02013R1071 — ET — 21.12.2014 — 001.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/33) (ELT L 297 7.11.2013, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1071/2013,

24. september 2013,

rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud)

(EKP/2013/33)







Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „rahaloomeasutus” – residendist ettevõtja, kes kuulub mis tahes järgmisse sektorisse: 1) keskpangad ja 2) muud rahaloomeasutused, mis koosnevad järgmistest: a) hoiuseid kaasavad ettevõtted: i) krediidiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) ( 1 ) artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratlusele ja ii) hoiuseid kaasavad ettevõtted, mis ei ole krediidiasutused ning mis on: — muud finantseerimisasutused, kes sisuliselt tegelevad finantsvahendusega ja mille tegevus on vastu võtta hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid institutsioonilistelt üksustelt, mitte ainult rahaloomeasutustelt (rahaloomeasutusena liigitamise määrab rahaloomeasutuste emiteeritud instrumentide ja krediidiasutuste paigutatud hoiuste asendatavuse aste), ning anda laene ja/või investeerida väärtpaberitesse majanduslikus mõttes oma arvel, või — e-raha asutused, kes e-raha emiteerides tegelevad peamiselt finantsvahendusega, või b) rahaturufondid vastavalt artiklile 2;

b) „andmeesitaja” ja „resident” – tähendus kattub määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 määratlusega;

c) „asjaomane RKP” – RKP euroala liikmesriigis, kus RA on resident;

d) „finantsvahendusettevõte, FVC” – tähendus kattub määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 määratlusega;

e) „väärtpaberistamine” – järgmine tehing: a) traditsiooniline väärtpaberistamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 määratlusele ja/või b) väärtpaberistamine vastavalt määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 määratlusele, millega kaasneb FVC-le väärtpaberistatud laenude võõrandamine;

f) „e-raha asutus” ja „e-raha” – tähendus kattub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ ( 2 ) artikli 2 lõigete 1 ja 2 määratlusega;

g) „väärtuse vähendamine” – laenu halvenemise tõttu laenujäägi summa otsene vähendamine bilansis;

h) „kustutamine” – laenu bilansilise jääkväärtuse vähendamine, millega kaasneb selle kustutamine bilansist;

i) „haldur” – rahaloomeasutus, kelle tegevus on seotud väärtpaberistamise aluseks oleva või muul viisil üle antud laenuga, st põhisumma tagasimakse ja intressi kogumisega kohustatud isikutelt;

j) „laenu võõrandamine” – laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek andmeesitajalt vastuvõtjale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu;

k) „laenu omandamine” – laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek üleandjalt andmeesitajale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu;

l) „kontsernisisesed positsioonid” – emaettevõttest ning kõigist selle otsesele või kaudsele kontrollile alluvatest euroala residentidest ettevõtetest koosnevale kontsernile kuuluvate euroala hoiuseid kaasavate ettevõtete vahelised positsioonid;

m) „lihtsustatud aruandlusega asutus” – väike rahaloomeasutus, mille suhtes on tehtud erand vastavalt artikli 9 lõikele 1;

n) „eemaldamine” – laenu või selle osa mittearvestamine seisudes, mis esitatakse I lisa 2. ja 3. osa alusel, sh selle eemaldamine seoses artikli 9 lõikes 4 osutatud erandi kohaldamise tõttu.

Artikkel 2

Rahaturufondide identifitseerimine

Rahaturufondidena käsitletakse kõikidele järgmistele kriteeriumidele vastavaid ühisinvesteerimisettevõtjaid, kui:

a) nende investeerimiseesmärk on fondi põhisumma säilitamine ja kasu teenimine rahaturuinstrumentide intressimääradelt;

b) nad investeerivad rahaturuinstrumentidesse, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) ( 3 ) kriteeriumidele, või hoiustesse krediidiasutustes või kelle investeerimine tagab nende poolt investeeritava portfelli likviidsuse ja hinnatavuse samaväärsel alusel;

c) nad tagavad nende rahaturuinstrumentide, millesse nad investeerivad, hea kvaliteedi, mida hindab fondivalitseja. Rahaturuinstrumentide kvaliteeti hinnatakse muu hulgas järgmiste faktorite põhjal: i) rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet; ii) rahaturuinstrumendi poolt esindatud varaliigi olemus; iii) struktureeritud finantsinstrumentide osas – struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja tehingupoole risk; iv) likviidsusprofiil;

d) nad tagavad, et nende portfelli kaalutud keskmine tähtaeg (weighted average maturity, WAM) ei ületa kuut kuud ja kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (weighted average life, WAL) ei ületa 12 kuud (vastavalt I lisa 1. osa 2. jaole);

e) nad esitavad igapäevaselt oma aktsiate/osakute puhasväärtuse (net asset value, NAV) ja hinna arvutuse, samuti pakuvad igapäevaselt aktsiate/osakute ostmist ja lunastamist;

f) nende piirang väärtpaberitesse investeerimise lunastamise kuupäevani jäänud tähtaja osas on kaks aastat või vähem tingimusel, et järgmise intressimäära muutmise kuupäevani jäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem, kusjuures ujuva intressimääraga väärtpaberid peavad põhinema rahaturu intressimääral või indeksil;

g) nad piirduvad investeerimisel teistesse fondidesse rahaturufondi mõistele vastavate fondidega;

h) nad ei võta ei otseselt ega kaudselt positsioone aktsiakapitalis või kaupades, sh tuletisinstrumentide kaudu, ning kasutavad tuletisinstrumente ainult kooskõlas fondi rahaturu investeerimisstrateegiaga. Välisvaluutaga seotud tuletisinstrumente võib kasutada ainult riski maandamiseks. Emitendi vääringus (non-base) väärtpaberitesse võib investeerida ainult valuutariski täieliku maandamise korral;

i) nende puhasväärtus on püsiv või kõikuv.

Artikkel 3

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1. Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb rahaloomeasutustest, kes on residendid euroala liikmesriikide territooriumil (kooskõlas II lisa 1. osaga).

2. Tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluvate rahaloomeasutuste suhtes kohaldatakse statistikaaruandluse kõiki nõudeid, kui ei kohaldata artiklis 9 sätestatud erandeid.

3. Rahaloomeasutuse määratlusele vastavad üksused kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse ka siis, kui nad ei kuulu määruse (EL) nr 575/2013 reguleerimisalasse.

4. I lisa 2. osa punktis 5.7 osutatud rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta statistilise teabe kogumisel koosneb tegelik andmeid esitav üldkogum ka teistest finantsvahendusettevõtetest, välja arvatud kindlustusseltsid ja pensionifondid (edaspidi „OFI”), kooskõlas mis tahes eranditega vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile c, kui need on kohaldatavad. RKPd võivad käesoleva määruse kohaldamisel koostada tegeliku andmeid esitava üldkogumi osa moodustavate OFIde loetelu ja seda ajakohastada I lisa 2. osa punktis 5.7 sätestatud põhimõtete kohaselt.

Artikkel 4

Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri

1. EKP juhatus koostab rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja ajakohastab seda, võttes arvesse sageduste ja tähtaegadega seotud nõudeid, mis tulenevad selle nimekirja kasutamisest EKP kohustusliku reservi süsteemis. Rahaloomeasutuste statistilises nimekirjas tuleb osutada, kas RA suhtes kohaldatakse EKP kohustusliku reservi süsteemi. Kõnealune rahaloomeasutuste nimekiri peab olema ajakohane, täpne, võimalikult homogeenne ja statistiliste eesmärkide seisukohalt piisavalt stabiilne.

2. RKPd ja EKP teevad rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja selle ajakohastused andmeesitajatele kättesaadavaks asjakohasel viisil, sealhulgas elektrooniliselt, interneti kaudu või andmeesitaja taotluse korral paberkandjal.

3. Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri on koostatud ainult teavitamise eesmärgil. Kui nimekirja uusim kättesaadav versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi üksuse suhtes, kes ei ole oma statistikaaruandluse nõudeid kohaselt täitnud, kui asjaomane üksus kasutas ebatäpset nimekirja heauskselt.

Artikkel 5

Statistikaaruandluse nõuded

1. Tegelik andmeid esitav üldkogum teatab selle liikmesriigi keskpangale, mille resident rahaloomeasutus on: a) igakuised kuulõpu bilansi ja b) igakuiste agregeeritud ümberhindluskohanduste seisud. Agregeeritud ümberhindluskohanduste aruandlus esitatakse laenude kustutamise/vähendamise osas ja väärtpaberite hinna ümberhindamise osas. Täiendavad andmed teatavate bilansikirjete kohta esitatakse kord kvartalis või aastas. RKPd võivad koguda kvartaliandmeid igakuiselt, kui see aitab parandada andmete koostamist. Nõutav statistiline teave on täpsustatud käesoleva määruse I lisas.

2. RKPd võivad RAde poolt emiteeritud ja hoitavate väärtpaberite kohta nõutavat statistilist teavet koguda väärtpaberite kaupa (security-by-security basis), kui lõikes 1 osutatud andmed saab tuletada kooskõlas IV lisas sätestatud statistika miinimumnõuetega.

3. RAd esitavad vastavalt I lisa 4. osa tabelis 1A sätestatud miinimumnõuetele igakuiseid ümberhindamise kohandusi käsitlevad andmed EKP poolt nõutava täieliku andmekogumi kohta. RKPd võivad koguda lisaandmeid, mida miinimumnõuded ei hõlma. Need lisaandmed võivad käsitleda tabelis 1A märgitud jaotusi, mis ei kuulu „Miinimumnõuete” hulka.

4. EKP võib nõuda selgitavat teavet RKP poolt kogutud kohanduste andmete kohta liigis „Ümberliigitamine ja muud kohandused”.

5. EKP võib kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõudeid, kooskõlas 19. augusti 2010. aasta otsusega EKP/2010/10 statistikaaruandluse nõuete eiramise kohta ( 4 ).

Artikkel 6

Täiendavad statistikaaruandluse nõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga

RAd esitavad järgmise teabe:

a) aruandlusperioodi jooksul teostatud laenude väärtpaberistamise ja muu laenude ülemineku netovood, vastavalt I lisa 5. osa punktile 2;

b) aruandlusperioodi lõpu seisud ja vastaval perioodil tehtud finantstehingud, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laenude osas, mille puhul RA tegutseb haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 3; RKPd võivad aruandluskohustust laiendada kõikidele RAde hallatavatele bilansist eemaldatud laenudele, mis on väärtpaberistatud või muul viisil üle antud;

c) kvartalilõpu seisud kõikide laenude osas, mille puhul RA tegutseb väärtpaberistamise haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 4;

d) rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 39 (IAS 39), rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 (IFRS 9) või samalaadsete riigisiseste raamatupidamisreeglite kohaldamisel perioodi lõpu seisud seoses laenudega, mis võõrandati väärtpaberistamise teel, mida ei ole bilansist eemaldatud, vastavalt I lisa 5. osa punktile 5.

Artikkel 7

Tähtajalisus

1. RKPd otsustavad, millal ning millise perioodilisusega nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et pidada kinni käesolevas määruses allpool märgitud tähtaegadest, võttes arvesse EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisel nõutavat tähtajalisust, ning teavitavad sellest andmeesitajaid.

2. RKPd esitavad statistika kuuandmed EKP-le 15. tööpäeva lõpuks pärast selle kuu lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

3. RKPd esitavad statistika kvartaliandmed EKP-le 28. tööpäeva lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

Artikkel 8

Raamatupidamiseeskirjad statistikaaruandluses

1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, järgivad rahaloomeasutused käesolevale määrusele vastavas aruandluses raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusnormides, millega on võetud üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta ( 5 ), ja muudes kohaldatavates rahvusvahelistes standardites.

2. Andmed hoiustega seonduvate kohustuste ja laenude kohta esitatakse laenu põhisumma kuulõpu seisuna. See summa ei võta arvesse laenu kustutamist ja väärtuse vähendamist kohaldatava raamatupidamistava alusel. Hoiustega seonduvaid kohustuste ja laenude andmeid ei tasaarvestata mis tahes muu vara või kohustustega.

3. Varad ja kohustused esitatakse statistikaaruannetes brutosummas, ilma et see piiraks euroala liikmesriikides kehtivate raamatupidamistavade ja tasaarvelduseeskirjade kohaldamist.

4. RKPd võivad lubada proviseeritud laenude aruandlust, millest on maha arvatud eraldised, ja ostetud laenude aruandlust soetamisel kokkulepitud hinnaga, kui sellist aruandlusviisi kasutavad kõik residentidest andmeesitajad.

Artikkel 9

Erandid

1. Väikestele rahaloomeasutustele võib teha erandeid järgmiselt:

a) RKPd võivad teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 5 %;

b) krediidiasutuste puhul vähendab punktis a osutatud erand statistikaaruandluse nõudeid juhul, kui erandit kohaldatakse, ilma et see mõjutaks III lisas sätestatud kohustusliku reservi arvutamise nõudeid;

c) kui punktis a osutatud erandit kohaldatakse väikestele RAdele, kogub RKP vähemalt kogubilansi aastaandmeid, et võimaldada jälgida väikeste andmeesitajate kogumahtu riigi RAde bilansiseisus;

d) ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võivad RKPd anda erandeid krediidiasutustele, kes ei kuulu punktide a ja b kohaldamisalasse, ning vähendada nende aruandluskoormust kooskõlas I lisa 6. osas sätestatud nõuetega, juhul kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 10 % riigi RAde bilansist ega 1 % euroala RAde bilansist;

e) selleks et vajadusel anda ja tühistada erandeid iga aasta alguses, peavad RKPd õigeaegselt kontrollima, et punktides a ja d sätestatud tingimused on täidetud;

f) väikestel RAdel on õigus erandeid mitte kasutada ning täita aruandlusnõudeid täies mahus.

2. RKPd võivad rahaloomeasutustele teha erandeid järgmiselt:

a) RKPd võivad vabastada rahaturufondid artikli 5 lõikes 1 sätestatud statistikaaruandluse nõuetest, kui rahaturufondid esitavad bilansiandmed kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artikliga 5, mille suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid: i) rahaturufondid esitavad need andmed igakuiselt kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) I lisas sätestatud kombineeritud meetodiga ja artiklis 9 sätestatud ajal ja ii) rahaturufondid esitavad kuulõpu seisud rahaturufondide aktsiate/osakute kohta kooskõlas artikli 7 lõikes 2 sätestatud tähtajalisuse nõuetega;

b) RKPd võivad rahaloomeasutustele teha erandeid ka järgmiste statistikaaruandluse nõuete osas: i) koondandmete esitamine järgmiste positsioonide kohta: 1) keskpankade ja hoiuseid kaasavate ettevõtete hoiused ja neile antud laenud; 2) tehingupoolte sektorite, v.a mittefinantsettevõtete sektor, hoiused ja neile antud laenud esialgsete tähtaegade kaupa ja 3) euroalasisesed piiriülesed hoiused ja laenud riikide ja sektorite kaupa; ii) koondandmete esitamine laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta; iii) andmete esitamine kindlustusettevõtete ja pensionifondide varade ja kohustuste positsioonide kohta sektorite kaupa; iv) andmete esitamine kontsernisiseste positsioonide, laenude ja hoiuste kohta;

c) RKPd võivad teha statistikaaruandluse kohustuse osas erandeid rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse suhtes: i) kui rahaturufondide aktsiad/osakud emiteeritakse esmakordselt või kui turu arengu tõttu tuleb aruandlusvarianti või -variantide kombinatsiooni muuta (vt määratlus I lisa 2. osa punkti 5.7 alapunktis b), võivad riikide keskpangad teha üheks aastaks erandeid I lisa 2. osa punktis 5.7 sätestatud statistikaaruandluse nõuete osas, või ii) kui nõutavat statistilist teavet rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta kogutakse vastavalt I lisa 2. osa punktile 5.7 muudest kättesaadavatest allikatest. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks iga aasta algusest jõustada EKP nõusolekul erandeid või need tühistada.

3. Rahaloomeasutustele võib teha erandeid ümberhindluskohandustest teatamise suhtes järgmiselt:

a) RKPd võivad teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskohandustest teatamise suhtes, kõrvaldades nõude teatada rahaturufondide ümberhindluskohandustest, ilma et see piiraks lõiget 1;

b) RKPd võivad teha erandeid väärtpaberite hinna ümberhindamise sageduse ja tähtaegade suhtes ning nõuda neid andmeid kord kvartalis ja samasuguse tähtajaga nagu kvartaliseisude andmete puhul järgmistel tingimustel: i) eri hindamismeetodeid kasutavad andmeesitajad esitavad RKPdele asjakohase teabe hindamistavade kohta, sealhulgas koguselised näitajad selle kohta, kui suur on nende hoitavate instrumentide protsentuaalne maht, ja ii) kui on toimunud oluline ümberhindamine, on RKPdel õigus nõuda andmeesitajatelt lisateavet selle kuu kohta, millal see toimus;

c) RKPd võivad anda erandeid seoses väärtpaberite ümberhindamise aruandlusega, sh võib sellest aruandlusest täielikult vabastada, krediidiasutustele, kes esitavad väärtpaberite kuuseisud väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) järgmistel tingimustel: i) aruandlus hõlmab iga väärtpaberi kohta väärtpaberite bilansis kajastamise väärtuse ja ii) väärtpaberite osas, millel puuduvad avalikult kättesaadavad tunnuskoodid, peab aruandlus hõlmama teavet instrumendi liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav vähemalt I lisa 5. osas osutatud jaotuse miinimumnõuete tuletamiseks.

4. Rahaloomeasutustele võib teha erandeid nende laenude statistikaaruandluse suhtes, mis võõrandatakse väärtpaberistamise teel.

Asjaomased RKPd võivad lubada rahvusvahelist raamatupidamisstandardit 39 (IAS 39), rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit 9 (IFRS 9) või samalaadseid riigi raamatupidamisreegleid kohaldavatel RAdel I lisa 2. ja 3. osas nõutavatest positsioonidest välja jätta väärtpaberistamise teel võõrandatud laenud; see peab toimuma kooskõlas riigi tavaga ja tingimusel, et seda kohaldatakse kõikide residentidest RAde suhtes.

5. RKPd võivad teha rahaloomeasutustele erandeid euroalaväliste liikmesriikidega seotud teatavate kvartaliseisude esitamise suhtes.

Kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid mingi euroalavälise liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes või positsioonid euroalavälise liikmesriigi vääringu suhtes on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale mis tahes sellisest otsusest teatama.

Artikkel 10

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1. Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas IV lisas sätestatud edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate miinimumnõuetega.

2. RKPd määratlevad ja rakendavad riigi erisusi arvestades aruandlusnõudeid, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord võimaldab saada nõutava statistilise teabe ja täpselt kontrollida edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate IV lisas sätestatud miinimumnõuete järgimist.

Artikkel 11

Ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine

Ühinemise, jagunemise või muu ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teatab tegelik andmeesitaja pärast seda, kui sellise toimingu läbiviimise kavatsus on avalikustatud, ja aegsasti enne ühinemise, jagunemise või ümberkorralduse jõustumist, asjaomasele RKP-le käesolevas määruses sätestatud statistilise aruandluse nõuete täitmiseks kavandatud korra.

Artikkel 12

Esitatud statistilise teabe kasutamine kohustusliku reservi kohaldamisel

1. Krediidiasutuste poolt käesoleva määruse kohaselt esitatud statistilist teavet kasutab iga krediidiasutus oma reservibaasi arvutamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9). Iga krediidiasutus kasutab seda teavet eelkõige selleks, et kontrollida oma reservi hoidmise nõude täitmist hoidmisperioodil.

▼M1

2. Lihtsustatud aruandlusega väikeste asutuste reservibaasiandmed reservi kahe hoidmisperioodi kohta põhinevad kvartalilõpu andmetel, mida RKPd on kogunud 28 tööpäeva jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida need andmed hõlmavad.

▼B

3. EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamise III lisas sätestatud erinõudeid kohaldatakse vastuolu korral määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) sätete asemel.

4. EKP ja krediidiasutuste likviidsuse juhtimise hõlbustamiseks kinnitatakse reservinõuded hiljemalt reservide hoidmisperioodi esimesel päeval; siiski võib erandjuhtudel tekkida vajadus, et krediidiasutused teataksid reservibaasi või kinnitatud reservinõuete parandamisest. Reservinõuete kinnitamise või tunnustamise kord ei piira andmeesitajate kohustust edastada alati õiget statistilist teavet ja parandada juba edastatud ebaõige statistiline teave esimesel võimalusel.

Artikkel 13

Statistilise teabe kontrollimine ja kohustuslik kogumine

RKPdel on õigus kontrollida või kohustuslikus korras koguda teavet, mille andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse kohaselt, ilma et see piiraks nende õiguste kasutamist EKP poolt. Eelkõige kasutavad RKPd seda õigust juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida IV lisas sätestatud miinimumnõudeid edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise kohta.

Artikkel 14

Aruandluse algus

1. Aruandlus algab käesoleva määruse alusel 2014. aasta detsembri andmetega.

2. I lisa 3. osa tabeli 3 nende lahtrite osas, mis puudutavad euroala liikmesriike, algab kvartaliandmete aruandlus käesoleva määruse alusel esimestest kvartaliandmetest pärast nendes liikmesriikides euro kasutuselevõtu kuupäeva.

3. I lisa 3. osa tabelite 3 ja 4 nende lahtrite osas, mis puudutavad euroalaväliseid liikmesriike, algab kvartaliandmete aruandlus käesoleva määruse alusel esimestest kvartaliandmetest pärast nende Euroopa Liiduga liitumise kuupäeva. Kui asjaomane RKP otsustab mitte nõuda esimesi aruandeid ebaoluliste andmete kohta alates esimestest kvartaliandmetest pärast asjaomase riigi või asjaomaste riikide ühinemist Euroopa Liiduga, algab aruandlus 12 kuu möödudes sellest, kui RKP andmeesitajatele andmete nõudmisest teatab.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

2. Viited kehtetuks tunnistatud määrusele loetakse viideteks käesolevale määrusele VI lisas sätestatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 16

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.









I LISA

RAHALOOMEASUTUSED JA STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

Sissejuhatus

Rahaloomeasutuste sektori bilanssi hõlmav liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), statistikasüsteem koosneb kahest järgmisest põhiosast:

a) rahaloomeasutuste statistiline nimekiri (teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimise kohta vt 1. osa) ja

b) nende rahaloomeasutuste poolt kord kuus, kvartalis ja aastas esitatava statistilise teabe määratlus (vt 2. kuni 7. osa).

Rahaloomeasutuste bilansi kohta täieliku teabe saamiseks on samuti vaja kehtestada teatavad statistikaaruandluse nõuded investeerimisfondidele (IFd), mis ei ole rahaturufondid, ja muudele finantsvahendusettevõtetele peale kindlustusseltside ja pensionifondide (edaspidi „OFId”), kui nad osalevad rahaturufondide (money market funds, MMF) aktsiaid/osakuid hõlmavas finantstegevuses. Seda statistilist teavet koguvad riikide keskpangad (RKPd) RAdelt, IFdelt ja OFIdelt 2. osas sätestatud piires vastavalt siseriiklikule korrale, mis põhineb artiklis 1 ja II lisas sätestatud ühtlustatud määratlustel ja liigitustel.

Baasraha koosneb ringluses olevatest pangatähtedest ja müntidest ning rahaloomeasutuste muudest rahalistest kohustustest (hoiused ja muud finantsinstrumendid, mis on hoiuste lähedased asendajad). Baasraha vastaskirjed koosnevad kõikidest rahaloomeasutuse bilansi ülejäänud kirjetest. EKP koostab ka finantsvoogude statistika, mis tuletatakse andmetest seisude kohta ja muudest andmetest, kaasa arvatud rahaloomeasutuste edastatud andmed (vt 5. osa).

EKP nõuete kokkuvõte on toodud 8. osas.

1. OSA

Teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimine

1. JAGU

Teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimine hoiuste asendatavuse põhimõtete järgi

1.1. Finantsasutused, mis ei ole krediidiasutused ja mis emiteerivad hoiuste lähedaseks asendajaks peetavaid finantsinstrumente, liigitatakse rahaloomeasutusteks, kui nad muudes aspektides vastavad rahaloomeasutuse määratlusele. Selle liigituse aluseks olev kriteerium on hoiuste asendatavus (st see, kas kohustused liigitatakse hoiusteks), mille kindlakstegemisel lähtutakse nende likviidsusest, mis hõlmab arveldatavust, konverteeritavust, väärtuse püsivust ja turustatavust, arvestades asjakohastel puhkudel nende emiteerimise tähtaega.

Neid hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui sellise kohustuse jaoks on olemas eraldi liik.

1.2. Hoiuste asendatavuse kindlakstegemisel ja kohustuste liigitamisel hoiusteks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „arveldatavus” – võimalus kasutusele võtta finantsinstrumenti paigutatud vahendeid eri makseviiside, näiteks tšekkide, ülekandekorralduste, otsearvelduste või muude samalaadsete vahendite abil;

b) „konverteeritavus” – võimalus konverteerida finantsinstrumente rahasse või arveldushoiustesse, võttes arvesse sellest tulenevaid kulusid; majandusliku kasu kaotamist sellise konverteerimise puhul võib käsitada likviidsusastet vähendava piiranguna;

c) „väärtuse püsivus” – eelteave finantsinstrumendi täpse likvideerimisväärtuse kohta riigi vääringus;

d) „turustatavaks” loetakse väärtpabereid, mida reguleeritud turgudel regulaarselt noteeritakse ja millega nendel turgudel kaubeldakse. Avatud investeerimisfondide aktsiatel puudub turg selle tavatähenduses. Investorid teavad siiski aktsiate igapäevast noteeringut ja võivad selle hinnaga rahalisi vahendeid välja võtta.

2. JAGU

Rahaturufondide identifitseerimise põhimõtted

Artikli 2 eesmärgil kohaldatakse järgmist:

a) rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet loetakse heaks, kui iga seda instrumenti hinnanud tunnustatud reitinguagentuur on sellele andnud ühe kahest kõrgeimast lühiajalisest krediidireitingust; või, kui instrumenti ei ole hinnatud, selle kvaliteet on hinnatud samaväärseks fondivalitseja reitingu sisemenetluses. Kui tunnustatud reitinguagentuur jagab oma kõrgeima lühiajalise reitingu kahte kategooriasse, loetakse need reitingud üheks kategooriaks ja kõrgeimaks võimalikuks reitinguks;

b) erandina punktist a võib rahaturufond olla riiklik emissioon, millel on vähemalt investeerimiskvaliteedi hinnang. Riiklik emissioon tähendab kesk-, regionaalse või kohaliku valitsuse või liikmesriigi keskpanga, EKP, Euroopa Liidu või Euroopa Investeerimispanga poolt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumenti;

c) väärtpaberite, sh struktureeritud finantsinstrumentide WALi arvutamisel on tähtaja arvutamise aluseks instrumendi lunastamiseni järelejäänud tähtaeg. Samas, kui finantsinstrumendil on müügioptsioon, võib müügioptsiooni teostamise kuupäeva lugeda seaduslikuks järelejäänud tähtajaks, kui järgmised tingimused on täidetud: i) teostamise kuupäeval võib fondivalitseja müügioptsiooni vabalt kasutada; ii) müügioptsiooni tehinguhind on lähedane instrumendi eeldatava väärtusega järgmisel teostamise kuupäeval; iii) rahaturufondi investeerimisstrateegiast tuleneb, et optsiooni kasutamine järgmisel teostamise kuupäeval on väga tõenäoline;

d) WALi ja WAMi arvutamisel võetakse arvesse finantstuletisinstrumentide, hoiuste ja tõhusa portfellihalduse meetodite mõju;

e) kaalutud keskmine tähtaeg (WAM) tähendab keskmist ajavahemikku fondis olevate alusväärtpaberite tähtaja lõpuni, mida kaalutakse iga instrumendi suhtelise osa kajastamiseks, eeldusega, et ujuva intressimääraga instrumendi tähtaeg on ajavahemik, mis jääb järgmise rahaturu intressimäära muutmiseni, mitte ajavahemik väärtpaberi põhisumma tagasimaksmiseni. WAMi kasutatakse praktikas rahaturufondi tundlikkuse mõõtmiseks rahaturu intressimäärade suhtes;

f) järelejäänud tähtaeg (WAL) tähendab kaalutud keskmist ajavahemikku iga fondis oleva väärtpaberi tähtaja lõpuni, st ajavahemik kuni põhisumma täieliku tagasimaksmiseni, olenemata intressist ja allahindlusteta. Erinevalt WAMi arvestusest ei võimalda WALi arvutamine ujuva intressimääraga väärtpaberite ja struktureeritud finantsinstrumentide kohta kasutada intressimäära muutmise kuupäevi ja seetõttu kasutatakse ainult väärtpaberi osas kehtivat lõpptähtaega. WALi kasutatakse krediidiriski mõõtmiseks, kuna pikemaajalisem põhisumma lunastamise edasilükkamine tähendab suuremat krediidiriski. WALi kasutatakse ka likviidsusriski piiramiseks;

g) rahaturuinstrumendid on rahaturul tavaliselt kaubeldavad instrumendid, mis on likviidsed ja mille väärtust saab täpselt mõõta mis tahes ajahetkel;

h) fondivalitseja on ettevõtja, kelle igapäevane tegevus on rahaturufondi portfelli haldus.

2. OSA

Bilanss (kuu seisud)

Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on EKP-l vaja tabelis 1 näidatud järgmisi andmeid.

1. Instrumendiliigid

a) Kohustused

Asjakohased instrumentide liigid on järgmised: ringluses olev sularaha, hoiustega seonduvad kohustused, rahaturufondide emiteeritud aktsiad/osakud, emiteeritud võlaväärtpaberid, omakapital ja muud kohustused. Rahaliste ja mitterahaliste kohustuste eristamiseks jaotatakse hoiustega seonduvad kohustused omakorda üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks ja tagasiostulepinguteks (repotehingud). Vt määratlused II lisas.

b) Varad

Asjakohased instrumentide liigid on järgmised: sularaha, laenud, hoitavad võlaväärtpaberid, investeerimisfondide aktsiad, põhivara ja muu vara. Vt määratlused II lisas.

2. Liigitamine tähtaja järgi

Esialgse tähtaja järgi liigitust võib kasutada üksikasjalike näitajate alusel teostatava instrumentide liigitamise asemel juhul, kui eri turgudel kasutatavad finantsinstrumendid ei ole täielikult võrreldavad.

a) Kohustused

Instrumendid jaotatakse tähtajavööndi tähtpäevade (või etteteatamistähtaegade) kaupa järgmiselt: kokkulepitud tähtajaga hoiuste puhul üheaastane ja kaheaastane esialgne tähtaeg; etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste puhul kolmekuuline etteteatamisaeg ja kaheaastane etteteatamisaeg. Repotehinguid tähtaegade alusel ei jaotata, sest üldjuhul on need väga lühiajalised instrumendid (tavaliselt on esialgne tähtaeg alla kolme kuu). Rahaloomeasutuste emiteeritud võlaväärtpaberid jaotatakse samuti ühe- ja kaheaastase tähtaja alusel. Rahaturufondide emiteeritud aktsiaid/osakuid ei ole vaja tähtaegade alusel jaotada.

b) Varad

Instrumendid jaotatakse tähtajavööndi tähtpäevade kaupa järgmiselt: rahaloomeasutuste laenud euroala residentidele (v.a rahaloomeasutused) tuleb jaotada allsektorite kaupa ning rahaloomeasutuste laenud kodumajapidamistele veel eesmärgi kaupa, mõlemad üheaastase ja viieaastase tähtaja vöönditesse; ja rahaloomeasutuste valduses olevad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud teised euroalal asuvad rahaloomeasutused, tuleb jaotada ühe- ja kaheaastase tähtaja vöönditesse, et võimaldada rahaloomeasutuste vaheliste selle instrumendi osaluste tasaarveldust rahaagregaatide arvutamisel.

3. Liigitamine eesmärgi järgi ja laenude eristamine, kui laenuvõtjaks on füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud

Laenude osas kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonidele tuleb esitada jaotused laenu eesmärgi kohta (tarbimislaen, eluasemelaen, muu laen). Liigi „Muu laen” osas tuleb eristada laenud, mis on antud füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele (vt instrumendiliikide määratlusi II lisa 2. osas ja sektorite määratlusi II lisa 3. osas). RKPd võivad loobuda nõudest eristada füüsilisest isikust ettevõtjate / juriidilise isiku õigusteta ühingute laene, kui need moodustavad alla 5 % euroala liikmesriigi eluasemelaenudest kokku.

4. Liigitamine vääringu järgi

Rahaagregaatide arvutamisel lubatavate bilansikirjete osas tuleb eraldi näidata eurodes vääringustatud seisud, et EKP-l oleks võimalus teha rahaagregaate kindlaks nii, et need hõlmaksid mis tahes vääringus koos või ainult eurodes vääringustatud seise.

5. Liigitamine tehingupoole sektori ja residentsuse järgi

5.1. Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on vaja kindlaks määrata need euroala territooriumil asuvad tehingupooled, kes moodustavad raha hoidva sektori. Selleks jaotatakse tehingupooled, mis ei ole rahaloomeasutused, määruses (EL) nr 549/2013 (vt II lisa 3. osa) sätestatud Euroopa arvepidamise muudetud süsteemi (edaspidi „ESA 2010”) alusel valitsemissektoriks (S.13), millest hoiustega seonduvates kohustustes kokku identifitseeritakse eraldi keskvalitsus (S.1311), ja muudeks residentide sektoriteks. Rahaagregaatide ja krediidi vastaskirjete igakuise sektori eristuse arvutamiseks esitatakse muude residentide sektorite kohta järgmised allsektorid: investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124), muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127), kindlustusseltsid (S.128), pensionifondid (S.129), mittefinantsettevõtted (S.11) ja kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15). Ühendatud tehingupoolte sektorites (S.125 + S.126 + S.127) määratletakse eraldi tehingupooled, mis on finantsvahendusettevõtted ja kesksed tehingu osapooled. Füüsilisest isikust ettevõtjate / juriidilise isiku õigusteta ühingute osas vt punkti 3. Pidades silmas hoiustega seonduvaid kohustusi kokku ja hoiuseliike „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud”, eristatakse EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamiseks lisaks ka krediidiasutusi, muid rahaloomeasutustest tehingupooli ja keskvalitsust.

5.2. Hoiustega seonduvate kohustuste ja laenude varaliigi kogusumma osas eristatakse pangandussektori laenuandmis- ja rahastamispoliitika paremaks mõistmiseks ja pankadevahelise tegevuse paremaks jälgimiseks lisaks ka keskpankasid (S.121) ja hoiuseid kaasavaid ettevõtteid, v.a keskpank (S.122), ning välismaailma pankasid ja mittepankasid.

5.3. Kontsernisiseste positsioonide osas eristatakse ühte kontserni kuuluvate (riigisiseseid ja teiste euroala liikmesriikide) krediidiasutuste vaheliste seoste tuvastamiseks lisaks ka laenude ja hoiuste positsioone ja tehinguid hoiuseid kaasavate ettevõtete, v.a keskpank, vahel (S.122).

5.4. Kuni üheaastase algtähtajaga võlaväärtpaberite osas, mis on jaotatud sektorite kaupa, eristatakse parema ülevaate saamiseks riikide ja pankade vaheliste seoste kohta lisaks ka valitsemissektorit (S.13).

5.5. Repo-/pöördrepo- või samalaadsetest tehingutest „Muude finantsvahendusettevõtete (S.125) + finantsvahenduse abiettevõtetega (S.126) + varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjatega” (S.127) tulenevad teatavad hoiused/laenud võivad olla seotud keskse tehingupoolega tehtavate tehingutega. Keskne tehingupool on üksus, mis asub õiguslikult finantsturgudel kaubeldavate lepingute poolte vahel ning mis on ostja iga müüja jaoks ja müüja iga ostja jaoks. Kuna sellised tehingud asendavad sageli kahepoolset suhet RAde vahel, eristatakse täiendavalt hoiuseliiki „Tagasiostu lepingud”, mis kajastab tehinguid keskse tehingupoolega. Samuti eristatakse varaliiki „Laenud”, mis kajastab pöördrepotehinguid nende tehingupooltega.

5.6. Kõikides statistilistes jaotustes eristatakse riigisiseseid ja riigiväliseid euroala tehingupooli. Euroalal asuvad tehingupooled identifitseeritakse vastavalt nende riigisisesele liigitusele sektorite või asutuste kaupa kooskõlas EKP statistiliste nimekirjadega ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatust „Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual”, mis järgib ESA 2010-le vastavaid liigituspõhimõtteid. Väljaspool euroala territooriumi asuvaid tehingupooli ei ole vaja eristada geograafilise asukoha järgi.

5.7. Euroala liikmesriikide rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes teatavad andmeesitajad vähemalt andmed valdaja residentsuse kohta järgmistes jaotustes: riigisisene/riigivälised euroala liikmesriigid/välismaailm, et arvestusest oleks võimalik välja jätta euroala mitteresidentide seisud. RKPd võivad vajaliku statistilise teabe tuletada ka määruse (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) alusel kogutud andmete põhjal, kui need andmed vastavad käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tähtaegadega seotud nõuetele ning IV lisas määratletud miinimumnõuetele.

a) Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta peetakse siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust (sh valdaja residentsust puudutav teave), teatavad emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad kuubilansi andmed nende emiteeritud aktsiate/osakute valdaja residentsuse jaotuste kohta.

b) Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta ei peeta siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust või mille kohta peetakse küll arvestust, kuid see ei sisalda teavet valdaja residentsuse kohta, teatavad andmeesitajad residentsuse jaotuste kohta vastavalt meetodile, mille otsustab asjaomane RKP kokkuleppel EKPga. See nõue piirdub ühe järgmise variandiga või variantide kombinatsiooniga, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste turgude korraldust ja kõnealuse liikmesriigi õiguskorda. RKPd jälgivad selle nõude täitmist regulaarselt. i) Emiteerivad rahaturufondid Emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad esitavad andmed nende poolt emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta. See teave võib pärineda aktsiate/osakute vahendajalt või muult aktsiate/osakute emiteerimise, tagasiostmise või üleandmisega seotud üksuselt. ii) Rahaloomeasutused ja OFId kui rahaturufondide aktsiate/osakute haldajad Andmeesitajatena esitavad rahaturufondide aktsiate/osakute haldajateks olevad RAd ja OFId andmed selliste aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, mille on emiteerinud residendist rahaturufondid ja mida hallatakse valdaja nimel või samuti haldajana tegutseva teise vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) haldaja eristab valdajate nimel hallatavaid rahaturufondide aktsiaid/osakuid teiste haldajate nimel hallatavatest aktsiatest/osakutest ja ii) enamikku rahaturufondide aktsiatest/osakutest haldavad riigisisesed residendist asutused, mis on liigitatud finantsvahendusettevõteteks (RAd või OFId). iii) RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid, teatavad andmed selliste residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, millega need andmeesitajad kauplevad valdaja või muu tehingus osaleva vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) rakendatakse täisaruandlust, st aruandlus hõlmab kõiki andmeesitajate tehinguid; ii) esitatakse täpsed andmed euroala mitteresidentidega tehtud ostu- ja müügitehingute kohta; iii) samade aktsiate/osakute emiteerimis- ja tagasinõudmisväärtuse (mis ei hõlma tasusid) vahelised erinevused on minimaalsed, ja iv) euroala mitteresidentide hoitav residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiatest/osakute kogum on väike. iv) Juhul kui võimalusi i kuni iii ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sh RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe alusel.

▼C1

Tabel 1

Kuuseisud (6)







BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Riigivälised, euroala riigid C. Välismaailm D. Kokku Kokku RAd (3) Mitte-RAd Kokku RAd (3) Mitte-RAd Kokku Pangad Mittepangad sellest: keskpank (S1.121) sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S1.122) sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid sellest: keskpank (S1.121) sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S1.122) sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid sellest: krediidiasutused Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsemissektor Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) sellest: krediidiasutused Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsemissektor Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) sellest: CCP (4) sellest: FVCd sellest: CCP (4) sellest: FVCd (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) KOHUSTUSED 8 Ringluses olev sularaha 9 Hoiused * * * * * * * kuni üks aasta üle ühe aasta sellest: kontsernisisesed poitsioonid sellest: arveldushoiused sellest: kuni kaks aastat sellest: sündikaatlaenud 9e Euro * * * * 9.1e Üleööhoiused * * * * sellest: arveldushoiused 9.2e Kokkulepitud tähtajaga hoiused kuni üks aasta * * * * üle ühe aasta ja kuni kaks aastat * * * * üle kahe aasta * * * * * * * * * * * 9.3e Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused kuni kolm kuud * * * * üle kolme kuu * * * * sellest: üle kahe aasta (1) * * * * * * * * * * * 9.4e Repod * * * * * * * * * * * 9x Välisvaluutad 9.1x Üleööhoiused * * * * 9.2x Kokkulepitud tähtajaga hoiused kuni üks aasta * * * * üle ühe aasta ja kuni kaks aastat * * * * üle kahe aasta * * * * * * * * * * * 9.3x Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused kuni kolm kuud * * * * üle kolme kuu * * * * sellest: üle kahe aasta (2) * * * * * * * * * * * 9.4x Repod * * * * * * * * * * * 10 MMF aktsiad/osakud (3) 11 Emiteeritud võlaväärtpaberid 11e Euro kuni üks aasta * üle ühe aasta ja kuni kaks aastat * sellest: kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % üle kahe aasta * 11x Välisvaluutad kuni üks aasta * üle ühe aasta ja kuni kaks aastat * sellest: kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % üle kahe aasta * 12 Kapital ja reservid 13 Muud kohustused







BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Riigivälised, euroala riigid C. Välismaailm D. Kokku RAd Mitte-RAd RAd Mitte-RAd sellest keskpank (S.121) sellest hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S.122) Valitsemis- sektor (S.13) Muud residentide sektorid sellest: keskpank (S.121) sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S.122) Valitsemis- sektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinants- ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinants- ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) sellest: CCP (4) sellest: FVCd Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen sellest: CCP (4) sellest: FVCd Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen sellest: SP/P (3) sellest: SP/P (3) VARAD 1 Sularaha 1e sellest: euro 2 Laenud kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta sellest: kontsernisisesed poitsioonid sellest: sündikaatlaenud sellest: pöördrepod 2e sellest: euro sellest: vaba tagasimaksega krediidid ja arvelduskrediidid sellest: tavaline krediitkaardi krediit sellest: pikendatud krediitkaardikrediit 3 Hoitavad võlaväärtpaberid 3e Euro kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta 3x Välisvaluutad kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta 4 Omandiväärtpaberid 5 Investeerimisfondide aktsiad/osakud Rahaturufondide aktsiad/osakud Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad ja osakud 6 Mittefinantsvarad (sh põhivarad) 7 Muu vara

▼B

3. OSA

Bilanss (kvartali seisud)

Rahapoliitilise arengu täpsemaks analüüsiks ja muudel statistilistel eesmärkidel on EKP-l põhikirjete osas vaja järgmisi andmeid.

1. Euroala mitterahaloomeasutustele antud krediidi jaotused allsektorite, tähtaegade ja hüpoteekide kohta (vt tabel 2). See on vajalik, et võimaldada rahaloomeasutuste üldise laenuandmise (laenud ja väärtpaberid) täielikku sektori- ja tähtajastruktuuri jälgimist raha hoidva sektori põhjal. Kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete osas tuleb esitada täiendavad jaotused hüpoteeklaenude kohta. Mittefinantsettevõtete ja kodumajapidamiste selliste eurodes vääringustatud laenude osas, mille algtähtaeg on üle ühe ja üle kahe aasta, tuleb esitada täiendavad jaotused teatavate järelejäänud tähtaegade ja intressimäära muutmise perioodide kohta (vt tabel 2). Intressimäära muutmine tähendab kehtivas laenulepingus sätestatud intressimäära muutmist. Laenud, mille suhtes kohaldatakse intressimäära muutmist, on muu hulgas laenud, mille intressimäär vaadatakse perioodiliselt läbi seoses indeksi (näiteks EURIBOR) muutusega, laenud, mille intressimäär on pidevas muutumises („ujuvmäär”), ja laenud, mille intressimäära vaatab RA läbi omal äranägemisel.

2. Euroala liikmesriikide valitsemissektori (välja arvatud keskvalitsus) rahaloomeasutuste hoiustega seonduvate kohustuste jaotus allsektorite kaupa (vt tabel 2). See on vajalik kuuaruannete täiendamiseks.

3. Euroalaväliste tehingupooltega seotud positsioonide jaotused sektorite kohta (vt tabel 2). Kui ESA 2010 ei kehti, liigitatakse sektorid riikide arvepidamise süsteemi (edaspidi „SNA 2008”) kohaselt.

4. Tuletisinstrumentide bilansiväliste positsioonide ning laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi identifitseerimine muu vara ja muude kohustuste hulgas (vt tabel 2). Jaotus on vajalik statistilise järjepidevuse tagamiseks.

5. Jaotused riikide kohta, sealhulgas positsioonid Euroopa Investeerimispangas ja Euroopa stabiilsusmehhanismis (vt tabel 3). Jaotus on vajalik rahapoliitilise keskkonna arengu täpsemaks analüüsiks ja samuti seoses üleminekunõuetega ja andmete kvaliteedi kontrolliga.

6. Mitterahaloomeasutuste euroalasiseste piiriüleste hoiuste ja laenude kohta sektorite kaupa (vt tabel 3). Jaotus on vajalik liikmesriigi rahaloomeasutuste sektorite positsioonide hindamiseks teiste euroala liikmesriikide suhtes.

7. Jaotused vääringute kohta (vt tabel 4). Jaotus on vajalik, et võimaldada finantsvoogude statistika arvutamist vahetuskursimuutustega kohandatud rahaagregaatide ja vastaskirjete kohta, kui need agregaadid hõlmavad kõiki vääringuid kokku.

▼C1







Tabel 2 Kvartaliseisud (jaotus sektorite kaupa) BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Riigivälised, euroala riigid C. Välismaailm D. Kokku RA Mitte-RAd RA Mitte-RAd Kokku Kokku Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid Pangad Mittepangad Kokku Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsemissektor Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) Kokku Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsemissektor Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) Valitsemissektor Muud residentide sektorid Kokku Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312) Kohalik omavalitsus (S.1313) Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid (S.1314) Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen Kokku Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312) Kohalik omavalitsus (S.1313) Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid (S.1314) Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis KOHUSTUSED 8. Ringluses olev sularaha 9. Hoiused M M M 9.1. Üleööhoiused M M M M M M M M M M M M M M M M 9.2. Kokkulepitud tähtajaga hoiused M M M M M M M M M M M M M M M M 9.3. Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused M M M M M M M M M M M M M M M M 9.4. Repod M M M M M M M M M M M M M M M M 10. MMF aktsiad/osakud 11. Emiteeritud võlaväärtpaberid 12. Kapital ja reservid 13. Muud kohustused sellest: tuletisinstrumendid sellest: hoiustelt kogunenud intress VARAD 1. Sularaha 2. Laenud M M M M M kuni üks aasta M M M M M M M M M M M M üle ühe aasta ja kuni viis aastat M M M M M M M M M M M M üle viie aasta M M M M M M M M M M M M 2e Euro Laenud algtähtajaga üle ühe aasta sellest: laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem või võrdne ühe aastaga sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul Laenud algtähtajaga üle kahe aasta sellest: laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem või võrdne kahe aastaga sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul 3. Hoitavad võlaväärtpaberid M M M M M kuni üks aasta üle ühe aasta 4. Omandiväärtpaberid M M M 5. Investeerimisfondide aktsiad/osakud Rahaturufondide aktsiad/osakud Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad ja osakud 6. Mittefinantsvarad (sh põhivarad) 7. Muu vara sellest: tuletisinstrumendid sellest: hoiustelt kogunenud intress



M Kuuandmete nõuded, vt tabel 1.







Tabel 3 Kvartaliseisud (jaotus riikide kaupa) BILANSIKIRJED EL Välismaailm (v.a EL) Muu euroala liikmesriik Euroalaväline liikmesriik Teatavad ELi institutsioonid (*1) KOHUSTUSED 8. Ringluses olev sularaha 9. Hoiused rahaloomeasutustelt mitterahaloomeasutustelt Valitsemissektor Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad Kindlustusseltsid Pensionifondid Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid mittefinantsettevõtted Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid 10. Emiteeritud võlaväärtpaberid 11. MMF aktsiad/osakud 12. Kapital ja reservid 13. Muud kohustused VARAD 1. Sularaha 2. Laenud rahaloomeasutustele mitterahaloomeasutustele Valitsemissektor Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad Kindlustusseltsid Pensionifondid Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid mittefinantsettevõtted Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid 3. Hoitavad võlaväärtpaberid emiteeritud rahaloomeasutuste poolt kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt 4. Omandiväärtpaberid 5. Investeerimisfondide aktsiad/osakud Rahaturufondide aktsiad/osakud Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad ja osakud 6. Mittefinantsvarad (sh põhivarad) 7. Muu vara (*1) Andmeid tuleb eristada Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa stabiilsusmehhanismi osas, viidates sektori liigitusele.







Tabel 4 Kvartaliseisud (jaotus vääringute kaupa) BILANSIKIRJED Kõik vääringud kokku Euro ELi vääringud, v.a euro Vääringud, v.a ELi liikmesriikide vääringud, kokku Kokku Muude ELi liikmesriikide vääringud GBP Kokku USD JPY CHF Muud vääringud kokku KOHUSTUSED 9. Hoiused A. Riigisisesed rahaloomeasutustelt M M mitterahaloomeasutustelt M B. Muud euroala liikmesriigid rahaloomeasutustelt M M mitterahaloomeasutustelt M C. Välismaailm kuni üks aasta M üle ühe aasta M pankadelt Q mittepankadelt Q 10. Emiteeritud võlaväärtpaberid M M VARAD 2. Laenud A. Riigisisesed rahaloomeasutustele M mitterahaloomeasutustele M M B. Muud euroala liikmesriigid rahaloomeasutustele M mitterahaloomeasutustele M M C. Välismaailm kuni üks aasta M üle ühe aasta M pankadele Q mittepankadele Q 3. Hoitavad võlaväärtpaberid A. Riigisisesed emiteeritud rahaloomeasutuste poolt M M emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt M M B. Muud euroala liikmesriigid emiteeritud rahaloomeasutuste poolt M M emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt M M C. Välismaailm emiteeritud pankade poolt Q mittepankade emiteeritud Q



M Kuuandmete nõuded, vt tabel 1.



Q Kvartaliandmete nõuded, vt tabel 2.

▼B

4. OSA

Ümberhindluskorrigeerimise esitamine finantsvoogude statistika koostamiseks

Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjeid käsitleva voogude statistika koostamiseks vajab EKP andmeid ümberhindluskorrigeerimise kohta laenude kustutamise/vähendamise ja väärtpaberite hinna ümberhindamise osas.

1. Laenude kustutamine/vähendamine

Laenude kustutamise/vähendamisega seotud korrigeerimistest teatatakse selleks, et EKP saaks koostada voogude statistika kahe järjestikuse perioodi seisude põhjal. Korrigeerimine peab näitama muutusi laenude seisudes, mille andmed esitati kooskõlas 2. ja 3. osaga, mis tulenevad laenude väärtuse vähendamisest, sh laenujäägi väärtuse lõplikust vähendamisest (kustutamine). Samuti peaks korrigeerimine peegeldama laenude provisjoni muudatusi, kui RKP otsustab, et bilansiseisud tuleb kirjendada netosummas ilma provisjonita. Samuti esitatakse andmed kustutamise/vähendamise kohta, mis on registreeritud laenu müümise või üleandmise ajal kolmandale isikule, kui see on identifitseeritav.

Miinimumnõuded seoses laenude kustutamise/vähendamisega on esitatud tabelis 1A.

2. Väärtpaberite hinna ümberhindamine

Väärtpaberite hinna ümberhindamise kohandus kajastab väärtpaberite hindamises esinevaid kõikumisi, mis tekivad väärtpaberite noteerimise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. See kohandus hõlmab muutusi, mis toimuvad vaatlusaja jooksul perioodilõpu bilansi seisudes seoses muutustega väärtpaberite kirjendamise kontrollväärtuses, st võimalikku kasumit/kahju. Samuti võib see sisaldada hindamismuudatusi, mis tulenevad väärtpaberitehingutest, st realiseeritud kasum/kahju.

Miinimumnõuded seoses väärpaberite hinna ümberhindamisega on esitatud tabelis 1A.

Bilansi kohustuste poole osas ei ole aruandluse miinimumnõuet kehtestatud. Kui andmeesitajad hindavad emiteeritud võlaväärtpabereid viisil, millega kaasnevad muutused nende perioodilõpu seisudes, võivad RKPd selliste muutuste suhtes andmeid koguda. Sellised andmed esitatakse „Muu ümberhindluse” kohandustena.

▼C1

Tabel 1A

Kuu ümberhindamised (10)







BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Riigivälised, euroala riigid C. Välismaailm D. Kokku Kokku RAd Mitte-RAd Kokku RAd Mitte-RAd Kokku Pangad Mittepangad sellest: keskpank (S.121) sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S.122) sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid sellest: keskpank (S.121) sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S.122) sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid sellest: krediidiasutused Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsemissektor Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) sellest: krediidiasutused Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsemissektor Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) sellest: CCP (3) sellest: FVCd sellest: CCP (3) sellest: FVCd (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) KOHUSTUSED 8 Ringluses olev sularaha 9 Hoiused kuni üks aasta üle ühe aasta sellest: kontsernisisesed positsioonid sellest: arveldushoiused sellest: kuni kaks aastat sellest: sündikaatlaenud 9e Euro 9.1e Üleööhoiused sellest: arveldushoiused 9.2e Kokkulepitud tähtajaga hoiused kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta 9.3e Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused kuni kolm kuud üle kolme kuu sellest: üle kahe aasta (2) 9.4e Repod 9x Välisvaluutad 9.1x Üleööhoiused 9.2x Kokkulepitud tähtajaga hoiused kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta 9.3x Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused kuni kolm kuud üle kolme kuu sellest: üle kahe aasta (2) 9.4x Repod 10 MMF aktsiad/osakud * * * * MIINIMUM 11 Emiteeritud võlaväärtpaberid 11e Euro kuni üks aasta * üle ühe aasta ja kuni kaks aastat * sellest: kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % * üle kahe aasta * 11x Välisvaluutad kuni üks aasta * üle ühe aasta ja kuni kaks aastat * sellest: kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % * üle kahe aasta * 12 Kapital ja reservid 13 Muud kohustused







BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Riigivälised, euroala riigid C. Välismaailm D. Kokku RAd Mitte-RAd RAd Mitte-RAd sellest: keskpank (S.121) sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S.122) Valitsemis- sektor (S.13) Muud residentide sektorid sellest: keskpank (S.121) sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a. keskpank (S.122) Valitsemis- sektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinants- ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinants- ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) sellest: CCP (3) sellest: FVCd Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen sellest: CCP (2) sellest: FVCd Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen sellest: SP/P (2) sellest: SP/P (3) VARAD 1 Sularaha 1e sellest: euro 2 Laenud MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta sellest: kontsernisisesed positsioonid sellest: sündikaatlaenud MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM sellest: pöördrepod 2e sellest: euro sellest: vaba tagasimaksega krediidid ja arvelduskrediidid sellest: tavaline krediitkaardikrediit sellest: pikendatud krediitkaardikrediit 3 Hoitavad võlaväärtpaberid MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM sellest: üle kahe aasta (2) MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM 3e Euro kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta 3x Välisvaluutad kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta 4 Omandiväärtpaberid MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM 5 Investeerimisfondide aktsiad/osakud Rahaturufondide aktsiad/osakud MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad ja osakud MIINIMUM MIINIMUM MIINIMUM 6 Mittefinantsvarad (sh põhivarad) 7 Muu vara

(

1

) Sõnaga „MIINIMUM” märgitud seeria andmed esitavad RAd. RKPd võivad seda nõuet laiendada ka tühjade lahtritena märgitud seeriale (st neis puudub sõna „MIINIMUM”).

▼B

5. OSA

Statistikaaruandluse nõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga

1. Üldised nõuded

Andmed esitatakse kooskõlas artikli 8 lõikega 2, kohaldades asjakohastel juhtudel artikli 8 lõiget 4. Kõikide andmeühikute kohta esitatakse jaotused residentsuse ja laenuvõtja allsektori kohta vastavalt tabeli 5 veergude pealkirjadele. Laene, mis võõrandatakse vaheetapis (warehousing phase), käsitletakse väärtpaberistatutena.

2. Väärtpaberistatud või muul viisil üleantud laenude netovoo aruandluse nõuded

2.1. Artikli 6 punkti a eesmärgil arvutavad RAd andmed tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmise netovoona: asjakohasel perioodil väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenud miinus asjakohasel perioodil omandatud laenud. Sellest arvestusest jäävad välja laenud, mis on üle antud muule riigisisesele RA-le või sellelt omandatud, ning laenud, mille üleminek toimub andmeesitaja jagunemise või andmeesitaja ja teise siseriikliku RA ühinemise või ülevõtmise tagajärjel. Arvestusse jäävad laenud, mis on üle antud välismaisele RA-le või sellelt omandatud.

2.2. Punktis 2.1 osutatud andmed sisestatakse tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmiselt:

a) võõrandamised ja omandamised, mis mõjutavad I lisa 2. ja 3. osa alusel esitatud laenude seisu, st võõrandamine, millega kaasneb bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega kaasneb bilansis (taas)kajastamine ((re)recognition), esitatakse 1. osas, ja

b) võõrandamised ja omandamised, mis ei mõjuta I lisa 2. ja 3. osa alusel esitatud laenude seisu, st võõrandamine, millega ei kaasne bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega ei kaasne bilansis (taas)kajastamine, esitatakse 2. osas.

2.3. Tabeli 5 osa 1 kuuandmete kohta esitatakse jaotused laenu üleandmise tehingupoole kohta, kusjuures vahet tehakse FVCde, nendest euroala FVCde, ja muude tehingupoolte vahel. Täiendavad jaotused laenu algtähtaja ja eesmärgi kohta on nõutavad kord kvartalis tabeli 5b kohaselt.

3. Väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud teenindatavate laenude aruandluse nõuded

3.1. Rahaloomeasutus esitab andmed väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laenude kohta, mille suhtes asjaomane rahaloomeasutus tegutseb haldurina vastavalt tabeli 5 osale 3 järgmiselt:

a) kuulõpu seisud ja

b) vastaval perioodil tehtud finantstehingud, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, st laenuvõtjate poolt tehtud laenu põhiosa tagasimaksetest tulenev muutus.

3.2. Punkti 3.1 alapunktis b sätestatu asemel võivad RKPd nõuda RAdelt andmeid selliste laenude, mille suhtes RA tegutseb haldurina, võõrandamise ja omandamise netovoo kohta, et RKP saaks punkti 3.1 alapunktis b osutatud finantstehingud ise tuletada.

3.3. RKPd võivad andmeesitajatele teha punkti 3.1 alapunktis b sätestatud nõuete osas erandi, kui tabeli 5 osas 1.1 määratletud netovoog teenib punktis 3.2 nimetatud eesmärki, st kui riigis on tavaks, et RAd teenindavad väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laene. RKPd tagavad, et netovood on kooskõlas punkti 3.1 alapunktis b sätestatud finantstehingute, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, arvutamise eesmärkidega. RKPd võivad nõuda RAdelt lisaandmeid vajalike kohanduste tegemiseks.

3.4. RKPd võivad laiendada käesolevas punktis sätestatud statistikaaruandluse nõudeid kõikidele väärtpaberistatud või muul viisil üle antud, bilansist eemaldatud laenudele, mida RAd teenindavad. Sellisel juhul teavitab RKP rahaloomeasutusi asjaomastest statistikaaruandluse nõuetest vastavalt tabeli 5 osale 3.

4. Seisude aruandluse nõuded seoses laenudega, mida teenindatakse väärtpaberistamises

4.1. RAd esitavad kvartaliandmed kõikide laenude kohta, mida teenindatakse väärtpaberistamises, vastavalt tabeli 5 osale 4, olenemata sellest, kas teenindatavad laenud või vastavad teenindusõigused on kajastatud andmeesitaja bilansis.

4.2. Kui laenusid teenindatakse FVC jaoks, kes on muu euroala liikmesriigi resident, esitavad RAd täiendavad jaotused, agregeerides teenindatud laenud eraldi iga liikmesriigi kohta, kus FVC on resident.

4.3. RKPd võivad artikli 6 punktis b osutatud andmed osaliselt või tervikuna koguda FVCde kaupa (FVC-by-FVC basis) RAdelt, kes tegutsevad väärtpaberistatud laenude halduritena. Juhul kui RKP leiab, et punktis 4.4 osutatud andmeid ja punktis 4.2 osutatud jaotusi saab koguda FVCde kaupa, teatab ta RAdele, kas ja millises ulatuses punktides 4.1 ja 4.2 osutatud aruandlust nõutakse.

5. IAS 39, IFRS 9 või samalaadseid riigi raamatupidamisreegleid kohaldavate RAde statistikaaruandluse nõuded.

5.1. RAd, kes kohaldavad IAS 39 või samalaadseid reegleid, esitavad kuulõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mida ei eemaldatud bilansist vastavalt tabeli 5 osale 5.

▼C1

5.2. RAd, kelle suhtes kohaldatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud erandit, esitavad kvartalilõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mis eemaldati bilansist, kuid on kajastatud finantsaruannetes vastavalt tabeli 5 osale 5.







Tabel 5a Väärtpaberistamine ja muud laenu ülekanded: kuuandmed BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Riigiälised, euroala liikmesriigid C. Välismaailm RAd Mitte-RAd RAd Mitte-RAd Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Muu valitsemissektor (S.1312+S.1313+S.1314) Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) Kokku Muu valitsemissektor (S.1312+S.1313+S.1314) Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) 1. Väärtpaberistatud või muul viisil ülekantud laenude netovood: tehingud, mis mõjutavad aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse võõrandamised miinus omandamised 1.1 Ülekandetehingu pool on FVC 1.1.1 sellest: ülekandetehingu pool on euroala FVC 1.2 muud ülekandetehingu pooled 1.2.1 sellest: ülekandetehingu pool on euroalaväline RA 2. Väärtpaberistatud või muul viisil ülekantud laenude netovood: tehingud, mis ei mõjuta aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse võõrandamised miinus omandamised 2.1. Kõik ülekandetehingu pooled 3. Bilansist eemaldatud äärtpaberistatud laenud, mille teenindaja on RA (1) 3.1 Seisud 3.2 Finantstehingud, v.a soetamised ja realiseerimised 4. Väärtpaberistamises teenindatud laenude seisud (2) 5. Bilansist eemaldamata väärtpaberistatud laenude seisud (3) 5.1 Kokku 5.1.1 sellest: väärtpaberistatud euroala FVC kaudu







Tabel 5b Väärtpaberistamine ja muud laenu ülekanded: kvartaliandmed BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Riigivälised, euroala riigid C. Välismaailm RAd Mitte-RAd RAd Mitte-RAd Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid Valitsemissektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Muu valitsemissektor (S.1312+S.1313+S.1314) Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) Kokku Muu valitsemissektor (S.1312+S.1313+S.1314) Kokku Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) Kindlustusseltsid (S.128) Pensionifondid (S.129) Mittefinantsettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) Tarbimiskrediit Eluasemelaenud Muu laen Tarbimiskrediit Eluasemelaenud Muu laen sellest: SP/P (4) sellest: SP/P (4) 1. Väärtpaberistatud või muul viisil ülekantud laenude netovood: tehingud, mis mõjutavad aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse võõrandamised miinus omandamised 1.1 Ülekandetehingu pool on FVC M M M M M M M M M M M M M M M M M Laenu otstarve kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta 1.1.1 sellest: ülekande tehingu osapool on euroala FVC M M M M M M M M M M M M M M M M M kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta 1.2 Muud ülekandetehingu pooled M M M M M M M M M M M M M M M M M Laenu otstarve 1.2.1 sellest: ülekandetehingu pool on euroala- ja riigiväline RA M M M M M M M M M M M M M M M M M Laenu otstarve 2. Väärtpaberistatud või muul viisil ülekantud laenude netovood: tehingud, mis ei mõjuta aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse võõrandamised miinus omandamised 2.1. Kõik ülekandetehingu pooled M M M M M M M M M M M M M M M M M 3. Bilansist eemaldatud väärtpaberistatud laenud, mille teenindaja on RA (1) 3.1 Seisud M M M M M M M M M M M M M M M M M Laenu otstarve kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta 3.2 Finantstehingud, v.a laenu soetamised ja realiseerimised M M M M M M M M M M M M M M M M M Laenu otstarve kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta 4. Väärtpaberistamises teenindatud laenude seisud 4.1 Teenindatud laenud: kõik FVCd kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta 4.1.1 Teenindatud laenud: sellest FVCd euroala FVCd kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni viis aastat üle viie aasta

▼B

6. OSA

Väikeste krediidiasutuste lihtaruandlus

Krediidiasutusi, kelle suhtes kohaldatakse artikli 9 lõike 1 punktis d osutatud erandit, võib vabastada järgmistest nõuetest.

1. Vääringute kaupa jaotus 2. osa punkti 4 kohaselt.

2. Nõue eristada: a) 2. osa punktis 5.3 osutatud positsioonid kesksete tehingupooltega; b) 2. osa tabelis 1 osutatud sündikaatlaenud; c) 2. osa tabelis 1 osutatud võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %.

3. Jaotused sektorite kohta 3. osa punkti 3 kohaselt.

4. Jaotused riikide kohta 3. osa punkti 4 kohaselt.

5. Jaotused vääringute kohta 3. osa punkti 5 kohaselt.

Lisaks võivad need krediidiasutused täita 2., 5. ja 6. osas osutatud statistikaaruandluse nõudeid, esitades andmeid ainult kord kvartalis ja kooskõlas kvartalistatistika suhtes artikli 7 lõikes 3 sätestatud tähtaegadega.

7. OSA

Kokkuvõte

Rahaloomeasutuste sektori agregeeritud bilansi jaotuste kokkuvõte ( 17 )







INSTRUMENTIDE JA TÄHTAEGADE LIIGID BILANSIKIRJED VARAD KOHUSTUSED 1. Sularaha 2. Laenud kuni 1 aasta (1) üle ühe aasta ja kuni viis aastat (1) üle viie aasta (1) sellest: kontsernisisesed positsioonid sellest: sündikaatlaenud sellest: pöördrepotehingud sellest: vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit (euro) sellest: tavaline krediitkaardilaen (euro) sellest: pikendatud krediitkaardilaen (euro) sellest: kinnisvaratagatis (6) Laenud algtähtajaga üle ühe aasta (euro) sellest: laenud järelejäänud tähtajaga alla ühe aasta sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta ja mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul Laenud algtähtajaga üle kahe aasta (euro) sellest: laenud järelejäänud tähtajaga alla kahe aasta sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta ja mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul 3. Hoitavad võlaväärtpaberid kuni 1 aasta (2) üle ühe aasta ja kuni kaks aastat (2) üle kahe aasta (2) 4. Omandiväärtpaberid 5. Investeerimisfondide aktsiad/osakud Rahaturufondide aktsiad/osakud Mitterahaturufondide aktsiad/osakud 6. Mittefinantsvara (sh põhivara) 7. Muu vara sellest: tuletisinstrumendid sellest: laenudelt kogunenud intress 8. Ringluses olev sularaha 9. Hoiused kuni 1 aasta (3) üle ühe aasta (3) sellest: kontsernisisesed positsioonid sellest: arveldushoiused sellest: kuni 2 aastat sellest: sündikaatlaenud 9.1. Üleööhoiused sellest: arveldushoiused 9.2. Kokkulepitud tähtajaga hoiused kuni 1 aasta üle 1 aasta ja kuni 2 aastat üle kahe aasta 9.3. Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused kuni 3 kuud üle 3 kuu sellest: üle kahe aasta (4) 9.4. Repotehingud 10. Rahaturufondide aktsiad/osakud 11. Emiteeritud võlaväärtpaberid kuni 1 aasta üle 1 aasta ja kuni 2 aastat sellest: kuni 2 aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 % üle kahe aasta 12. Kapital ja reservid 13. Muud kohustused sellest: tuletisinstrumendid sellest: hoiustelt kogunenud intress







TEHINGUPOOLTE JA EESMÄRKIDE LIIGID VARAD KOHUSTUSED A. Riigi residendid Rahaloomeasutused (RAd) sellest: keskpangad sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank Mitte-RAd Valitsemissektor keskvalitsus osariigi/liidumaa valitsus kohalik omavalitsus riiklikud sotsiaalkindlustusfondid Muud residentide sektorid (5) investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (5) sellest: kesksed tehingupooled (6) sellest: FVCd (6) kindlustusseltsid (S.128) pensionifondid (S.129) (5) mittefinantsettevõtted (S.11) (5) kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (5) tarbimislaen (6) eluasemelaen (6) muu laen (6) sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud (6) B. Riigivälised euroala residendid Rahaloomeasutused (RAd) sellest: keskpangad sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank Mitte-RAd Valitsemissektor keskvalitsus osariigi/liidumaa valitsus kohalik omavalitsus riiklikud sotsiaalkindlustusfondid Muud residentide sektorid (5) investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (5) sellest: kesksed tehingupooled (6) sellest: FVCd (6) kindlustusseltsid (S.128) pensionifondid (S.129) (5) mittefinantsettevõtted (S.11) (5) kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (5) tarbimislaen (6) eluasemelaen (6) muu laen (6) sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud (6) C. Välismaailma residendid Pangad Mittepangad Valitsemissektor Muud residendid A. Riigi residendid Rahaloomeasutused (RAd) sellest: keskpangad sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank sellest: krediidiasutused Mitte-RAd Valitsemissektor keskvalitsus muu valitsemissektor osariigi/liidumaa valitsus kohalik omavalitsus riiklikud sotsiaalkindlustusfondid Muud residentide sektorid (5) investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (5) sellest: kesksed tehingupooled (6) sellest: FVCd (6) kindlustusseltsid (S.128) pensionifondid (S.129) (5) mittefinantsettevõtted (S.11) (5) kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (5) B. Riigivälised euroala residendid Rahaloomeasutused (RAd) sellest: keskpangad sellest: hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank sellest: krediidiasutused Mitte-RAd Valitsemissektor keskvalitsus muu valitsemissektor osariigi/liidumaa valitsus kohalik omavalitsus riiklikud sotsiaalkindlustusfondid Muud residentide sektorid (5) investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125 + S.126 + S.127) (5) sellest: kesksed tehingupooled (6) sellest: FVCd (6) kindlustusseltsid (S.128) pensionifondid (S.129) (5) mittefinantsettevõtted (S.11) (5) kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (5) C. Välismaailma residendid Pangad Mittepangad Valitsemissektor Muud residendid D. Kokku D. Kokku VÄÄRINGUD e euro x välisvaluutad - vääringud, v.a euro (st muude liikmesriikide vääringud: USA dollar, Jaapani jeen, Šveitsi frank, muud vääringud) (7)









II LISA

KONSOLIDEERIMISE PÕHIMÕTTED JA MÄÄRATLUSED

1. OSA

Statistiline konsolideerimine ühe liikmesriigi piires

1. Igas liikmesriigis, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriik”), koosneb andmeid esitav üldkogum rahaloomeasutuste statistilisse nimekirja kuuluvatest rahaloomeasutustest, mis on residendid euroala liikmesriikide territooriumil ( 25 ). Need on:

a) sellel territooriumil registreeritud ja seal asuvad asutused, sealhulgas väljaspool kõnealust territooriumi asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjad, ( 26 ) ja

b) väljaspool kõnealust territooriumi paikneva peakontoriga asutuste filiaalid.

Offshore-finantskeskustes asuvaid asutusi käsitletakse statistikas kui nende asukoha territooriumi residente.

2. Statistika eesmärgil konsolideerivad rahaloomeasutused oma kõikide ühes ja samas liikmesriigis asuvate riigisiseste osakondade (registreeritud kontor või peakontor ja/või filiaalid) tegevuse. Eri riike käsitlevaid statistilisi andmeid ei ole lubatud statistika eesmärgil konsolideerida.

a) Kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad on ühes ja samas liikmesriigis asuvad rahaloomeasutused, võib emaettevõtja konsolideerida oma statistilistes aruannetes nende tütarettevõtjate tegevuse, eristades siiski krediidiasutuste ja muude rahaloomeasutuste tegevuse.

b) Kui asutusel on filiaale, mis asuvad teiste euroala liikmesriikide territooriumil, käsitleb asjaomane euroala liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone teiste euroala liikmesriikide residentide suhtes. Samuti käsitleb euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone teiste euroala liikmesriikide territooriumil asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone teiste euroala liikmesriikide residentide suhtes.

c) Kui asutusel on filiaale, mis asuvad väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi, käsitleb asjaomane euroala liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. Samuti käsitleb euroala liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone väljaspool euroala liikmesriikide territooriumi asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes.

2. OSA

Instrumendiliikide määratlemine

1. Tabelis on esitatud standardkirjeldused nende instrumendiliikide kohta, mille järgi riikide keskpangad (RKPd) kehtestavad riigi tasandil kohaldatavad liigid vastavalt käesolevale määrusele. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Määratlustes tuginetakse ESA 2010-le.

2. Esialgne tähtaeg (st tähtaeg emissiooni hetkel) tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid) või kui lunastamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on periood, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest lunastada instrument, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg.

3. Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumentide puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

Tabel

Instrumendiliigid







VARADE LIIGID Liik Põhiomaduste kirjeldus 1. Sularaha Ringluses olevad euro ja välisriikide pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks 2. Laenud algtähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni viis aastat / üle viie aasta Finantsvara, mis tekib, kui võlausaldaja laenab vahendeid võlgnikule, ja mis ei ole tõendatud dokumentidega või on tõendatud mittekaubeldavate dokumentidega. Siia kuuluvad ka varad andmeesitajate hoiuste kujul. Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda selle andmeühiku osas täielikku jaotust sektorite kohta. 1. Siia kuuluvad: a) laenud kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele jaotustega järgmise kohta: i) tarbimislaen (laen, mis on antud peamiselt isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks). Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen, juhul kui RA teab, et laenu otstarbeks on peamiselt isiklik kasutus; ii) eluasemelaen (isiklikus kasutuses või renditud majasse investeerimiseks antud laen, sh ehitus ja renoveerimine). Siia kuuluvad eluasemega tagatud laenud, mis on antud maja ostmiseks, ja muud laenud maja ostmiseks, mis on tagatud isiklikult või muu varaga. Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud eluasemelaen, v.a juhul, kui andmeid esitav RA teab, et maja otstarbeks on peamiselt kasutus äritegevuses; sel juhul esitatakse andmed liigis „Muu laen, sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud”; iii) muu laen (laen, mis ei ole antud tarbimiseks ja eluasemeostuks, vaid näiteks äritegevuseks, laenude koondamiseks (debt consolidation), õppelaen jne). Siia võib kuuluda füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen (vt II lisa 3. osa), kui seda ei esitata „Tarbimislaenu” all. Juhul kui ei kohaldata lihtsustatud aruandlust, tuleb esitada jaotused füüsilisest isikust ettevõtjatele antud laenude kohta (II lisa 3. osa); b) krediitkaardivõlg Käesoleva määruse tähenduses kuulub siia kodumajapidamistele või mittefinantsettevõtetele antud laen deebetkaardi viivituse (s.o kaart, mis võimaldab tavalist krediiti (convenience credit), vt allpool) või krediitkaardi kaudu (s.o kaart, mis võimaldab tavalist ja pikendatud krediiti). Krediitkaardi võlga arvestatakse erikontodel ja seetõttu ei ole see tuvastatav jooksvatelt või arvelduskrediidi kontodelt. Tavaline krediit (convenience credit) on laen, mis antakse 0 % intressimääraga perioodil alates kaardimakse teostamisest ühe arveperioodi jooksul kuni selle arveperioodi deebetjäägi kustutamise kuupäevani. Pikendatud krediit (extended credit) on laen, mis antakse pärast eelmise arveperioodi maksetähtaja möödumist, s.o kaardikonto deebetjääke ei arveldatud esimesel võimalusel ning tavaliselt kohaldatakse astmelist 0 % suuremat intressimäära. Nõutavad võivad olla väikesed kuumaksed osaliseks pikendatud krediidi kustutamiseks. Selle laenuvormi tehingupool on üksus, kes lepingust tulenevalt vastutab laenujäägi kustutamise eest; st kaardi valdaja eraisikute puhul, kuid mitte äriühingute kaartide puhul; c) vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit Vaba tagasimaksega laenudel on järgmised omadused: i) laenuvõtja võib kasutada või saada vahendeid eelneval kokkuleppel võimaldatud limiidi piires ilma pangale ette teatamata; ii) vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksele võib võimaldatav laenusumma suureneda või väheneda; iii) laenu võib kasutada korduvalt; iv) regulaarse tagasimakse kohustus puudub. Vaba tagasimaksega laenud hõlmavad krediidiliini kaudu saadud veel tagasi maksmata summasid (laenujäägid). Krediidiliin on leping laenuandja ja laenuvõtja vahel, mis võimaldab laenuvõtjal võtta kindlaksmääratud perioodi kestel ja teatavates piirides ettemakseid ning maksta neid tagasi omal äranägemisel enne määratud kuupäeva. Krediidiliini summasid, mis ei ole kasutatud või on tagasi makstud, ei tule kajastada ühegi bilansikirje liigi all. Arvelduskrediit on jooksevkonto deebetjääk. Vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit ei hõlma laene, mida antakse krediitkaardi kaudu. Laenuvõtja poolt võlgnetava kogusumma kohta tuleb aruandluses esitada laenu suurus ja/või maksimumperiood, olenemata sellest, kas see jääb laenuandja ja laenuvõtja poolt kokku lepitud piiridesse või ületab seda; d) sündikaatlaenud (iseseisvad laenulepingud, milles osaleb laenuandjatena mitu panka) Sündikaatlaen esineb ainult juhul, kui laenuvõtja teab laenulepingu põhjal, et laenu annavad mitu laenuandjat. Statistika eesmärgil peetakse sündikaatlaenudeks ainult reaalselt laenuvõtja poolt kasutatud laenu, mitte kogukrediidiliini. Sündikaatlaenu korraldab ja koordineerib tavaliselt üks asutus (tavaliselt nimetusega „peakorraldaja” (lead manager)), kuid seda annavad mitmed sündikaadis osalevad isikud. Osalejad, k.a peakorraldaja, esitavad oma aruannetes igaüks oma osa laenuvõtjale antud laenus (st mitte peakorraldajale antud vahendites) oma bilansi varade all; e) hoiused vastavalt määratlusele kohustuste liigi 9 all f) kapitalirent kolmandatele isikutele Kapitalirent on leping, millega püsikauba õiguslik omanik (rendileandja) laenab selle vara kolmandale osapoolele (rentnik) varade majandusliku eluea enamikuks või kogu elueaks osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eeldatakse, et rentnik saab kõik kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistikas käsitletakse kapitalirenti kui rendileandja laenu rentnikule (mis võimaldas rentnikul osta püsikaupa). Rentnikule laenatud varasid (püsikaupu) ei kirjendata rahaloomeasutuse bilansis; g) lootusetud võlad, mida ei ole veel tagasi makstud ega kustutatud Laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on kas tervikuna või osaliselt hilinenud või muul viisil takistatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 maksejõuetuse mõistega; h) mittekaubeldavad väärtpaberid Hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; i) kaubeldavad laenud Laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade liigi „Laenud” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (liik 3); j) allutatud laen hoiuse või laenu kujul Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned omandiväärtpaberite omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki rahaloomeasutuse hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada varakirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul; k) nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega Andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud väärtpaberite eest (kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaks määratud hinna eest tagasi) makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega (vt kohustuste liik 9.4). Käesoleva aruandlusvormi jaoks hõlmab laenude jaotus kinnisvara tagatise alusel laenujääkide kogusumma, mille tagatis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 199 lõigetele 2 kuni 4, kui laenujäägi/tagatise suhe on 1 või alla 1. Juhul kui andmeesitaja ei kohalda neid reegleid, peab käesolevasse jaotusesse paigutatava laenu määratlemine põhinema kapitalinõuete jaoks valitud meetodil. 2. Järgmist andmeühikut ei käsitleta laenuna: usalduse alusel antud laenud Usalduse alusel antud laenud (st usalduslaenud) on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (edaspidi „usaldusisik”) kolmanda osapoole eest (edaspidi „soodustatud isik”). Statistikas ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omandi riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski (st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest) või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, juhul kui usaldusisik likvideeritakse (st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada). 3. Võlaväärtpaberid Hallatavad võlaväärtpaberid ehk võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi. Siia kuuluvad: a) väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; b) laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, tuleb asjaomased laenud liigitada varaliigi „Laenud” alla (vt ka „Kaubeldavad laenud” liigi 2i all); c) allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul (vt ka liik 2j, „Allutatud laen hoiuse või laenu kujul”). Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. Kui ajutine omanik müüb saadud väärtpaberid, tuleb see müügitehing kirjendada kui otsene väärtpaberitehing ja kanda ajutise omaniku bilanssi kui negatiivne positsioon väärtpaberiportfellis. 3a/3b/3c Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta Siia kuuluvad: a) kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; b) laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud, mis liigitatakse võlaväärtpaberiteks) ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; c) allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta. 4. Omandiväärtpaberid Omandiväärtpaberid esindavad omandiõigust ettevõttes või kvaasikorporatiivses ettevõttes; tegemist on nõudega ettevõtte jääkväärtusele pärast seda, kui on täidetud kõikide võlausaldajate nõuded. Siia kuuluvad nii börsil noteeritud kui ka börsil noteerimata aktsiad ning muud omandiväärtpaberid. 5. Investeerimisfondide aktsiad/osakud Aktsiad või osakud, mille on emiteerinud investeerimisfond, mis on lepinguline või usaldusfond, mis investeerib finants- ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärk on elanikkonnalt vahendite kaasamine. Siia kuuluvad rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiad/osakud artikli 2 kohaselt ja mitte-rahaturufondide emiteeritud aktsiad/osakud (mis on määratletud määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artikli 1 lõikes 1). 6. Mittefinantsvara (sh põhivara) Materiaalne või immateriaalne põhivara, mis ei ole finantsvara. Siia kuuluvad eluruumid, muud hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, väärisesemed ja intellektuaalomandiõigustega seotud tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid 7. Muu vara „Muu vara” on ülejäänut hõlmav kirje bilansi varade poolel ning seda määratletakse kui „Mujal hõlmamata vara”. RKPd võivad nõuda alajaotuste esitamist. Selle alla võivad kuuluda: a) tuletisinstrumentide positiivse turuväärtusega positsioonid. Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis, ja liigitada eraldi „sellest”-kirjena sektorite (RAd/mitte-RAd) ja geograafilise asukoha (riigisisesed/riigivälised euroala liikmesriigid / välismaailm) järgi; b) vahekirjetega seoses saadavad brutosummad. Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad; c) siirdekirjetega seoses saadaolevad brutosummad. Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks muudele rahaloomeasutustele; d) laenudelt kogunenud intress. Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse laenudelt saadaolev intress vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule laekumisele (s.o kassapõhiselt). Laenudelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muu vara” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast laenust ning esitatakse eraldi „sellest”-kirjena; e) hallatavatelt võlaväärtpaberitelt kogunenud intress; f) saadaolevad dividendid; g) saadaolevad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega; h) riigi käibele lastud müntide vastaskirje varana (ainult RKPde bilansis). „Muu vara” hulka ei kuulu rahalise vara kujul olevad finantsinstrumendid (need kajastatakse teistes bilansi kirjetes), teatavad finantsinstrumendid, mis ei ole rahalise vara kujul, nagu garantiid, kohustused, hallatud ja usalduslaenud (need kirjendatakse bilansiväliselt) ning mitterahalised varad (need sisalduvad liigis 6).







KOHUSTUSTE LIIGID Liik Põhiomaduste kirjeldus 8. Ringluses olev sularaha Kohustuste liik „ringluses olev sularaha” on ringluses olevad pangatähed ja mündid, mida emiteerivad või autoriseerivad rahandusasutused. See liik hõlmab EKP ja RKPde emiteeritud pangatähti. Ringluses olevad mündid ei ole euroala liikmesriikides rahaloomeasutuste, vaid keskvalitsuse kohustus. Mündid on siiski osa rahaagregaatidest ning kantakse seetõttu „Ringluses oleva sularaha” alla. Selle kohustuse vastaskirje kantakse „Muu vara” alla. 9. Hoiused Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused vm), mis vastavad I lisa 1. osa 1. jaos kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate/osakute emissioonist tulenevad summad. Aruandlusvormil esitatakse jaotused üleööhoiuste, kokkulepitud tähtajaga hoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste ja tagasiostulepingute kohta: a) hoiused ja laenud „Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Laenude mõiste kohaselt on need rahaloomeasutuste saadud summad, mis ei ole struktureeritud „hoiustena”. ESA 2010-s eristatakse „laene” ja „hoiuseid” algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega). Aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse laenudeks, liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiustega seonduvad kohustused”, kui neid ei tähista kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud „Hoiustega seonduvate kohustuste” määratlusele. „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” liigitatud laenude osas rahaloomeasutustele esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Siia kuuluvad andmeesitajate poolt saadud sündikaatlaenud; b) edasiandmisõiguseta võlainstrumendid Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks”. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”; c) tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused”) tuleks liigitada „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka, kui nad esindavad rahaloomeasutustesse deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Põhimõtteliselt tuleks andmeesitaja saadud tagatishoiused liigitada „Hoiustega seonduvateks kohustusteks” ainult sel määral, mil rahaloomeasutus saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuse saadud tagatishoiuse osa tuleb anda edasi teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiustega seonduvaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatishoiuste identifitseerimise (sest eri tüüpi tagatishoiuseid pannakse eristamata samale kontole) või rahaloomeasutusele edasilaenatavaid varasid andvate tagatishoiuste identifitseerimise. Nendel juhtudel võib need juurdemaksed liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiustega seonduvate kohustuste” hulka; d) sihtotstarbelised saldod Riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod hoiustega seonduvateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele; e) rahaloomeasutuste emiteeritud aktsiad Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: i) emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitori-kreeditori suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest) ja ii) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele: — asjakohastes riigi õigusnormides ei ole ette nähtud emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda; — aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras makstakse nad tagasiostmisel välja nimiväärtuses; — rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate valdajad kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse emiteeritud instrumendile ei peeta lisakohustuseks. Selliste aktsiate müügiks ette nähtud etteteatamistähtaegadest lähtutakse aktsiate liigitamisel etteteatamistähtaegade kaupa instrumendiliigi „Hoiused” all. Neid etteteatamistähtaegu kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 4. Rahaloom