse muudest ELi või liikmesriikide õigusaktidest tulenevaid eraldi küberkaitsenõudeid, võib pädev asutus käesoleva määruse nõuete täitmise kohustuse asendada muudes ELi või liikmesriikide õigusaktides sisalduvate nõuete täitmise kohustusega. Pädev asutus peab oma tegevuse kooskõlastama mis tahes muude asjaomaste pädevate asutustega, et tagada kooskõlastatud või ühilduv järelevalvekord.

▼B

LIIDE 1-A

MUUD ISIKUD KUI REISIJAD

KEELATUD ESEMED

a) Püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed – seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehasid tulistades, sealhulgas: — iga liiki tulirelvad, näiteks püstolid, revolvrid, vintpüssid, haavlipüssid; — mängupüssid, tulirelvade mulaažid ja jäljendatud tulirelvad, mida on võimalik ekslikult pidada pärisrelvadeks; — tulirelvade koostisosad, välja arvatud teleskoopsihikud; — suruõhu- ja CO 2 -püssid, näiteks püstolid, õhupüssid, vintpüssid ning vedrupüssid ja -püstolid; — raketipüstolid ja stardipüstolid; — vibud, ammud ja nooled; — harpuun- ja allveepüssid; — kadad ja katapuldid;

b) uimastusvahendid – seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas: — elektrišokivahendid, näiteks elektripüstolid, elektrišoki noolepüstolid ja elektrinuiad; — vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks; — tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained, näiteks ärritavad gaasid, pipragaasid, pisargaasid, happegaasid ja loomatõrjevahendid;

c) lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised – lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas: — laskemoon, — sütikud; — detonaatorid ja süütenöörid; — lõhkeseadeldiste mulaažid või jäljendatud lõhkeseadeldised; — miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon; — ilutulestik ja muu pürotehnika; — suitsupadrunid ja suitsupommid; — dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained;

d) mis tahes muu ese, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks ja mida julgestuspiirangualadel tavaliselt ei kasutata, näiteks võitlusspordivarustus, mõõgad, saablid jne.

2. LENNUJAAMADE PIIRITLETUD ALAD

Käesolevas määruses sätted puuduvad.

3. ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS

3.0. ÜLDSÄTTED

3.0.1. Lennuettevõtja tagab käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise oma õhusõidukite puhul, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.0.2. Liites 3-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseks õhusõidukite julgestuse suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.

3.0.3. Õhusõiduki julgestuskontroll ei ole kohustuslik. Õhusõidukis tuleb teostada õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine vastavalt punktile 3.1.

3.0.4. Taotluse korral teavitab lennujaama käitaja lennuettevõtjat, kas tema õhusõiduk asub kriitilises osas või mitte. Kui see ei ole selge, siis eeldatakse, et õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas.

3.0.5. Kui ala ei loeta julgestusstaatuse muutuse tõttu enam kriitiliseks osaks, teavitab lennujaama käitaja sellest asjaomaseid lennuettevõtjaid.

▼M2

3.0.6. Õhusõiduki sisemiste osade läbiotsimisel on keelatud esemete loetelu sama, mis on sätestatud liites 1-A. Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldisi käsitatakse õhusõidukist väljaspool asuvate osade läbiotsimisel keelatud esemetena.

▼M2

3.0.7. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendavad „õhusõiduki teeninduspaneelid ja -luugid” õhusõiduki väliste osade juurdepääsupunkte ja ruume, millel on käepidemed või mille puhul on tegemist allalastavate (nn clip-down) luukidega ja mida kasutatakse tavaliselt õhusõiduki maapealse teenindamise käigus.

3.0.8. Käesolevas peatükis ja komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 esitatud viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.

▼B

3.1. ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE

3.1.1. Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohaldamine

3.1.1.1. Õhusõidukile tuleb teha õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine alati, kui on alust arvata, et sellele võivad olla juurde pääsenud volitamata isikud.

3.1.1.2. Õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine hõlmab komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud õhusõiduki määratletud osade kontrolli.

3.1.1.3. Õhusõiduk, mis saabub kriitilisse ossa liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, otsitakse julgestusotstarbel läbi mis tahes ajal pärast reisijate lahkumist läbiotsitavast õhusõiduki osast ja/või lastiruumi tühjaks laadimist.

3.1.1.4. Õhusõiduk, mis saabub liikmesriigist, kus see oli läbisõidul pärast saabumist liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvaks õhusõidukiks.

3.1.1.5. Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohaldatavuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

3.1.2. Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viis

Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viisi suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

3.1.3. Teave õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta

Väljuva lennu õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta salvestatakse järgmine teave ja seda säilitatakse mujal kui õhusõidukis lennu kestuse jooksul või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem:

a) lennu number ja

b) eelmise lennu lähtekoht.

Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise korral salvestatakse ka järgmine teave:

c) õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kuupäev ja kellaaeg, ja

d) õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise teostamise eest vastutava isiku nimi ja allkiri.

▼M5

Eespool nimetatud salvestatud andmeid võib säilitada elektroonilisel kujul.

▼B

3.2. ÕHUSÕIDUKI KAITSE

3.2.1. Õhusõiduki kaitse – üldnõuded

3.2.1.1. Olenemata õhusõiduki parkimise kohast lennujaamas kaitstakse selle kõiki välisuksi loata juurdepääsu eest järgmiselt: a) tagades, et loata juurdepääsu üritavad isikud peetakse viivitamata kinni, või b) hoides õhusõiduki välisuksed suletuna. Kui õhusõiduk asub julgestuspiiranguala kriitilises osas, loetakse maapinnalt juurdepääsmatud välisuksed suletuks, kui juurdepääsu abivahendid on eemaldatud ning paigutatud õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu, või c) kasutades elektroonilisi vahendeid, mis viivitamata avastavad loata juurdepääsu, või d) kasutades kõikidel sildtrapi ustel, mis viivad otse õhusõiduki avatud ukseni, lennujaama läbipääsuloaga seotud elektroonilist juurdepääsukontrolli süsteemi, mis võimaldab juurdepääsu ainult isikutele, kes on saanud punkti 11.2.3.7 kohase koolituse. Sellised isikud peavad kõnealuste uste kasutamise ajal tagama, et need oleksid kaitstud loata juurdepääsu eest.

3.2.1.2. Punkti 3.2.1.1 ei kohaldata õhusõiduki suhtes, mis on pargitud lukustatud või muul viisil loata juurdepääsu eest kaitstud angaari.

3.2.2. Suletud välisustega õhusõiduki täiendav kaitse muus kui kriitilises osas

3.2.2.1. Kui välisuksed on suletud ja õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas, peavad lisaks: a) olema juurdepääsu abivahendid eemaldatud, või b) välisuksed olema pitseeritud, või c) välisuksed olema lukustatud, või d) välisuksed olema järelevalve all. Punkti a ei kohaldata selliste uste suhtes, mis on maapinnalt juurdepääsetavad.

3.2.2.2. Kui maapinnalt juurdepääsmatutelt õhusõiduki ustelt eemaldatakse juurdepääsu abivahendid, tuleb need paigutada õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu.

3.2.2.3. Kui välisuksed on lukustatud, peavad neid saama avada üksnes isikud, kellel on selleks tööalane vajadus.

3.2.2.4. Kui välisuksed on järelevalve all, peab järelevalve tagama õhusõidukile loata juurdepääsu viivitamata avastamise.

3.2.2.5. Muus kui kriitilises osas asuva suletud välisustega õhusõiduki kaitse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

LIIDE 3-A

ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE

Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

▼M7

LIIDE 3-B

ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS

KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

Õhusõidukite julgestusega seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

Kanada

Fääri saared (Vagari lennujaam)

Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

Guernsey

Mani saar

Jersey

Montenegro

Singapuri Vabariik (Singapuri Changi lennujaam)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Ameerika Ühendriigid

Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.

Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

▼B

4. REISIJAD JA KÄSIPAGAS

4.0. ÜLDSÄTTED

4.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.

4.0.2. Liites 4-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks reisijate ja käsipagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.

▼M5

4.0.3. Sellisest liikmesriigist saabuvad reisijad ja nende käsipagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 4-B loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast sellises liikmesriigis, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.

▼B

4.0.4. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „vedelikud, aerosoolid ja geelid” – pastad, kosmeetilised vedelikud, vedelad/kuivad segud ja survestatud mahutite sisu, nt hambapasta, juuksegeel, joogid, supid, siirupid, parfüümid, habemeajamisvaht ja muud samalaadse konsistentsiga esemed; b) „avamist tuvastada võimaldav kott” – kott, mis vastab Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni soovitatud julgestuskontrollisuunistele; c) „vedela lõhkeaine avastamissüsteemi (LEDS) seade” – seade, mille abil on võimalik avastada ohtlikke materjale ja mis vastavad komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisa punkti 12.7 sätetele.

4.0.5. Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.

▼M5

4.0.6. Reisijad ja nende käsipagas, mis saabuvad sellise liikmesriigi lennujaamast, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.

▼B

4.1. REISIJATE JA KÄSIPAGASI LÄBIVAATUS

4.1.1. Reisijate läbivaatus

4.1.1.1. Mantlid ja pintsakud võetakse enne läbivaatust seljast ning vaadatakse läbi käsipagasina. Läbivaatuse teostaja võib reisijalt vajaduse korral nõuda täiendavat esemete eemaldamist.

4.1.1.2. Reisijad vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil: a) käsitsi; b) metallidetektorvärava (WTMD) abil; c) pommikoeri kasutades; d) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil; e) turvaskanneri abil, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust; ▼M5 f) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil koos käsimetallidetektoriga (HHMD); ▼M5 g) jalanõude metallidetektori (SMD) abil; h) jalanõude lõhkeainedetektori (SED) abil. ▼B Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas reisija kannab keelatud esemeid või mitte, keelatakse reisijal juurdepääs julgestuspiirangualale või ta vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.

4.1.1.3. Käsitsi läbivaatuse korral tehakse seda viisil, mis mõistlikkuse piires tagab, et isikul ei ole kaasas keelatud esemeid.

4.1.1.4. Kui metallidetektorvärav annab häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha.

4.1.1.5. Käsimetallidetektorit (HHMD) võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. See ei asenda käsitsi läbivaatust.

4.1.1.6. Kui õhusõiduki salongi lubatakse viia elusloom, vaadatakse see läbi kas reisija või käsipagasina.

4.1.1.7. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada reisijate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või keda võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.

4.1.1.8. Reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

▼M5

4.1.1.9. Pommikoeri, ETD-seadet, SMD-seadet ja SED-seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.

▼B

4.1.1.10. Kui reisijate läbivaatuseks kasutatakse punkti 12.11.1 teise lõigu kohast turvaskannerit koos kujutist analüüsiva töötajaga, peavad täidetud olema kõik järgmised nõuded: a) turvaskannerid ei säilita, kopeeri, prindi ega taasta kujutisi. Läbivaatuse käigus loodud kujutist võib siiski säilitada nii kaua, kui kujutist analüüsival töötajal kulub selle analüüsimiseks, ning see kustutatakse niipea, kui reisija on läbivaatuse läbinud. Volitusteta juurdepääs kujutisele ja selle volitusteta kasutamine on keelatud ning selle ärahoidmiseks võetakse meetmeid; b) kujutist analüüsiv töötaja asub eraldi kohas, nii et ta ei näe läbivaadatavat reisijat; c) mis tahes tehnilisi seadmeid, mis võimaldavad kujutiste säilitamist, kopeerimist või pildistamist või muul moel jäädvustamist, ei lubata kujutise analüüsimiseks ettenähtud eraldi kohta; d) kujutist ei seostata läbivaadatavat isikut puudutava mis tahes teabega ning tema identiteet jääb anonüümseks; e) reisija võib paluda, et tema keha kujutist analüüsiks töötaja, kes on tema soovitud soost; f) kujutis muudetakse hägusaks või uduseks, et reisija nägu ei oleks võimalik identifitseerida. Punkte a ja d kohaldatakse ka ohtlike esemete automaatse avastamise funktsiooniga turvaskannerite puhul. Reisijatel on õigus keelduda turvaskanneriga läbivaatusest. Sel juhul kasutatakse reisijate läbivaatuseks alternatiivset läbivaatusmeetodit, mis hõlmab vähemalt käsitsi läbivaatust kooskõlas komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liitega 4-A. Kui turvaskanner annab häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha. Enne kui reisija vaadatakse läbi turvaskanneriga, teavitatakse teda kasutatavast tehnoloogiast, selle kasutamistingimustest ning võimalusest keelduda turvaskanneriga läbivaatusest.

4.1.1.11. Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD) võib kasutada üksnes juhul, kui läbivaatuse teostaja peab isiku teatava osa käsitsi läbivaatust ebatõhusaks ja/või soovimatuks.

4.1.2. Käsipagasi läbivaatus

4.1.2.1. Sülearvutid ja muud suured elektriseadmed tuleb enne läbivaatust käsipagasist välja võtta ja eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadatakse läbi lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadmega, mis vastab vähemalt standardile C2.

4.1.2.2. Enne julgestuspiirangualale lubamist vaatab iga lennujaama asjakohane üksus läbi vähemalt sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on saadud lennujaamast või õhusõiduki pardalt ja suletud avamist tuvastada võimaldavasse kotti, milles on nähtaval kohal piisav tõend selle kohta, et asjaomane vedelik, aerosool või geel on ostetud lennujaama lennualalt või õhusõiduki pardalt, samuti sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on ette nähtud kasutamiseks reisi jooksul ja vajalikud kas meditsiinilisel näidustusel või eridieedi jaoks, sealhulgas imikutoit. Vedelikud, aerosoolid ja geelid võetakse enne läbivaatust käsipagasist välja ja vaadatakse teistest käsipagasi hulgas olevatest esemetest eraldi läbi, välja arvatud juhul, kui käsipagasi läbivaatuseks kasutatavate seadmetega on võimalik läbi vaadata mitu suletud vedeliku-, aerosooli- ja geelipakendit pagasi sees. Kui vedelikud, aerosoolid ja geelid on käsipagasist välja võetud, esitab reisija: a) kõik vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis asuvad kuni 100-milliliitrises või samaväärse mahutavusega üksikpakendis, läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud ning b) kõik muud vedelikud, aerosoolid ja geelid, kaasa arvatud avamist tuvastada võimaldavasse kotti suletud vedelikud, aerosoolid ja geelid. Asjaomased asutused, lennuettevõtjad ja lennujaama käitajad annavad reisijatele asjakohast teavet vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatuse kohta asjaomases lennujaamas.

4.1.2.3. Käsipagas vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil: a) käsitsi; b) läbivalgustusseadme abil; c) lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme abil; d) pommikoeri kasutades kombineeritult punkti a kohaldamisega; e) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas käsipagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.

4.1.2.4. Käsipagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas selle sisu käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid.

4.1.2.5. Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamise korral vaatleb läbivaatuse teostaja iga kujutist või kujutist analüüsitakse automaattuvastuse tarkvara (ACS) abil.

4.1.2.6. Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel lahendatakse kõik häired läbivaatuse teostajat rahuldavalt, tagamaks mõistlikkuse piires, et julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale ei viida keelatud esemeid.

4.1.2.7. Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel võetakse pagasist välja esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida käsipagasi sisu. Kott vaadatakse uuesti läbi ja asjaomane ese vaadatakse käsipagasina eraldi läbi.

4.1.2.8. Kõik kotid, milles tuvastatakse suur elektriseade, tuleb ilma kõnealuse seadmeta uuesti läbi vaadata ja elektriseade tuleb eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadati läbi EDS-seadmega, mis vastab vähemalt standardile C2.

4.1.2.9. Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.

4.1.2.10. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada käsipagasi kategooriad, millele kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.

4.1.2.11. Isikud, kes teostavad käsipagasi läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev. Käsipagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituse korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise.

4.1.2.12. Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

4.1.3. Vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatus

▼M5

4.1.3.1. Reisijatel kaasas oleva vedeliku, aerosooli või geeli võib vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega enne julgestuspiirangualale lubamist läbivaatusest vabastada, kui see on kuni 100-milliliitrises või samasuguse mahutavusega üksikpakendites, mis on ühes läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis nii, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud.

▼M5 —————

▼M2

4.1.3.3. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada vedelike, aerosoolide või geelide kategooriad, mille suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või mille võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.

▼M2

4.1.3.4. Vedelike, aerosoolide või geelide läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

▼B

4.2. REISIJATE JA KÄSIPAGASI KAITSE

Reisijate ja käsipagasi kaitse suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.

4.3. POTENTSIAALSET OHTU KUJUTAVAD REISIJAD

4.3.1. Asjaomane asutus teavitab lennuettevõtjat kirjalikult ette kavast saata tema õhusõiduki pardale potentsiaalselt ohtlik reisija.

4.3.2. Teates märgitakse järgmised andmed: a) isiku identiteet ja sugu, ja b) transportimise põhjus, ja c) saatjate kasutamise korral nende nimed ja ametinimetused, ning d) pädeva asutuse riskianalüüs, sealhulgas saatjate kasutamise või kasutamata jätmise põhjused, ja e) vajaduse korral esialgne istekohtade plaan, ja f) olemasolevate reisidokumentide laad. Lennuettevõtja teeb kõnealuse teabe enne reisijate pardaleminekut õhusõiduki kaptenile kättesaadavaks.

4.3.3. Pädev asutus tagab, et seaduslikult kinnipeetud isikutel on alati saatja.

4.4. KEELATUD ESEMED

4.4.1. Reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale liites 4-C loetletud esemeid.

4.4.2. Erandi punktist 4.4.1 võib teha tingimusel, et: a) pädev asutus on andnud nõusoleku eseme kaasaviimiseks, ja b) lennuettevõtjat on teavitatud reisijast ja esemest, mille ta kaasa võtab, enne reisijate minekut õhusõiduki pardale, ja c) järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju. Kõnealused esemed paigutatakse õhusõiduki pardal turvalisse kohta.

4.4.3. Lennuettevõtja tagab, et reisijaid teavitatakse liites 4-C loetletud keelatud esemetest enne lennule registreerimist.

LIIDE 4-A

KÄSITSI LÄBIVAATUSE NÕUDED

Käsitsi läbivaatuse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

▼M7

LIIDE 4-B

REISIJAD JA KÄSIPAGAS

KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

Reisijate ja käsipagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

Kanada

Fääri saared (Vagari lennujaam)

Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

Guernsey

Mani saar

Jersey

Montenegro

Singapuri Vabariik (Singapuri Changi lennujaam)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Ameerika Ühendriigid

Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.

Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

▼B

LIIDE 4-C

REISIJAD JA KÄSIPAGAS

KEELATUD ESEMED

Ilma et see piiraks kehtivate ohutuseeskirjade kohaldamist, ei ole reisijatel lubatud viia julgestuspiirangualadele ja õhusõiduki pardale järgmisi esemeid:

a) püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed – seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehasid tulistades, sealhulgas: — iga liiki tulirelvad, näiteks püstolid, revolvrid, vintpüssid, haavlipüssid; — mängupüssid, tulirelvade mulaažid ja jäljendatud tulirelvad, mida on võimalik ekslikult pidada pärisrelvadeks; — tulirelvade koostisosad, välja arvatud teleskoopsihikud; — suruõhu- ja CO 2 -püssid, näiteks püstolid, õhupüssid, vintpüssid ning vedrupüssid ja -püstolid; — raketipüstolid ja stardipüstolid; — vibud, ammud ja nooled; — harpuun- ja allveepüssid; — kadad ja katapuldid;

b) uimastusvahendid – seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas: — elektrišokivahendid, näiteks elektripüstolid, elektrišoki noolepüstolid ja elektrinuiad; — vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks; — tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained, näiteks ärritavad gaasid, pipragaasid, pisargaasid, happegaasid ja loomatõrjevahendid;

c) terava otsa või terava servaga esemed – terava otsa või terava servaga esemed, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks, sealhulgas: — raiumiseks mõeldud esemed, näiteks kirved ja lihunikunoad; — jääkirved, -kirkad ja -noad; — žiletiterad; — kartonginoad; — noad pikema teraga kui 6 cm; — käärid pikema teraga kui 6 cm mõõdetuna alates ühenduspunktist; — terava otsa või terava servaga võitlusspordivarustus; — mõõgad ja saablid;

d) tööriistad – tööriistad, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas: — raudkangid; — puurid/trellid ja nende osad, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektritrellid; — tööriistad pikema tera või varrega kui 6 cm, mida saab kasutada relvana, näiteks kruvikeerajad ja peitlid; — saed, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektrisaed; — leeklambid; — naela- ja needipüstolid;

e) nürid instrumendid – esemed, millega lüües on võimalik tekitada tõsine vigastus, sealhulgas: — pesapalli ja pehmepalli ( softball ) kurikad; — kurikad ja nuiad, näiteks kumminuiad; — võitlusspordivarustus;

f) lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised – lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas: — laskemoon; — sütikud; — detonaatorid ja süütenöörid; — lõhkeseadeldiste mulaažid või jäljendatud lõhkeseadeldised; — miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon; — ilutulestik ja muu pürotehnika; — suitsupadrunid ja suitsupommid; — dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained.

5. REGISTREERITUD PAGAS

5.0. ÜLDSÄTTED

5.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.0.2. Liites 5-A on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks registreeritud pagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.

▼M5

5.0.3. Sellisest liikmesriigist saabuv registreeritud pagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 5-A loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast, mille liikmesriik on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.

▼B

5.0.4. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist.

5.0.5. Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.

▼M5

5.0.6. Registreeritud pagas, mis saabub sellisest liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.

▼B

5.1. REGISTREERITUD PAGASI LÄBIVAATUS

5.1.1. Registreeritud pagasi läbivaatusel kasutatakse eraldi või koos järgmisi meetodeid: a) käsitsi läbivaatus, või b) läbivalgustusseade, või c) lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade, või d) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade, või e) pommikoerad. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas registreeritud pagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda läbi või vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.

5.1.2. Registreeritud pagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas kogu selle sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid.

5.1.3. Läbivalgustus- või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme kasutamisel vaadatakse esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida pagasi sisu, läbi muu läbivaatusmeetodi abil.

5.1.4. Läbivaatus lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil hõlmab pagasi seest ja väljast ning selle sisult võetud proovide analüüsimist. Sisu võib ka käsitsi läbi vaadata.

5.1.5. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada registreeritud pagasi kategooriad, mille suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.

5.1.6. Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

5.1.7. Isikud, kes teostavad registreeritud pagasi läbivaatust läbivalgustus- või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev. Registreeritud pagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituste korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise.

5.2. REGISTREERITUD PAGASI KAITSE

5.2.1. Reisijatele ei tohi võimaldada juurdepääsu läbivaadatud registreeritud pagasile, välja arvatud juhul, kui see on nende endi pagas ja neid jälgitakse, tagamaks et: a) registreeritud pagasisse ei panda liites 5-B loetletud keelatud esemeid, või b) registreeritud pagasist ei eemaldata liites 4-C loetletud keelatud esemeid ega viida julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale.

5.2.2. Registreeritud pagas, mis ei ole loata juurdepääsu eest kaitstud, vaadatakse uuesti läbi.

5.2.3. Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

5.3. PAGASI VASTAVUSE KONTROLL

5.3.1. Registreeritud pagasi identifitseerimine

5.3.1.1. Lennuettevõtja tagab pardalemineku ajal, et reisija esitab kehtiva pardakaardi või sellega samaväärse dokumendi, mis vastab tema registreeritud pagasile.

5.3.1.2. Lennuettevõtja tagab, et kasutusel on menetlus selliste reisijate registreeritud pagasi identifitseerimiseks, kes ei läinud pardale või lahkusid pardalt enne õhusõiduki väljumist.

5.3.1.3. Kui reisija ei ole õhusõiduki pardal, käsitatakse tema pardakaardile või samaväärsele dokumendile vastavat registreeritud pagasit saatjata pagasina.

5.3.1.4. Lennuettevõtja tagab, et iga saatjata pagasiühik on selgelt identifitseeritav lennutranspordi jaoks lubatud pagasina.

5.3.2. Reisijast mitteolenevad tegurid

5.3.2.1. Enne pagasi laadimist õhusõidukisse registreeritakse pagasi saatjata pagasiks muutumise põhjused, välja arvatud punktis 5.3.3 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamisel.

5.3.2.2. Üksikasjalikud lisasätted reisijast mitteolenevate tegurite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

5.3.3. Saatjata pagasi puhul kohased julgestuskontrolli meetmed

5.3.3.1. Punktiga 5.3.2 hõlmamata saatjata registreeritud pagas vaadatakse läbi ühe punktis 5.1.1 sätestatud meetodi abil ning kohaldades vajaduse korral komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

5.3.3.2. Registreeritud pagas, mis muutub saatjata pagasiks muudel kui punktis 5.3.2.2 osutatud põhjustel, eemaldatakse õhusõidukist ja vaadatakse läbi enne selle uuesti pealelaadimist.

5.3.3.3. Üksikasjalikud lisasätted saatjata registreeritud pagasi puhul kohaste julgestuskontrolli meetodite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

5.4. KEELATUD ESEMED

5.4.1. Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla liites 5-B loetletud esemeid.

5.4.2. Erandi punktist 5.4.1 võib teha tingimusel, et: a) pädev asutus kohaldab riiklikke eeskirju, mis annavad loa eseme kaasaviimiseks, ja b) järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju.

▼M2

5.4.3. Lennuettevõtja tagab, et reisijaid teavitatakse liites 5-B loetletud keelatud esemetest mis tahes ajal enne lennule registreerimise lõppu.

▼M7

LIIDE 5-A

REGISTREERITUD PAGAS

KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

Registreeritud pagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

Kanada

Fääri saared (Vagari lennujaam)

Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

Guernsey

Mani saar

Jersey

Montenegro

Singapuri Vabariik (Singapuri Changi lennujaam)

Iisraeli Riik (Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Ameerika Ühendriigid

Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.

Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

▼B

LIIDE 5-B

REGISTREERITUD PAGAS

KEELATUD ESEMED

Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla järgmisi esemeid:

lõhke- ja süüteained ning lõhke – ja süüteseadeldised

–

lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:

— laskemoon,

— sütikud;

— detonaatorid ja süütenöörid;

— miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon;

— ilutulestik ja muu pürotehnika,

— suitsupadrunid ja suitsupommid;

— dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained.

6. KAUP JA POST

6.0. ÜLDSÄTTED

6.0.1. Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab käesolevas peatükis määratletud ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus.

6.0.2. Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldisi, mida ei veeta vastavalt kohaldatavatele ohutuseeskirjadele, käsitatakse kauba- ja postisaadetiste puhul keelatud esemetena.

6.0.3. Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.

▼M12

6.0.4. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „Enne kauba laadimist edastatav eelteave“ (PLACI) esimest riskianalüüsi lennundusjulgestuse eesmärgil seoses õhuteed pidi liidu tolliterritooriumile ( 4 ) toodava kaubaga.

▼B

6.1. JULGESTUSKONTROLLI MEETMED – ÜLDSÄTTED

6.1.1. Kokkuleppeline esindaja vaatab kogu kauba ja posti enne õhusõidukisse laadimist läbi, välja arvatud juhul, kui: a) kokkuleppeline esindaja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või b) tuntud saatja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või c) kõnealuse saadetise suhtes on nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid kohaldanud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja ning saadetis on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni pealelaadimiseni ja seda ei veeta reisilennukil, või d) saadetis on läbivaatusest vabastatud ning on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates hetkest, kui sellest sai identifitseeritav lennukaup või identifitseeritav lennupost, kuni pealelaadimiseni.

6.1.2. Kui on põhjust uskuda, et saadetis, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on rikutud või et seda ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaatab kokkuleppeline esindaja selle enne õhusõidukisse laadimist uuesti läbi. Saadetisi, millel on selgeid märkimisväärseid märke rikkumisest või mis on muud moodi kahtlased, käideldakse kõrge riskitasemega kauba või postina (HRCM) vastavalt punktile 6.7.

▼M5 —————

▼M12

6.1.4. Juurdepääsu kauba ja posti julgestuspiirangualadele võib anda üksnes pärast seda, kui on kindlaks tehtud, millisesse järgmistest kategooriatest saadetist avatud alalt transportiv üksus kuulub: a) kokkuleppeline esindaja; b) tuntud saatja; c) punkti 6.6.1.1 alapunkti c kohaselt määratud vedaja, kes veab saadetisi, mille suhtes on eelnevalt kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid; d) mitte ükski alapunktides a, b ja c osutatud üksustest.

6.1.5. Kui kohaldatakse punkti 6.1.4 alapunkti c, tehakse julgestuspiirangualadele juurdepääsu andvale kokkuleppelisele esindajale, lennuettevõtjale või lennujaama käitajale kättesaadavaks liites 6-E esitatud allkirjastatud deklaratsiooni koopia, välja arvatud juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) vedaja on ise kokkuleppeline esindaja; b) vedu toimub vastuvõtva kokkuleppelise esindaja või lennuettevõtja nimel julgestuspiirangualadel. Liites 6-E esitatud allkirjastatud deklaratsiooni koopia vedaja poolt esitamise võib asendada samaväärse, juurdepääsupunkti eelneva teavitamise mehhanismiga, mille tagab kas lennujaamast väljaspool asuv saatja või kokkuleppeline esindaja, kelle nimel vedu toimub, või vastuvõttev kokkuleppeline esindaja või lennuettevõtja julgestuspiirangualadel.

6.1.6. Kauba- või postisaadetisi, mille suhtes ei ole julgestuskontrolli meetmeid varem kohaldatud, võib lubada julgestuspiirangualadele tingimusel, et nende suhtes kohaldatakse ühte järgmistest meetmetest: a) need vaadatakse enne sisenemist läbi vastavalt punktile 6.2 ning vastuvõtva kokkuleppelise esindaja või lennuettevõtja vastutusel; b) need saadetakse julgestuspiirangualal asuva kokkuleppelise esindaja või lennuettevõtja valdustesse nende vastutusel. Tarnimisel hoitakse selliseid saadetisi kaitstuna loata juurdepääsu eest, kuni need läbi vaadatakse. Selliseid saadetisi saatvad või neid loata juurdepääsu eest kaitsvad töötajad peavad olema tööle võetud vastavalt punktile 11.1.1 ja saanud vähemalt punkti 11.2.3.9 kohase väljaõppe.

▼B

6.2. LÄBIVAATUS

6.2.1. Läbivaatus

6.2.1.1. Kauba või posti läbivaatusel: a) kasutatakse vahendit või meetodit, mille abil on saadetise laadi arvesse võttes kõige tõenäolisem avastada keelatud esemeid, ja b) kasutatav vahend või meetod peab vastama standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid.

6.2.1.2. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda mõistlikkuse piires kindlaks teha, et saadetis ei sisalda keelatud esemeid, ei lubata saadetist läbi või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.

6.2.1.3. Kauba ja posti läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

6.2.1.4. Isikud, kes teostavad kauba läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev.

6.2.1.5. Kaup ja post vaadatakse kooskõlas liitega 6-J läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil: a) käsitsi läbivaatus; b) läbivalgustusseade; c) lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade; d) pommikoerad; e) lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; f) visuaalne kontroll; g) metallidetektorid (MDE). ▼M2 ————— ▼B

6.2.1.6. Muid asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid võib kasutada üksnes juhul, kui saadetise laadi tõttu ei ole võimalik kasutada muid punktis 6.2.1.5 täpsustatud vahendeid ja meetodeid, pädev asutus on andunud asjakohase loa ja sellest on teatatud komisjonile.

6.2.2. Läbivaatusest vabastamine

Läbivaatusest vabastamise nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

6.3. KOKKULEPPELISED ESINDAJAD

6.3.1. Kokkuleppelise esindaja tunnustamine

6.3.1.1. Kokkuleppelise esindaja tunnustab pädev asutus. Kokkuleppelise esindaja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline. Iga üksus, kes kohaldab punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrollimeetmeid, peab olema tunnustatud kokkuleppelise esindajana. Kõnealune nõue hõlmab kolmandatest isikutest logistikateenuse osutajaid, kes vastutavad integreeritud lao- ja transporditeenuste eest, lennuettevõtjaid ja käitlusteenuse osutajaid. Kokkuleppeline esindaja võib sõlmida alltöövõtulepingu ühe või mitme järgmise toimingu jaoks: a) punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise kokkuleppelise esindajaga; b) punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ja kui need meetmed on kaetud kokkuleppelise esindaja või lennujaama julgestusprogrammiga; c) punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse mujal kui kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ning kui pädev asutus on asjaomase üksuse vastavate teenuste pakkujana sertifitseerinud või tunnustanud ning nimekirja kandnud; d) saadetiste kaitse ning transpordi jaoks punkti 6.6 nõuetele vastava veoettevõtjaga.

6.3.1.2. Kokkuleppelise esindaja tunnustamiseks kohaldatakse järgmist menetlust. a) Taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asuvad taotlusega hõlmatud tegevuskohad. Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida kokkuleppeline esindaja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas esindaja ise kontrollib kõnealuste meetodite ja menetluste järgimist. Lennuettevõtja julgestusprogrammi, milles kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennuettevõtja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid, käsitatakse kokkuleppelise esindaja julgestusprogrammi käsitleva nõude täitmisena. Taotleja peab esitama ka liites 6-A sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – kokkuleppeline esindaja”. Sellele deklaratsioonile kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või julgestuse eest vastutav isik. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus. ▼M12 b) Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle alusel vastu võetud rakendusaktide nõuetele. Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 ( 5 ) artiklile 29 taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see viidi läbi vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist kokkuleppelise esindajana, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud läbivaatusnõuete puhul. Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) luba ja tolliameti asjakohase hindamise tulemused on kättesaadavad edasiseks kontrollimiseks. ▼B c) Kui pädev asutus jääb punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, tagab ta esindaja kohta vajalike andmete sisestamise liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus. Kui pädev asutus ei jää punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, teatatakse selle põhjustest viivitamata kokkuleppelise esindajana tunnustamist taotlevale üksusele; d) kokkuleppelist esindajat ei loeta tunnustatuks enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.

6.3.1.3. Kokkuleppeline esindaja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab esitatud julgestusprogrammi rakendamise eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud punkti 11.1 kohase taustakontrolli.

6.3.1.4. Kokkuleppelise esindaja korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas kokkuleppeline esindaja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Kohapealse kontrollina võib käsitada eelnevalt läbi viidud inspekteerimisi kokkuleppelise esindaja valdustes, mida pädev asutus on teostanud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et need hõlmavad kõiki tunnustamiseks vajalikke nõudeid. ▼M12 Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 29 kokkuleppelise esindaja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud läbivaatusnõuete puhul.

6.3.1.5. Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et kokkuleppeline esindaja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele, tühistab ta kokkuleppelise esindaja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas või -kohtades. Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning mitte hiljem kui 24 tunni jooksul kehtetuks tunnistamisest tagab pädev asutus, et endise kokkuleppelise esindaja staatuse muutumise kohta tehakse märge liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis. Kui kokkuleppelisel esindajal ei ole enam Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 ( 6 ) artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) luba või kui ta luba on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 39 punkti e ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 28 nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et tagada kokkuleppelise esindaja vastavus määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele. Kokkuleppeline esindaja teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja määruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loaga.

▼B

6.3.1.6. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on käesoleva lisa punkti 6.3 kohaselt tunnustatud kokkuleppeline esindaja tunnustatud kõigis liikmesriikides.

6.3.1.7. Punkti 6.3.1 nõudeid, välja arvatud punkti 6.3.1.2 alapunkti d nõue, ei kohaldata, kui pädev asutus ise kinnitatakse kokkuleppeliseks esindajaks.

▼M12

6.3.1.8. Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu kokkuleppelise esindaja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loa omamise seisukohast. See teave hõlmab uute kokkuleppeliste esindajate tunnustamist, kokkuleppelise esindaja staatuse kehtetuks tunnistamist, staatuse/tunnustuse pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist. Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad.

▼B

6.3.2. Kokkuleppelise esindaja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

6.3.2.1. Saadetist vastu võttes teeb kokkuleppeline esindaja kindlaks, kas üksus, kellelt ta saadetise saab, on kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja, esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja või mitte ükski eespool nimetatutest.

▼M2

6.3.2.2. Kokkuleppeline esindaja või lennuettevõtja nõuab mis tahes saadetist kättetoimetavalt isikult, et ta esitaks isikutunnistuse, passi, juhiloa või muu dokumendi, millel on tema foto ja mille on välja andnud või mida tunnustab riigi ametiasutus. Seda tunnistust või dokumenti kasutatakse saadetist kättetoimetava isiku tuvastamiseks.

▼B

6.3.2.3. Kokkuleppeline esindaja peab tagama, et saadetised, mille suhtes ei ole eelnevalt kõiki nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid kohaldatud a) vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2 või b) lubatakse kokkuleppelise esindaja ainuvastutusel ladustada kui saadetis, mis ei ole enne valimist identifitseeritav õhusõidukil vedamiseks lubatud saadetisena, ja see valitakse autonoomselt ilma kauba saatja või mis tahes muu isiku või üksuse (välja arvatud kokkuleppelise esindaja määratud ja vastava väljaõppe saanud isik või üksus) sekkumiseta. Punkti b võib kohaldada ainult juhul, kui kauba saatja ei ole eelnevalt teadlik sellest, et saadetist transporditakse õhuteed pidi.

▼M2

6.3.2.4. Pärast käesoleva lisa punktides 6.3.2.1–6.3.2.3 ja komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisa punktis 6.3 osutatud julgestuskontrollimeetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et kaupa ja posti kaitstakse vastavalt punktile 6.6.

▼B

6.3.2.5. Pärast punktides 6.3.2.1–6.3.2.4 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et lennuettevõtjale või teisele kokkuleppelisele esindajale edastatavale saadetisele oleks lisatud vajalik elektrooniline või kirjalik dokument kas lennusaatelehe või eraldi deklaratsiooni kujul.

6.3.2.6. Punktis 6.3.2.5 osutatud dokument peab olema pädeva asutuse kontrolliks kättesaadav mis tahes punktis enne saadetise laadimist õhusõidukisse ja pärast seda lennu vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem, ning sisaldama kogu järgmist teavet: a) pädeva asutuse poolt kokkuleppelisele esindajale antud kordumatu tähtnumbriline tunnus; b) saadetise kordumatu tunnus, näiteks (ettevõtjasisese või koond-) lennusaatelehe number; c) saadetise sisu, v.a komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punkti 6.2.1 alapunktides d ja e loetletud saadetiste puhul; d) saadetise julgestusstaatus, milles on märgitud: — „SPX” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks, või — „SCO” – turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks, või — „SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele; ▼M2 e) julgestusstaatuse määramise põhjus, milles on märgitud: i) „KC” – saadud tuntud saatjalt või ii) „AC” – saadud esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt või iii) „RA” – valinud kokkuleppeline esindaja või iv) kasutatud läbivaatusvahend või -meetod järgmiselt: — käsitsi läbivaatus (PHS); — läbivalgustusseade (XRY); — lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade; — pommikoerad (EDD); — lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade; — visuaalne kontroll (VCK); — metallidetektorid (CMD); — mis tahes muu meetod (AOM) vastavalt punktile 6.2.1.6 koos kasutatud meetodi kirjeldusega või v) saadetise läbivaatusest vabastamise põhjused; ▼B f) julgestusstaatuse määranud isiku nimi või sellega samaväärsed tunnusandmed ning määramise kuupäev ja kellaaeg; ▼M12 g) saadetisele teise kokkuleppelise esindaja määratud julgestusstaatuse aktsepteerinud kokkuleppelisele esindajale pädeva asutuse poolt antud kordumatu tunnus, sealhulgas transfeertoimingute puhul. ▼B Saadetisi teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale üleandev kokkuleppeline esindaja võib otsustada edastada üksnes alapunktides a kuni e ja alapunktis g nõutava teabe ning säilitada alapunktis f nõutav teave lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem. ▼M12 Transfeerkaup või -post, mille puhul lennuettevõtja või tema nimel tegutsev kokkuleppeline esindaja ei saa saatedokumentides kinnitada käesolevas punktis või vajaduse korral punktis 6.3.2.7 nõutud teavet, vaadatakse enne järgnevaks lennuks õhusõiduki pardale laadimist läbi. ▼B

6.3.2.7. Koondsaadetiste puhul loetakse punktide 6.3.2.5 ja 6.3.2.6 nõuded täidetuks järgmistel juhtudel: a) koondsaadetisega tegelev kokkuleppeline esindaja säilitab punkti 6.3.2.6 alapunktides a–g nõutava teabe iga konkreetse saadetise kohta lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem; ning b) koondsaadetisega kaasas olevad dokumendid sisaldavad koondsaadetisega tegeleva kokkuleppelise esindaja tähtnumbrilist tunnust, koondsaadetise kordumatut tunnust ja selle julgestusstaatust. Alapunkti a nõuded ei kehti selliste koondsaadetiste kohta, mis vastavalt komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punkti 6.2.1 alapunktidele d ja e vaadatakse alati läbi või mis on alati läbivaatusest vabastatud, tingimusel et kokkuleppeline esindaja annab koondsaadetisele kordumatu tunnuse, näitab ära selle julgestusstaatuse ning esitab ainsa põhjenduse konkreetse julgestusstaatuse määramise kohta.

6.3.2.8. Võttes vastu saadetise, mille suhtes ei ole kõiki nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid eelnevalt kohaldatud, võib kokkuleppeline esindaja otsustada mitte kohaldada punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmeid, vaid anda saadetis kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamise tagamiseks üle teisele kokkuleppelisele esindajale.

6.3.2.9. Kokkuleppeline esindaja peab tagama, et kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad isikud võetakse tööle ja neid koolitatakse vastavalt 11. peatüki nõuetele ja kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes kohaldatakse julgestuskontrollimeetmeid, võetakse tööle ja tagatakse nende julgestusvalmidusalane väljaõpe vastavalt 11. peatüki nõuetele. Kokkuleppelise esindaja kohaldatavate julgestuskontrolli meetmete suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

6.4. TUNTUD SAATJAD

6.4.1. Tuntud saatja tunnustamine

6.4.1.1. Tuntud saatja tunnustab pädev asutus. Tuntud saatja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline.

6.4.1.2. Tuntud saatja tunnustamisel kohaldatakse järgmist menetlust. ▼M2 a) Taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asub tema tegevuskoht. Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja korda, mida tuntud saatja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas saatja ise kontrollib kõnealuste meetodite ja korra järgimist. Taotlejale antakse liite 6-B dokument „Suunised tuntud saatjatele” ja liite 6-C dokument „Tuntud saatjate valideerimisel kasutatav kontrollkaart”. b) Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Selleks et hinnata taotleja vastavust eespool nimetatud nõuetele, kasutab pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija liite 6-C kohast tuntud saatjate valideerimisel kasutatavat kontrollkaarti. Kontrollkaart sisaldab kohustuste deklaratsiooni, mille allkirjastab kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik. Pärast valideerimisel kasutatud kontrollkaardi täitmist käsitletakse selles sisalduvat teavet piiratud juurdepääsuga teabena. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle asjaomasele pädevale asutusele. ▼M12 c) Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 2015/2447 artiklile 29 taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see toimub vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist tuntud saatjana. Sellistel juhtudel peab taotleja esitama liites 6-C esitatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatava kontrollkaardi 1. osas nõutava teabe ja saatma selle pädevale asutusele koos kohustuste deklaratsiooniga, millele kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik. Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) luba ja tolliameti asjakohase hindamise tulemused on kättesaadavad edasiseks kontrollimiseks. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele. ▼B d) Kui pädev asutus jääb rahule teabega, mis on esitatud vastavalt kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, tagab ta saatja kohta vajalike andmete sisestamise liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus. Kui pädev asutus ei jää rahule teabega, mis on esitatud vastavalt kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, teatatakse selle põhjustest viivitamata tuntud saatjana tunnustust taotlevale üksusele. e) Tuntud saatjat ei käsitata tunnustatuna enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.

6.4.1.3. Tuntud saatja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ja nende rakendamise järelevalve eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud punkti 11.1 kohase taustakontrolli.

6.4.1.4. Tuntud saatja korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas tuntud saatja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Kohapealse kontrollina võib käsitada eelnevalt läbi viidud inspekteerimisi kokkuleppelise esindaja valdustes, mida pädev asutus on teostanud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et need hõlmavad kõiki liite 6-C kontrollkaardil toodud osasid. ▼M12 Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 29 tuntud saatja asukohas tehtud kohapealset kontrolli.

6.4.1.5. Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et tuntud saatja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele, tühistab ta tuntud saatja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades). Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning mitte hiljem kui 24 tunni jooksul kehtetuks tunnistamisest tagab pädev asutus, et tuntud saatja staatuse muutumise kohta tehakse märge liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis. Kui tuntud saatjal ei ole enam määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) luba või kui ta luba on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 39 punkti e ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 28 nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et tagada tuntud saatja vastavus määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele. Tuntud saatja teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loaga.

▼B

6.4.1.6. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on käesoleva lisa punkti 6.4 kohaselt tunnustatud tuntud saatja tunnustatud kõigis liikmesriikides. ▼M2 —————

▼M12

6.4.1.7. Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu tuntud saatja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loa omamise seisukohast. See teave hõlmab uute tuntud saatjate tunnustamist, tuntud saatja staatuse kehtetuks tunnistamist, staatuse/tunnustuse pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist. Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad.

▼B

6.4.2. Tuntud saatja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

6.4.2.1. Tuntud saatja tagab, et: a) tegevuskoha või valduste julgestus on piisav selleks, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa ja identifitseeritavat lennuposti loata juurdepääsu eest, ja b) kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad isikud võetakse tööle ja neid koolitatakse vastavalt peatüki 11 nõuetele ning kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, võetakse tööle ja tagatakse nende julgestusvalmidusalane väljaõpe vastavalt peatüki 11 nõuetele, ja c) identifitseeritav lennukaup ja identifitseeritav lennupost on vastavalt vajadusele kas tootmise, pakendamise, ladustamise ja/või transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. Kui kõnealuseid julgestuskontrollimeetmeid ei ole saadetise suhtes mis tahes põhjusel kohaldatud või kui saadetist ei ole saatnud tuntud saatja enda nimel, peab tuntud saatja selle kokkuleppelise esindaja jaoks selgelt ära märkima, et saaks kohaldada punkti 6.3.2.3 sätteid.

6.4.2.2. Tuntud saatja peab olema nõus sellega, et saadetised, mille suhtes ei ole kohaldatud asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid, vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2.1.

6.5. ESINDAJA TEENUSEID KASUTAVAD KAUBASAATJAD

▼M12

6.5.1. Kokkuleppeline esindaja haldab andmebaasi, mis sisaldab järgmist teavet kõikide esindaja teenuseid kasutavate kaubasaatjate kohta, kelle ta on määranud enne 1. juunit 2017: a) ettevõtja andmed, sh tegevuskoha aadress (bona fide); b) äritegevuse laad; c) kontaktandmed, sh julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed; d) käibemaksukohustuslase number või ettevõtja registreerimisnumber; e) liite 6-D kohane allkirjastatud dokument „Kohustuste deklaratsioon – esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja“. Kui esindaja teenuseid kasutaval kaubasaatjal on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) luba, kantakse esimeses lõigus osutatud andmebaasi ka selle loa number. Kõnealune andmebaas peab olema pädevale asutusele kontrollimiseks kättesaadav.

▼M2

6.5.2. Kui esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimel ei tehta kahe aasta jooksul ühtegi kauba või posti lennutranspordiga seotud toimingut, aegub esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatus.

6.5.3. Kui pädev asutus või kokkuleppeline esindaja ei ole enam veendunud, et esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja järgib liites 6-D esitatud juhiseid, tunnistab kokkuleppeline esindaja viivitamata esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatuse kehtetuks. Kõikide kokkuleppelise esindaja määratud esindaja teenuseid kasutavate kaubasaatjate staatus kaotab kehtivuse 30. juunil 2021.

6.5.4. Kui dokumendis „Lennundusjulgestusalased juhised esindaja teenuseid kasutavatele kaubasaatjatele” ette nähtud julgestuskontrollimeetmeid ei ole saadetise suhtes mis tahes põhjusel kohaldatud või kui saadetist ei ole saatnud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja enda nimel, peab esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja selle kokkuleppelise esindaja jaoks selgelt ära märkima, et saaks kohaldada punkti 6.3.2.3.

▼M2 —————

▼B

6.6. KAUBA JA POSTI KAITSE

6.6.1. Kauba ja posti kaitse transpordi ajal

6.6.1.1. Selle tagamiseks, et saadetised, mille suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid, oleksid transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu eest: a) pakib või pitseerib kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja saadetised selliselt, et oleks võimalik tuvastada saadetise avamist; kui see ei ole võimalik, võetakse koondsaadetise terviklikkuse tagamiseks alternatiivsed kaitsemeetmed, ja b) saadetise transportimiseks kasutatava sõiduki kaubaruum lukustatakse või pitseeritakse ja riidest seintega sõidukid kindlustatakse TIR-nööridega selliselt, et oleks võimalik tuvastada saadetise avamist; lahtise veokastiga sõidukite koorma-ala hoitakse pideva piisava järelevalve all, ja c) kui veoettevõtja ei ole tunnustatud kokkuleppelise esindajana, esitab kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutava kaubasaatjana transpordilepingu sõlminud veoettevõtja allkirjastatult liites 6-E esitatud veoettevõtja deklaratsiooni. Kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, kellele veoettevõtja transporditeenust osutab, säilitab allkirjastatud deklaratsiooni. Allkirjastatud deklaratsiooni koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või asjaomasele pädevale asutusele. Alternatiivina punktile c võib veoettevõtja esitada kokkuleppelisele esindajale, tuntud saatjale või esindaja teenuseid kasutavale kaubasaatjale, kellele ta transporditeenust osutab, tõendid selle kohta, et pädev asutus on ta sertifitseerinud või tunnustanud. Nimetatud tõendid peavad hõlmama liites 6-E esitatud nõudeid ning nende koopiad säilitab asjaomane kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja. Koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või teisele pädevale asutusele.

6.6.1.2. Punkti 6.6.1.1 alapunkte b ja c ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes.

▼M12

6.6.1.3. Veoettevõtja tagab, et töötajad, kes võtavad vastu, veavad, ladustavad ja toimetavad kätte lennukaupa ning -posti, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, läbivad vähemalt järgmise: a) isiku usaldusväärsuse kontroll, mis hõlmab isikusamasuse ning elulookirjelduse ja/või esitatud soovituste kontrollimist; b) üldine julgestusvalmidusalane koolitus vastavalt punktile 11.2.7.

6.6.1.4. Kõik veoettevõtja töötajad, kellele antakse järelevalveta juurdepääs lastile ja postile punktis 6.6.1.3 osutatud ülesannete täitmisel või käesolevas peatükis sätestatud julgestuskontrolli meetmete rakendamisel: a) peavad olema edukalt läbinud taustakontrolli; b) peavad läbima julgestusalase koolituse vastavalt punktile 11.2.3.9.

6.6.1.5. Kui veoettevõtja kasutab ühe või mitme punktis 6.6.1.3 osutatud ülesande täitmiseks teise äriühingu teenuseid, peab selline äriühing vastama järgmistele tingimustele: a) ta sõlmib veoettevõtjaga veolepingu; b) ta hoidub edasisest alltöövõtust; c) ta rakendab vastavalt vajadusele punktide 6.6.1.3 ja 6.6.1.4 sätteid. Allhankijast veoettevõtja vastutab täielikult esindaja või saatja nimel teostatava transpordi eest.

▼B

6.6.2. ►M2 Kauba ja posti kaitse selle käitlemise, ladustamise ja õhusõidukisse laadimise ajal ◄

6.6.2.1. Kriitilises osas asuvaid kauba- ja postisaadetisi loetakse loata juurdepääsu eest kaitstuks.

▼M2

6.6.2.2. Muudes osades kui julgestuspiiranguala kriitilises osas asuvad kauba- ja postisaadetised peavad olema kaitstud loata juurdepääsu eest kuni hetkeni, mil need antakse üle teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale. Asjaomased kauba- ja postisaadetised tuleb paigutada kokkuleppelise esindaja valduste osadesse, mille suhtes kohaldatakse juurdepääsukontrolli meetmeid, või kui saadetised asuvad väljaspool eespool nimetatud osi, käsitatakse neid loata juurdepääsu eest kaitstuna järgmistel juhtudel: a) need on füüsiliselt kaitstud viisil, mis takistab keelatud esemete lisamist, või b) neid ei jäeta järelevalveta ning neile pääsevad juurde üksnes kauba ja posti õhusõidukisse laadimise eest vastutavad isikud.

▼B

6.7. KÕRGE RISKITASEMEGA KAUP JA POST (HRCM)

Kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.

6.8. KOLMANDATEST RIIKIDEST LIITU VEETAVA KAUBA JA POSTI KAITSE

6.8.1. Lennuettevõtjate määramine

6.8.1.1. Lennuettevõtja, kes veab kaupa või posti liites 6-Fi või 6-Fii loetlemata kolmanda riigi lennujaamast, et anda kõnealune kaup või post üle mõnes määruse (EÜ) nr 300/2008 reguleerimisalasse kuuluvas lennujaamas või kõnealusest lennujaamast selline kaup või post läbi vedada või seal maha laadida, määrab kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedavaks lennuettevõtjaks (ACC3) olenevalt asjaoludest üks järgmistest asutustest: a) selle liikmesriigi pädev asutus, kes väljastas lennuettevõtjale lennuettevõtja sertifikaadi (AOC); b) liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate lennuettevõtjate puhul selle liikmesriigi pädev asutus, mis on märgitud komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 ( 7 ) lisas; c) liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate ja määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas loetlemata lennuettevõtja puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on lennuettevõtja põhiline tegevuskoht ELis, või kõnealuse pädeva asutusega sõlmitud kokkuleppe kohaselt ELi mis tahes muu pädev asutus.

6.8.1.2. Lennuettevõtjale ACC3 staatuse andmine seoses kauba ja posti veoga, mida ta teostab lennujaamast, mille puhul on nõutav ACC3 staatus (edaspidi „asjaomane kaubavedu”), põhineb järgmisel: a) sellise isiku nimetamine, kes kaubaga seotud asjakohase tegevusega seoses üldiselt vastutab lennuettevõtja nimel kauba või posti julgestamist käsitlevate sätete rakendamise eest, ja b) ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne, millega kinnitatakse julgestusmeetmete rakendamist.

6.8.1.3. Pädev asutus omistab ACC3 staatuse andmisel lennuettevõtjale kordumatu tähtnumbrilise standardvormis tunnuse, millega identifitseeritakse lennuettevõtjat ja kolmanda riigi lennujaama, kust lennuettevõtja on määratud vedama ELi kaupa või posti.

6.8.1.4. Kõnealune staatus kehtib kuni viis aastat alates kuupäevast, mil pädev asutus sisestas ACC3 andmed liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.

6.8.1.5. ACC3, kelle andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi, tunnustatakse kõikides liikmesriikides kolmanda riigi lennujaamast ELi suunatud kogu tegevuse puhul.

▼M7

6.8.1.6. Kuna Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik teatas, et ta kavatseb vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 Euroopa Liidust välja astuda, kohaldatakse kõikide kõnealuse liikmesriigi poolt ACC3 staatuse saanud lennuettevõtjate suhtes järgmist: a) vastutus praeguse määramise eest antakse üle komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas (muudetud seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust) loetletud liikmesriigi pädevale asutusele; b) vastutus selliste ACC3 staatusega lennuettevõtjate eest, keda ei ole loetletud komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas (muudetud) antakse üle punkti 6.8.1.1 alapunktis c kindlaksmääratud pädevale asutusele; c) liikmesriigi pädev asutus, mida on kirjeldatud alapunktides a ja b, võib mõne teise liikmesriigi pädeva asutusega kokku leppida, et vastutuse konkreetse ACC3 staatust omava lennuettevõtja eest võtab endale asjaomase teise liikmesriigi pädev asutus. Sel juhul teatavad asjaomased liikmesriigid kõnealusest kokkuleppest viivitamata komisjonile; d) komisjon teavitab Ühendkuningriigi pädevat asutust liikmesriikidest, kes võtavad üle vastutuse Ühendkuningriigi antud ACC3 staatuse eest; e) Ühendkuningriigi pädev asutus teeb vastutust üle võtva liikmesriigi pädevale asu