02018R2034 — ET — 01.01.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/2034,

18. oktoober 2018,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes aastatel 2019–2021







Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

ICESi 5. alapiirkonnas (välja arvatud 5a rajoonis ja üksnes 5b rajooni liidu vetes) ning 6. ja 7. alapiirkonnas kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedase püügi suhtes aastatel 2019–2021 vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Mõisted

1. „Flaami paneel” – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille tagumine pool on vahetult kinnitatud noodapära külge. Paneeli ülemine ja alumine võrguosa peab koosnema vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt ning paneeli pinguletõmmatud pikkus peab olema vähemalt 3 meetrit;

▼M1

2. „selektiivtraali paneel” (ingl seltra panel) – sortimisseade, mis

a) koosneb ülemisest paneelist, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või vähemalt 300 mm (ruutsilm) ja mis on paigaldatud noodapära sirges osas asuvasse neljast paneelist koosnevasse karpsektsiooni;

b) on vähemalt 3 m pikk;

c) asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 meetrit ning

d) on sama lai kui traali karpsektsiooni ülemise võrgulina laius (st ulatub jamuõmblusest jamuõmbluseni).

▼B

3. „sortimisrestiga sortimisseade” (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava;

4. „CEFASi sortimisrest” (ingl k CEFAS netgrid) – sortimisrestiga sortimisseade, mille on välja töötanud keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (The Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, CEFAS) homaari püügiks Iiri meres;

5. „üles-alla veetavate võrgutrossidega traal” (ingl k flip-flap trawl) – sortimisrestiga varustatud võrgutraal, mis on mõeldud selleks, et vähendada homaari püügi puhul tursa, kilttursa ja merlangi kaaspüüki;

6. „ülesveetav võrgutross” (ingl k flip-up rope) – põhjalähedase püügi piimtraalidel kasutatava püügiseadme selline modifikatsioon, mis aitab vältida nii püügiseadet kui ka püütud saaki kahjustavate kivide ja rahnude traali sattumist;

7. „merepõhjaorganismide väljalaske paneel” (ingl k Benthic release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli, tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja mis tahes merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist;

8. „Keldi mere kaitseala” – ICESi 7f ja 7 g rajoonis ning osaliselt 7j rajooni veed põhja pool laiuskraadi 50°N ja ida pool pikkuskraadi 11°W.

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhineva erand norra salehomaari puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse

a) lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid ( 1 ) FPO ja FIX) ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

b) põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või rohkem, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

c) põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 määratletud (so parema selektiivsusega) püügivahendeid, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

▼M1

d) traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm, ICESi 6a rajoonis kuni 12 meremiili kaugusel rannikust püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhineva erand hariliku merikeele puhul

1. ICESi 7d rajoonis kuni kuue meremiili kaugusel rannikust, kuid väljaspool noorkalade kasvuala kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit hariliku merikeele (Solea solea) püügi suhtes juhtudel, kus püütud isendid on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja püütud traallaudadega põhjatraalidega (püügivahendite koodid OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm ning mida kasutatakse laevadel,

a) mille pikkus on maksimaalselt 10 meetrit ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ning

b) kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem, ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse mis tahes püügivahenditega loodepiirkonna vetes (ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas) püütud railaste (Rajiformes) suhtes.

2. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne iga aasta 31. maid täiendava teadusliku teabe lõikes 1 sätestatud erandi toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu enne iga aasta 1. augustit.

3. Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse kägurai suhtes kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019 täiendava teadusliku teabe kõnealuse erandi toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu enne 1. augustit 2019.

4. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse

a) ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis abaratega püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes;

b) ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis traallaudadega traalidega püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes;

c) atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, mille mootori maksimaalne võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse piimtraale (BT2), mis on varustatud ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga;

d) atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, millel kasutatakse piimtraale (BT2), mille mootori maksimaalne võimsus on 221 kW ja mille maksimaalne pikkus on 24 meetrit ning mis on ehitatud kalapüügiks kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ning millega püügi käigus ei ületa traalimise keskmine kestus 1,5 tundi.

2. Lõike 1 punktides c ja d osutatud erandeid kohaldatakse ajutiselt kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019 täiendava teadusliku teabe kõnealuste erandite toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide puhul

1. ICESi 5. alapiirkonnas (välja arvatud 5a rajoonis ja üksnes 5b rajooni liidu vetes) ning 6. ja 7. alapiirkonnas kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide suhtes.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 8

Vähese tähtsusega erandid

1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

a) merlangi (Merlangius merlangus) puhul 2019. aastal kuni 6 % ja 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;

b) merlangi (Merlangius merlangus) puhul 2019. aastal kuni 6 % ja 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;

c) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke;

d) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f, 7 g ja 7h rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga;

e) kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale, nootasid ja piimtraale;

f) tursa (Gadus morhua) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale, nootasid ja piimtraale;

g) stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale;

h) hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul 2019. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale.

2. Lõike 1 punktides e–h sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad niipea kui võimalik, kuid enne 31. maid 2019 täiendava teadusliku teabe kõnealuste erandite toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu enne 1. augustit 2019.

Artikkel 9

Keldi mere kaitseala käsitlevad konkreetsed tehnilised meetmed

1. Alates 1. juulist 2019 peavad Keldi mere kaitsealal tegutsevad põhjatraale või nootasid kasutavad kalalaevad kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

a) 110 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 120 mm ( 2 );

b) 100 mm T90-tüüpi noodapära;

c) 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 160 mm.

2. Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 5 % moodustab norra salehomaari püük, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

a) vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujulise võrgusilmaga paneele;

b) selektiivtraali paneele;

c) kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 850/98 ( 3 ) XIVa lisas või sarnase sortimisrestiga sortimisseade;

d) 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm.

3. Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 55 % moodustab merlangi püük või Euroopa merluusi, megrimi ja euroopa merikuradi püük kokku, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

a) 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm;

b) 90 mm T90-tüüpi noodapära;

c) 80 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 160 mm;

d) 80 mm noodapära, mille kahemeetrise silindri ruudukujulise võrgusilma suurus on 100 mm;

4. Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning mille kogupüügist ICESi 7f rajoonis (5 läänepikkusest ida pool) moodustavad tursklased (Gadidae) alla 10 %, kasutama 80 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 120 mm.

5. Eelnevalt loetletud püügivahenditele võib alternatiivina lisada muu selektiivsust võimaldava püügivahendi või seadme, mis on STECFi hinnangu kohaselt tursa, kilttursa ja merlangi püügi puhul samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega.

Artikkel 10

Iiri merd käsitlevad konkreetsed tehnilised meetmed

1. Alates 1. jaanuarist 2019 peavad ICESi 7a rajoonis (Iiri meri) tegutsevad põhjatraale või nootasid kasutavad kalalaevad järgima lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tehnilisi meetmeid.

2. Laevad, milledel kasutatakse põhjatraale ja nootasid, mille noodapära võrgusilma suurus on 70 mm või üle selle, kuid väiksem kui 100 mm ja mille kogupüügist moodustab norra salehomaari püük üle 5 %, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

a) vahend, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujulise võrgusilmaga paneele;

b) selektiivtraali paneelid;

c) kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 850/98 XIVa lisas;

d) CEFASi sortimisrest;

e) üles-alla veetavate võrgutrossidega traal.

3. Laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:

a) 120 mm noodapära;

b) eliminaator-tüüp traal, mille paneeli võrgusilma suurus on 600 mm ja noodapära 100 mm.

4. Laevad, mis kasutavad püügiks põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, peavad kasutama 100 mm noodapära, mille paneeli ruudukujulise võrgusilma suurus 100 mm. ►M1 Seda sätet ei kohaldata laevadel, mille püügist moodustab norra salehomaari püük üle 30 % või ebakammkarbi püük üle 85 %. ◄

5. Eelnevalt loetletud püügivahenditele võib alternatiivina lisada muu selektiivsust võimaldava püügivahendi või seadme, mis on STECFi hinnangu kohaselt tursa, kilttursa ja merlangi püügi puhul samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.