02014R1042 — ET — 16.10.2018 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1042/2014,

25. juuli 2014,

millega täiendatakse määrust (EL) nr 514/2014 seoses vastutavate asutuste määramise, nende juhtimis- ja kontrollialaste ülesannete ning auditeerimisasutuste seisundi ja kohustustega







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EL) nr 514/2014 mõisteid. Samuti kohaldatakse järgmisi mõisteid:

a) „määrajaasutus” – liikmesriigi ministeeriumi tasandi asutus, millele on osutatud määruse (EL) nr 514/2014 artikli 26 lõikes 1 ja mis määrab vastutava asutuse;

b) „pädevad asutused” – vastutav asutus, auditeerimisasutus ja vajaduse korral volitatud asutus, millele on osutatud määruse (EL) nr 514/2014 artikli 25 lõikes 1;

c) „SFC2014” – elektrooniline andmevahetussüsteem, mis on loodud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 artikliga 2 ( 1 );

d) „toetusleping” – leping või samaväärne õigusakt, mille alusel annab vastutav asutus toetusesaajale toetust projekti elluviimiseks riikliku programmi alusel.







II PEATÜKK

VASTUTAV ASUTUS







I JAGU

Vastutava asutuse määramine

Artikkel 2

Vastutava asutuse määramiskriteeriumid ja -kord

1. Asutusel, mis määratakse vastutavaks asutuseks, peab olema halduskorraldus ja sisekontrolli süsteem, mis vastavad käesoleva määruse lisas sätestatud kriteeriumidele („määramiskriteeriumid”). Määramiskriteeriumites käsitletakse:

a) sisekeskkonda,

b) kontrollitegevusi,

c) sisemist teavitamist ja teabevahetust,

d) sisejärelevalvet ja -aruandlust.

Liikmesriigid võivad kehtestada täiendavaid määramiskriteeriume, et võtta arvesse vastutava asutuse suurust, ülesandeid ja muid omadusi.

2. Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 26 lõikes 3 osutatud auditeerimisorgan hindab, kas tulevane vastutav asutus vastab lisas esitatud määramiskriteeriumidele, ning esitab määrajaasutusele auditiaruandes oma auditeerimistulemused, järeldused ja arvamuse.

3. Juhul kui määrajaasutus ei ole veendunud, et tulevane vastutav asutus vastab määramiskriteeriumidele, annab ta kõnealusele asutusele konkreetsed juhised mittevastavuste kõrvaldamiseks ning tähtaja vastavuse saavutamiseks, enne kui asutuse võib määrata vastutavaks asutuseks.

Kuni vastavuse saavutamiseni võib asutuse kuni 12 kuuks ajutiselt määrata vastutavaks asutuseks. Kõnealuse ajutise määramise pikkus peab olema proportsionaalne avastatud mittevastavustega.

4. Vastutava asutuse määramisel teavitab liikmesriik komisjoni viivitamata SFC2014 abil. Teates esitab liikmesriik dokumendid, mis sisaldavad järgmist:

a) ülesannete üldine jaotus vastutava asutuse üksuste vahel;

b) vajaduse korral vastutava asutuse seos volitatud asutustega, delegeeritavad ülesanded ning nende delegeeritavate ülesannete järelevalveks ettenähtud peamised menetlused ning

c) toetusesaajate esitatud rahaliste nõuete läbivaatamise ning kulude kinnitamise ja kajastamise peamiste menetluste kokkuvõte.

Artikkel 3

Vastutava asutuse järelevalve ja määramise läbivaatamine

1. Määrajaasutus teostab vastutava asutuse üle järelevalvet, eelkõige käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud teabe alusel, ja jälgib kõigi avastatud puuduste kõrvaldamist.

2. Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, et vastutav asutus ei vasta enam määramiskriteeriumidele, edastatakse viivitamata määrajaasutusele.

3. Kui vastutav asutus ei vasta enam täielikult määramiskriteeriumidele või kui selle sisekontrolli süsteem on nii puudulik, et kahjustab asutuse suutlikkust täita oma ülesandeid, kehtestab määrajaasutus vastutavale asutusele katseaja. Sellistel juhtudel koostab määrajaasutus vastutavale asutusele puuduste kõrvaldamise kava, mis tuleb ellu viia mittevastavuse või puuduse raskusastmele vastava tähtaja jooksul. See tähtaeg ei tohi olla pikem kui 12 kuud alates katseaja algusest.

4. Määrajaasutus teavitab viivitamata komisjoni kõigist lõike 3 alusel koostatud puuduste kõrvaldamise kavadest ning hoiab komisjoni kursis kava elluviimise käiguga.

5. Kui vastutava asutuse määramine lõpetatakse, määrab määrajaasutus viivitamata teise vastutava asutuse kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikliga 26 ja käesoleva määruse artikliga 2, et tagada maksete katkematu laekumine toetusesaajatele.

6. Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei ole täitnud oma kohustust koostada puuduste kõrvaldamise kava vastavalt lõikele 3 või et vastutav asutus on säilitanud oma seisundi, ehkki puuduste kõrvaldamise kava ei ole täidetud kindlaksmääratud tähtajaks, käsitleb komisjon kõiki ülejäänud puudusi määruse (EL) nr 514/2014 artikliga 47 ette nähtud vastavuskontrolli menetluse abil.







II JAGU

Vastutava asutuse juhtimis- ja kontrollialased ülesanded

Artikkel 4

Vastutava asutuse ülesanded

Vastutav asutus kohustub riiklikku programmi juhtima ja ellu viima kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Vastutav asutus:

a) konsulteerib partneritega vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artikli 12 lõikele 1;

b) tagab määruse (EL) nr 514/2014 artikli 12 lõikes 4 osutatud järelevalvekomitee nõuetekohase töö;

c) esitab komisjonile taotluse riikliku programmi ja selle muudetud versioonide kohta vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 14, kasutades andmevahetussüsteemi SFC2014;

d) määrab kindlaks ja kehtestab toetuskõlblikkuse eeskirjad ja projektikulud kõigile tegevustele, tagades võrdse kohtlemise põhimõtte ning vältides huvide konflikti kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega;

e) korraldab pakkumismenetlusi ja projektikonkursse ning järgnevat riikliku programmi raames rahastatavate projektide valimist ja toetuste määramist ning levitab nendekohast teavet kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 2 punktis a osutatud erimääruste reguleerimisala ja eesmärkidega ning käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud kriteeriumidega;

f) tagab väljakujunenud süsteemid, et koguda andmeid, mis on vajalikud selleks, et teavitada komisjoni üldistest ja programmipõhistest näitajatest, ja muid andmeid programmi ja projektide elluviimise kohta;

g) võtab komisjonilt vastu makseid ja teeb makseid toetusesaajatele;

h) tagab järjepidevuse ja täiendavuse erimääruste ning muude asjaomaste siseriiklike ja liidu õigusaktide alusel toimuva kaasrahastamise vahel;

i) vastutab projektide järelevalve eest ja kontrollib, kas projektide kohta deklareeritud kulud on tegelikkuses kantud ning vastavad liidu ja siseriiklikele eeskirjadele;

j) tagab riikliku programmi iga projekti puhul raamatupidamisdokumentide salvestamiseks ja säilitamiseks vajaliku arvutisüsteemi ning finantsjuhtimiseks, järelevalveks, kontrolliks ja hindamiseks vajalike rakendamisandmete kogumise;

k) tagab, ilma et see piiraks siseriiklike raamatupidamiseeskirjade kohaldamist, et toetusesaajad ja muud riikliku programmi alusel rahastatavate projektide elluviimisse kaasatud asutused kasutavad kõigi projektiga seotud tehingute puhul eraldi raamatupidamissüsteemi või nõuetekohaseid raamatupidamiskoode;

l) tagab, et määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 56 ja artikli 57 lõikes 1 osutatud riikliku programmi hindamised tehakse ettenähtud tähtaegade jooksul;

m) tagab, et sõltumatud hindajad saavad määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 56 ja artikli 57 lõikes 1 osutatud hindamise tegemiseks ja hindamisaruande koostamiseks kogu vajaliku teabe riikliku programmi juhtimise kohta;

n) kehtestab korra, millega tagatakse, et kõigil kulude, otsuste ja kontrollitegevustega seotud dokumentidel on nõuetekohane kontrolljälg ning et neid säilitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 27 lõike 5 alusel vastu võetud komisjoni rakendusmäärustega;

o) tagab, et auditeerimisasutus saab määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 29 osutatud auditite tegemiseks ja auditiarvamuse koostamiseks kogu vajaliku teabe rakendatud juhtimis- ja kontrollimenetluste ning erimääruste alusel rahastatud kulude kohta;

p) koostab määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 54 osutatud rakendamise aruanded ja määruse (EL) nr 514/2014 artikli 57 lõikes 1 osutatud hindamisaruanded ning esitab need komisjonile SFC2014 abil;

q) koostab maksetaotluse määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 kohaselt ning esitab selle komisjonile SFC2014 abil;

r) täidab teabe ja avalikustamisega seotud ülesandeid ning levitab programmi tulemusi määruse (EL) nr 514/2014 artikli 53 kohaselt;

s) teeb halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle määruse (EL) nr 514/2014 artikli 27 kohaselt;

t) teeb koostööd komisjoniga ja vastutavate asutustega teistes liikmesriikides ning

u) reageerib auditeerimisasutuse audititulemustele, rakendades vastavaid meetmeid või, juhul kui audititulemustega ei saa nõustuda, esitades üksikasjaliku põhjenduse.

Artikkel 5

Volitatud asutus

1. Vastutav asutus võib delegeerida oma ülesanded osaliselt või täielikult volitatud asutusele kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 25 lõike 1 punktiga c. Ülesannete delegeerimisel järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid ning tagatakse mittediskrimineerimise ja liidu rahastamise nähtavuse põhimõtte järgimine. Delegeeritavad ülesanded ei tohi põhjustada huvide konflikti.

▼M1

Vastutava asutuse loal võib volitatud asutus tegutseda artiklis 8 osutatud täidesaatva asutusena.

▼B

2. Vastutava asutuse poolt volitatud asutusele delegeeritud ülesannete ulatus ja nende täitmise üksikasjalik kord tuleb sätestada dokumendis, mille allkirjastavad vastutav asutus ja volitatud asutus. Kõnealune delegeerimisakt sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a) asjaomane erimäärus;

▼M1

b) volitatud asutusele usaldatud ülesanne/ülesanded, sealhulgas vajaduse korral projektid, mille puhul volitatud asutus võib tegutseda artiklis 8 osutatud täidesaatva asutusena;

▼B

c) volitatud asutuse kohustus kontrollida toetusesaajate vastavust liidu ja siseriiklikele eeskirjadele;

d) volitatud asutuse kohustus kehtestada ja säilitada tema kohustuste täitmiseks kohandatud organisatsiooniline struktuur ning juhtimis- ja kontrollisüsteem;

e) teave ja tõendavad dokumendid, mida volitatud asutus on kohustatud esitama vastutavale asutusele ning nende esitamise tähtajad ning

f) järelevalvemehhanism, mida vastutav asutus kohaldab volitatud asutuse suhtes.

3. Määruse (EL) nr 514/2014 artikli 25 lõike 1 punkti a kohaselt suhtlust komisjoniga ei delegeerita. Volitatud asutus suhtleb komisjoniga vastutava asutuse kaudu.

4. Kui volitatud asutus ei ole riiklik haldusorgan või siseriikliku õigusega reguleeritud eraõiguslik asutus, mis osutab avalikke teenuseid, ei tohi vastutav asutus delegeerida sellisele asutusele täidesaatvat võimu, millega kaasneb laiaulatuslik kaalutlusõigus, mis eeldab poliitiliste valikute tegemist.

5. Vastutav asutus jääb delegeeritud ülesannete eest vastutavaks. Vastutav asutus vaatab delegeeritud ülesanded korrapäraselt läbi, veendumaks, et tehtud töö on rahuldav ning kooskõlas liidu ja siseriiklike eeskirjadega.

6. Delegeeritud ülesannete puhul kehtib käesolev määrus analoogselt ka volitatud asutusele.

Artikkel 6

Ülesannete delegeerimine allhanke kaudu

Vastutav asutus võib osa ülesannetest delegeerida allhanke kaudu. Seejuures jääb ta nende ülesannete eest vastutavaks.

Vastutav asutus vaatab allhanke kaudu delegeeritud ülesanded korrapäraselt läbi, veendumaks, et tehtud töö on rahuldav ning kooskõlas liidu ja siseriiklike eeskirjadega.







III JAGU

Vastutava asutuse kohustused seoses riikliku sekkumisega

Artikkel 7

Vastutava asutuse roll toetusi andva asutusena

1. Reeglina annab vastutav asutus projektidele toetusi riikliku programmi raames ning avalike konkursikutsete alusel.

2. Vastutav asutus võib anda projektide toetusi ka piiratud konkursikutsete alusel.

Piiratud konkursikutsed on suunatud üksnes valitud organisatsioonidele, seda projekti iseärasuste või taotlusi esitama kutsutud asutuste tehnilise või halduspädevuse tõttu.

Piiratud konkursikutse kasutamist põhjendatakse konkursikutses.

3. Vastutav asutus võib anda toetusi otse, kui projekti iseärasuste või asjaomaste asutuste tehnilise või halduspädevuse tõttu, näiteks de jure või de facto monopoolse seisundi tõttu ei ole muid võimalusi.

Otse antud toetusi põhjendatakse toetuse andmise otsuses.

4. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, sealhulgas selliste mitmeaastaste projektide pikendamisel, mis valiti välja pärast eelmist konkursikutset, või erakorralistes olukordades võib toetusi anda ilma konkursikutseta.

Toetuse andmist ilma konkursikutseta põhjendatakse toetuse andmise otsuses.

5. Kui vastutav asutus tegutseb toetusi andva asutusena, ei tohi vastutav asutus ega ükski volitatud asutus olla käesoleva artikli kohaselt antud toetuse saaja.

6. Vastutav asutus määrab asutuse, kellel on õigus toetusi anda, ning tagab huvide konflikti ärahoidmise, eelkõige juhul, kui taotlejad on riigiasutused.

Artikkel 8

Tingimused, mida vastutav asutus peab järgima täidesaatva asutusena

1. Vastutav asutus võib otsustada projektid ellu viia otse, tegutsedes üksinda või koos mis tahes muu riigiasutusega haldusvolituste, tehnilise pädevuse või selle tõttu, et projekti iseärasustest, näiteks de jure monopoolsest seisundist või turvanõuetest, tingituna ei ole teistsugune elluviimine võimalik. Sellistel juhtudel on toetuse saajaks vastutav asutus.

2. Vastutava asutuse põhjendused täidesaatva asutusena tegutsemiseks ning seotud riigiasutuste valimiseks lõike 1 kohaselt esitatakse komisjonile rakendamise aastaaruandes, millele on osutatud määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 54.

3. Projekte täidesaatva asutusena ellu viies järgib vastutav asutus kulutustele vastava tulu saamise põhimõtet ja ennetab huvide konflikti tekkimist.

4. Haldusotsus riikliku programmi toetatava projekti kaasrahastamise kohta peab sisaldama teavet, mis on vajalik kaasrahastatavate toodete ja teenuste rakendamise järelevalveks ning tehtud kulutuste kontrollimiseks.

5. Kui vastutavalt asutuselt oodatakse pidevat tegutsemist täidesaatva asutusena, siis:

a) vastutav asutus ja auditeerimisasutus ei tohi olla sama asutuse osad, välja arvatud juhul, kui auditeerimisasutus annab aru mõnele välisele asutusele ja kui auditi sõltumatus on tagatud, ning

b) vastutava asutuse artiklis 4 määratud ülesannete täitmine ei tohi saada kahju.

Artikkel 9

Valimise ja toetuse andmise menetlus

1. Artikli 7 lõikes 1 osutatud konkursikutsed avaldatakse viisil, mis tagab avaliku konkursi ning võimalike toetusesaajate piisava tähelepanu. Igasugune märkimisväärne muudatus konkursikutses avaldatakse samal viisil.

Artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud konkursikutsetes määratakse kindlaks vähemalt järgnev:

a) eesmärgid;

b) valiku- ja hindamiskriteeriumid;

c) liidu- ja vajaduse korral riigipoolse rahastamise kord, kaasa arvatud vajaduse korral võimalus kehtestada suurem kaasrahastamise määr kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 16 lõikega 5;

d) taotluste esitamise kord ja tähtaeg;

e) kulude toetuskõlblikkuse eeskirjad;

f) projekti kestus ning

g) finants- ja muu teave, mida tuleb säilitada ja edastada.

2. Vastutav asutus peab enne toetuse andmise otsuse tegemist olema kindel, et projekti abisaajad on suutelised täitma valiku- ja hindamiskriteeriume.

3. Vastutav asutus kehtestab taotluste vastuvõtmise korra. Vastutav asutus teeb konkursikutses kindaksmääratud kriteeriumide alusel ning läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil taotlustele ametliku, tehnilise ja eelarveanalüüsi ning kvalitatiivse hindamise. Vastutav asutus dokumenteerib muude taotluste tagasilükkamise põhjused.

4. Toetuse andmise otsuses märgitakse ära vähemalt toetusesaajate nimed, projekti peamised üksikasjad ja selle tegevuseesmärgid, liidu toetuse maksimaalne summa ning kaasrahastamise maksimaalne osakaal toetuskõlblikes kogukuludes.

5. Vastutav asutus teavitab taotlejaid oma otsusest kirjalikult. Vastutav asutus esitab mitteedukatele kandidaatidele nende tagasilükkamise põhjused koos viidetega valiku- ja hindamiskriteeriumidele.

Artikkel 10

Toetusi käsitlevad dokumendid juhul, kui vastutav asutus tegutseb toetust andva asutusena

1. Juhul kui vastutav asutus tegutseb toetust andva asutusena, peab ta kehtestama projektijuhtimise korra, mis nõuab vähemalt järgmist:

a) toetuslepingute sõlmimine toetusesaajatega;

b) toetuslepingute ja nende mis tahes muudatuste järelevalve halduslike vahenditega, nagu kirjavahetus või kirjalikud aruanded.

2. Toetusleping peab sisaldama või seal peab olema osutatud:

a) liidu toetuse maksimaalne summa;

b) liidu toetuse ülemmäär vastavalt asjaomasele erimäärusele;

c) projekti üksikasjalik kirjeldus ja ajakava;

d) vajaduse korral peamised ülesanded, mille täitmiseks toetusesaaja kavatseb sõlmida allhankelepingu kolmandate isikutega, ja nendega kaasnevad kulud;

e) projekti kokkulepitud esialgne eelarve ja rahastamiskava, sealhulgas kulud ja tulud, vastavalt toetuskõlblikkuse eeskirjale;

f) liidu toetussumma suuruse arvutamine projekti lõppedes;

g) lepingu ajakava ja rakendussätted, sealhulgas aruandluskohustuse, lepingu muutmise ja lepingu lõpetamise sätted;

h) projekti tegevuseesmärgid, sealhulgas arvudes väljendatud eesmärgid ja aruannetesse kaasatavad näitajad;

i) säte, millega nõutakse toetusesaajalt õigeaegset andmete kogumist erimääruses sätestatud ühiste näitajate ja võimalike programmipõhiste näitajate kohta ning nende andmete esitamist vähemalt kord aastas;

j) toetuskõlblike kulude mõiste, sealhulgas vajaduse korral ühikuhindade astmiku, ühekordsete maksete ja kindlamääraliste maksete määramise metoodika kirjeldus;

k) raamatupidamisnõuded ja toetuse maksmise tingimused;

l) kontrolljäljega seotud tingimused;

m) andmekaitse sätted ning

n) avalikustamist reguleerivad sätted.

3. Üldreeglina allkirjastatakse toetuslepingud enne seda, kui riiklikust programmist rahastatavad projekti tegevused algavad.

4. Toetuslepingutes sätestatakse sõnaselgelt, et komisjoni või tema esindajate ja kontrollikoja pädevuses on auditeerida kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda liit riikliku programmi raames rahastab, ning teha seda dokumentide kontrolli ja kohapealsete kontrollide abil.

Artikkel 11

Toetusi käsitlevad dokumendid juhul, kui vastutav asutus tegutseb täidesaatva asutusena

1. Juhul kui vastutav asutus tegutseb täidesaatva asutusena, peab ta kehtestama projektijuhtimise korra, millega nõutakse vähemalt järgmist:

a) ametlik haldusotsus projektide kaasrahastamise kohta ning

b) haldusotsuse ja selle mis tahes muudatuste järelevalve halduslike vahenditega, nagu kirjavahetus või kirjalikud aruanded.

2. Haldusotsus peab sisaldama või seal peab olema osutatud:

a) liidu toetuse maksimaalne summa;

b) liidu toetuse ülemmäär vastavalt asjaomasele erimäärusele;

c) projekti üksikasjalik kirjeldus ja ajakava;

d) vajaduse korral peamised ülesanded, mille täitmiseks toetusesaaja kavatseb sõlmida allhankelepingu kolmandate isikutega, ja nendega kaasnevad kulud;

e) projekti kokkulepitud esialgne eelarve ja rahastamiskava, sealhulgas kulud ja tulud, vastavalt toetuskõlblikkuse eeskirjale;

f) liidu toetussumma suuruse arvutamine projekti lõppedes;

g) projekti tegevuseesmärgid, sealhulgas arvudes väljendatud eesmärgid ja kasutatavad näitajad;

h) säte, millega nõutakse vastutavalt asutuselt andmete kogumist erimääruses sätestatud ühiste näitajate ja võimalike programmipõhiste näitajate kohta ning nende andmete esitamist vähemalt kord aastas;

i) toetuskõlblike kulude mõiste, sealhulgas vajaduse korral ühikuhindade astmiku, ühekordsete maksete ja kindlamääraliste maksete määramise metoodika kirjeldus;

j) raamatupidamisnõuded ja toetuse maksmise tingimused;

k) kontrolljäljega seotud tingimused;

l) andmekaitse sätted ning

m) avalikustamist reguleerivad sätted.

3. Üldreeglina võetakse haldusotsus vastu enne seda, kui riiklikust programmist rahastatavad projekti tegevused algavad.

4. Haldusotsuses sätestatakse sõnaselgelt, et komisjoni või tema esindajate ja kontrollikoja pädevuses on auditeerida kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda liit riikliku programmi raames rahastab, ning teha seda dokumentide kontrolli ja kohapealsete kontrollide abil.







III PEATÜKK

AUDITEERIMISASUTUSE SEISUND JA KOHUSTUSED SEOSES AUDITITEGA

Artikkel 12

Auditeerimisasutuse seisund

1. Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 teise lõiguga ning määruse (EL) nr 514/2014 artikli 25 lõike 1 punktiga b on auditeerimisasutus oma ülesannetes vastutavast asutusest sõltumatu. Sõltumatuseks ülesannete täitmisel loetakse seda, kui puudub hierarhiline seos auditeerimisasutuse ja vastutava asutuse vahel ning kui auditeerimisasutus on oma seisukohtades ja avaldustes täielikult iseseisev.

2. Kogu auditeerimistöö tehakse kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandarditega.

Artikkel 13

Auditeerimisteenuste tellimine allhankena

Auditeerimisasutus võib tellida osa auditeerimistööst allhankena teiselt auditeerimisorganilt, tingimusel et teine auditeerimisorgan on oma ülesannetes vastutavast asutusest sõltumatu. Auditeerimisasutus jääb vastutavaks allhankena tellitud töö eest.

Allhankena tellitud auditid tehakse kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandarditega ning auditeerimisasutuse hoolika järelevalve ja juhtimise all.

▼M1

Artikkel 14

Auditid

1. Selleks et esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ( 2 ) artikli 59 lõike 5 teises lõigus osutatud arvamus, teeb auditeerimisasutus süsteemi-, kulu- ja raamatupidamisaruannete auditid.

2. Süsteemiauditite raames kontrollitakse, kas vastutava asutuse juhtimis- ja kontrollisüsteem on toiminud tulemuslikult, tagades piisava kindluse, et määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 kohaselt komisjonile esitatud aastabilansimakse maksetaotluses sisalduvad finantsandmed on seaduslikud ja korrektsed.

Nende auditite põhjal kontrollib auditeerimisasutus vastavust komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2015/378 ( 3 ) lisas sätestatud põhinõuetele ja seda, kas vastutav asutus vastab jätkuvalt käesoleva määruse I lisas sätestatud määramiskriteeriumidele.

3. Kuluauditid tehakse iga eelarveaasta kohta asjakohase valimi põhjal, mis tehakse finantsandmetest, mida vastutav asutus peab kõlblikuks („raamatupidamisaruannete projektid”) pärast määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 27 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 2015/840 ( 4 ) osutatud kontrolli teostamist.

Finantsandmed hõlmavad igat liiki makseid, mida vastutav asutus on teinud määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 38 määratletud eelarveaastal, sealhulgas ettemaksed, vahemaksed, lõppmaksed ning tehnilise abi ja tegevustoetusega seotud maksed. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi puhul hõlmavad finantsandmed ka ümberpaigutatud, ümberasustatud, ülekantud või seaduslikult vastu võetud isikute arvu.

Kuluauditid

— tehakse kontrolljälje moodustavate tõendavate dokumentide alusel ja nende käigus kontrollitakse raamatupidamisaruannete projektides esitatud finantsandmete seaduslikkust ja korrektsust;

— hõlmavad vajaduse korral toetusesaajate poolt kantud kulude kohapealset kontrolli, sealhulgas mutatis mutandis tehnilise abi ja tegevustoetuse raames tehtud maksete kohapealset kontrolli;

— hõlmavad vajaduse korral sellistele nõuetele vastavuse kontrolli, mis on kehtestatud isikute suhtes, kes on ümber paigutatud vastavalt nõukogu otsustele (EL) nr 2015/1523 ja 2015/1601, ümber asustatud vastavalt määruse (EL) nr 516/2014 artiklile 17, üle viidud vastavalt määruse (EL) nr 516/2014 artiklile 18 ja seaduslikult vastu võetud vastavalt nõukogu otsusele (EL) nr 2015/1601, ning mille puhul on saadud ühekordne makse;

— kontrollivad toetusesaajatele tehtud ja vastutava asutuse raamatupidamises kajastatud maksete täpsust ja terviklikkust ning kontrolljälje kooskõlastavat võrdlemist kõigil tasanditel.

Kui auditeerimisasutus avastab raamatupidamisaruannete projektis olulise veamäära või kui tuvastatud probleeme peetakse olemuselt süsteemseks, mistõttu võivad need kujutada riski muudele riiklikust programmist rahastatavatele maksetele, teostab auditeerimisasutus täiendava uurimise, sealhulgas vajaduse korral teeb täiendava auditi probleemide ulatuse kindlakstegemiseks. Maksimaalne olulisuse piirmäär on 2 % liidu panusest raamatupidamisaruannete projektis kajastatud finantsandmetesse.

Auditeerimisasutus soovitab vastutavale asutusele vajalikke parandusmeetmeid, sealhulgas vajaduse korral kindla määraga finantskorrektsioone kookõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/378. Auditeerimisasutus esitab kuluauditite tulemused ning sellega seotud soovitused ja parandusmeetmed artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes.

4. Auditeerimisasutus kehtestab asjakohase valimi valimise meetodi („valimi koostamise meetod”) kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditega. Valimi koostamise meetod võimaldab auditeerimisasutusel hinnata eelarveaasta raamatupidamisaruande projekti koguveamäära.

Auditeerimisasutus dokumenteerib artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes kutsealase otsustusprotsessi, mida kasutati statistilise või mittestatistilise valimi koostamise meetodi kehtestamiseks, ja kohaldatavad valimi koostamise parameetrid. Auditeerimisasutus säilitab valimi koostamise meetodi andmed, mis hõlmavad kavandamist, testimist ja hindamist, et tõendada, et valitud valimi koostamise meetod on sobiv.

Kui statistilisi valimi koostamise meetodeid ei saa kasutada, võib auditeerimisasutus kutsealase otsustuse alusel kasutada mittestatistilist valimi koostamise meetodit. Mis tahes mittestatistiline meetod näeb ette valimiühikute juhusliku valiku ja katab vähemalt 10 % raamatupidamisaruannete projektis kajastatud finantsandmete väärtusest.

Valitud valimi koostamise meetod ja valimi suurus peavad võimaldama auditeerimisasutusel teha järeldusi kogu andmekogumi kohta, mille alusel valim koostati.

Vajaduse korral võib auditeerimisasutus jagada finantsandmed kihtideks, millest igaüks koosneb sarnaste omadustega valimiühikute rühmast.

Kui auditivalim hõlmab vahe- ja/või lõppmakseid, millega kliiritakse varasemate eelarveaastate raamatupidamisaruannetes kajastatud ettemakseid, kuuluvad kõnealused ettemaksed kuluauditi ulatusse.

Artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes sisalduva tabeli 10.2 „Kuluauditite tulemused” esitamisel arvutatakse veamäärad ja auditi katvus üksnes jooksva eelarveaasta raamatupidamisaruande projekti finantsandmete põhjal koostatud auditivalimi alusel.

5. Raamatupidamisaruannete audit tehakse selleks, et tagada piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate määruse (EL) nr 514/2014 artikli 44 kohaselt vastutava asutuse poolt komisjonile esitatud aastabilansimakse maksetaotluses esitatud finantsandmetest („lõplikud raamatupidamisaruanded”).

Selleks et hinnata, kas lõplikud raamatupidamisaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate, kontrollib auditeerimisasutus, kas kõik finantsandmed ning avalikult sektorilt saadud toetused, mis on eelarveaasta jooksul vastutava asutuse raamatupidamisarvestusse kantud, on raamatupidamissüsteemis nõuetekohaselt kajastatud ning vastavad tõendavatele raamatupidamisdokumentidele, mida vastutav asutus säilitab. Eelkõige kohustub auditeerimisasutus nimetatud raamatupidamisarvestuse põhjal:

a) kontrollima, kas aastabilansimakse maksetaotluses kajastatud finantsandmete kogusumma vastab vastutava asutuse raamatupidamissüsteemis kajastatud summale, ning kui on erinevusi, siis kas nende vastavusse viimiseks vajalike summade kohta on dokumenteeritud piisavad selgitused;

b) kontrollima, kas eelarveaasta jooksul tühistatud ja tagasi nõutud summad, eelarveaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvad summad ning summad, mida ei ole võimalik tagasi nõuda, vastavad vastutava asutuse raamatupidamissüsteemis kajastatud summadele ning põhinevad vastutava asutuse dokumenteeritud otsustel;

c) veenduma, et vastutav asutus on teinud haldus-, finants- ja tegevuslikud kohapealsed kontrollid vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 27 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 2015/840.

Punktides a, b ja c osutatud kontrollimisi võib teha valimi alusel.

Kulu- ja raamatupidamisauditite tulemuste põhjal kindlaks määratud koguveamäära alusel arvutab auditeerimisasutus jääkveamäära, et esitada määruse (EL), Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 teises lõigus osutatud arvamus. Jääkveamäära arvutamine dokumenteeritakse lõikes 8 osutatud iga-aastases kontrolliaruandes.

6. Juhul kui auditeerimisasutuse tehtud auditite tulemusel avastatakse olulisi nõrkusi vastutava asutuse juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslikus toimimises, kohustub auditeerimisasutus:

a) hindama kõnealuste nõrkuste finantsmõju kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/378;

b) esitama vastutavale asutusele nõuetekohaseid soovitusi parandus- ja ennetusmeetmete võtmiseks;

c) jälgima punktis b osutatud meetmete rakendamist vastutava asutuse poolt ning hindama, kas tegevuskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemusliku toimimise taastamiseks on rakendatud.

7. Vastavalt artikli 3 lõikele 2 esitab auditeerimisasutus määravale asutusele tulemuste kohta aruande, märkides, kas vastutav asutus vastab tema arvates jätkuvalt määramiskriteeriumidele.

8. Auditeerimisasutus tagab, et kogu lõigetes 1–7 osutatud auditeerimistegevusega seotud teave esitatakse nõuetekohaselt komisjonile. Selleks koostab auditeerimisasutus iga-aastase kontrolliaruande, milles esitatakse auditi peamised tulemused. Iga-aastane kontrolliaruanne koostatakse käesoleva määruse lisas esitatud vormi põhjal ja saadetakse komisjonile komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 artiklis 2 osutatud elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu. Iga-aastane kontrolliaruanne esitatakse komisjonile hiljemalt kolm päeva pärast seda, kui vastutav asutus esitab komisjonile aastabilansimakse maksetaotluse vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 44.

▼B







IV PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.









LISA

Vastutava asutuse määramise kriteeriumid

1. Sisekeskkond

A) Organisatsiooniline struktuur

(1) Organisatsiooniline struktuur, mis võimaldab vastutaval asutusel täita artiklis 4 sätestatud ülesandeid.

(2) Organisatsioonilist struktuuri kirjeldab organisatsiooni skeem, millel on näidatud ülesannete ja kohustuste selge jaotus.

B) Inimressurssidega seotud nõuded

(1) Piisavad inimressursid artiklis 4 kirjeldatud ülesannete täitmiseks.

(2) Ülesannete lahusus, nii et iga töötaja täidab riikliku programmi arvele kantavate kulude kinnitamisel, väljamaksmisel või arvestamisel ainult üht funktsiooni ning tema tööd kontrollib seejuures teine töötaja.

(3) Iga töötaja ülesannete kirjalik määratlus, sealhulgas tema finantsvolituste piirid.

(4) Töötajate piisav koolitus.

(5) Huvide konflikti vältimise kord, kaasa arvatud juhul, kui vastutaval või strateegilisel ametikohal olev töötaja, kes tegeleb nõuete kontrollimise, heakskiitmise, väljamaksmise ja arvestamisega, täidab väljaspool vastutavat asutust ka muid ülesandeid.

2. Kontrollitegevused

A) Projektide valimine

(1) Projektide valimist ja toetuste määramist käsitlev kord artikli 9 kohaselt.

(2) Toetuslepingute sisu ja sõlmimist ning haldusotsuseid käsitlev kord artiklite 10 ja 11 kohaselt.

B) Haldus- ja kohapealsete kontrollide kord

(1) Kord vastutava asutuse juhtkonna teavitamiseks tehtud kontrollide tulemustest asjakohasel tasandil, korrapäraselt ja õigel ajal, et vaadata kontrollistrateegia ja sisekontrolli menetlused süsteemsete puuduste avastamise korral või vastavalt vajadusele läbi.

(2) Valimi koostamise meetod, mida kasutatakse, kui haldus- või kohapealsed kontrollid ei ole ammendavad, vaid hõlmavad ainult valimit, ning vasturääkivusi ja eeskirjade eiramist käsitleva aruandluse kord.

(3) Juhul kui rahaliste nõuete kontrollidega seotud dokumente (paberkandjal või elektrooniliselt) säilitab mõni muu asutus, siis kõnealuse asutuse ja vastutava asutuse koostatud menetlused, millega tagatakse, et vastutaval asutusel on juurdepääs nimetatud dokumentidele.

C) Toetusesaaja esitatud rahaliste nõuete hüvitamise kinnitamise kord

(1) Toetuslepingute, haldusotsuste ja lepingute rakendamise järelevalve tagamise kord vastavalt lepingutingimustele.

(2) Toetusesaaja esitatud rahaliste nõuete vastuvõtmise, registreerimise ja töötlemise kord, mis sisaldab eelkõige kasutatavate dokumentide kirjeldust ning tehtud töö kontrollimise korda.

(3) Kontrollnimekiri igalt kinnitamise, kaasa arvatud tehtud tööde kontrolli eest vastutavalt töötajalt nõutud kontrollide kohta.

(4) Kord maksekorralduse andmiseks, sealhulgas liidu ja siseriiklikele eekirjadele vastavuse kontrollimiseks ning määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 27 nõutud kontrollide tegemiseks, et ennetada ja avastada pettusi ja eeskirjade eiramist eeskätt olemasolevat riski arvesse võttes.

D) Maksekord

(1) Kord, millega tagatakse, et maksed tehakse ainult toetusesaajate pangakontole ning et makseid ei tehta sularahas.

(2) Kord, millega tagatakse, et kõik ülekandmata maksed kantakse tagasi riikliku programmi eelarvesse.

E) Raamatupidamisarvestuse kord

Raamatupidamisarvestuse kord, millega tagatakse, et aastaaruanded on täielikud ja täpsed ja esitatakse õigel ajal ning et kõik vead ja puudujäägid avastatakse ja korrigeeritakse eelkõige korrapärase kontrolli ja võrdlemise teel.

F) Ettemaksete kord

(1) Kord, millega tagatakse, et ettemaksed toetusesaajatele näidatakse raamatupidamisdokumentides eraldi.

(2) Kord, millega tagatakse, et ettemaksed tasaarvestatakse kindlaksmääratud tähtaja jooksul ning tähtaegselt tasaarvestamata ettemaksed selgitatakse välja.

G) Võlgade arvestamise kord

(1) Kord, millega tagatakse, et punktides A–D nimetatud kriteeriume kohaldatakse vajalike muudatustega selliste summade suhtes, mis vastutav asutus peab sisse nõudma kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 21 punktiga h.

(2) Kord, millega tagatakse nõuetekohased järelmeetmed väljastatud sissenõudekorraldustele ja vajadusel viivisele.

(3) Kord, millega tagatakse, et kui sissenõudmine ei ole võimalik, selgitatakse välja põhjus, et hinnata, kas liikmesriik peaks summa liidule hüvitama.

(4) Süsteem kõigi saadaolevate summade väljaselgitamiseks ja kõigi selliste võlgnevuste kandmiseks võlgnike registrisse enne nende kättesaamist.

(5) Kord, millega tagatakse, et võlgnike register vaadatakse korrapäraselt läbi, et tagada selle usaldusväärsus ja täielikkus.

H) Eeskirjade eiramise avastamise kord ja pettusevastane võitlus

(1) Eeskirjade eiramise määratlused liidu nõuete kohaselt.

(2) Mehhanismid, millega tagatakse eeskirjade eiramise õigeaegne avastamine ja viivitamatu parandusmeetme võtmine.

(3) Proportsionaalsete pettusevastaste meetmete kehtestamise kord.

(4) Kord, millega tagatakse komisjoni teavitamine eeskirjade eiramise juhtumitest ning vajadusel parandusmeetmetest aastaaruannetes.

I) Kontrolljälg

Kord, millega tagatakse piisav kontrolljälg kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 27 lõike 5 alusel vastu võetud rakendusmäärusega, esitades vastutavas asutuses säilitatavaid tõendavaid dokumente projektide valimise, toetusesaajate esitatud rahaliste nõuete kinnitamise, arvestamise ja väljamaksmise ning ettemaksete ja võlgade käsitlemise kohta.

3. Sisemine teavitamine ja teabevahetus

A) Teabevahetus

(1) Kord, millega tagatakse, et:

(a) kõik muudatused liidu õigusaktides registreeritakse;

(b) juhendeid, andmebaase ja kontrollnimekirju ajakohastatakse õigeaegselt nende muudatuste kajastamiseks ning

(c) kõiki huvitatud isikuid, näiteks volitatud asutust, teavitatakse nendest muudatustest õigeaegselt.

(2) Kord, millega tagatakse, et kõigil toetusesaajatel on vajalik teave oma ülesannete täitmiseks ja toimingute rakendamiseks.

(3) Kord, millega tagatakse tagantjärele taotlejate piisav teavitamine valimisprotsessi tulemustest.

B) Infosüsteemide turve

(1) Kasutatava(te) infosüsteemi(de) turve peab vastama kõige värskematele rahvusvaheliselt aktsepteeritud standarditele.

(2) Kord, millega tagatakse, et tehnilised ja finantsmeetmed on riskidega proportsionaalsed.

4. Sisejärelevalve ja -aruandlus

A) Sisedokumendid ja -aruanded

(1) Dokumenteeritud menetlused ja vastavad kontrollnimekirjad, mis on vaja täita selleks, et:

(a) toetada määruse (EL) nr 514/2014 artikli 12 lõikes 4 osutatud järelevalvekomitee tööd ja tagada talle tema ülesannete täitmiseks vajalik teave, eriti riiklike programmide eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme käsitlevad andmed, finantsandmed ning näitajaid ja vahe-eesmärke käsitlevad andmed;

(b) koostada iga-aastaseid ja lõplikke rakendusaruandeid ja esitada need komisjonile;

(c) koostada dokumendid, mis moodustavad määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 44 osutatud iga-aastase lõppmaksetaotluse;

(d) tagada, et kõrgema juhtkonna käsutuses oleksid kõik vajalikud aruanded ja teave oma vastutusalas olevate programmide rakendamise tulemuslikuks järelevalveks ning

(e) tagada, et kõrgema juhtkonna käsutuses oleksid sõltumatute hindamiste või auditeerimiste aruanded oma süsteemide toimimise kohta.

(2) Dokumenteeritud aruandlus- ja järelevalvemenetlused selle kohta, kas vastutav asutus on delegeerinud ülesannete täitmise mõnele teisele asutusele.

B) Muude (mitte asutuste endi poolt täidetavate) ülesannete järelevalve

(1) Juhul kui tegevust viib vastutava asutuse vastutusel läbi muu asutus (välja arvatud volitatud asutus), siis kord, millega tagatakse, et on kehtestatud järelevalvemehhanismid usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks.

(2) Juhul kui kontrollitegevust tellitakse väljastpoolt, siis kord, millega tagatakse, et on kehtestatud järelevalvemehhanismid ühtse kontrollimetoodika ja järjekindla töö tagamiseks.

(3) Juhul kui vastutav asutus delegeerib tegevusi, siis kord, millega tagatakse vastavus käesoleva määruse artikli 5 lõikele 4.

▼M1









II LISA

Iga-aastase kontrolliaruande vorm

Iga-aastane kontrolliaruanne (FOND)

1) SISSEJUHATUS

See punkt sisaldab järgmist teavet.

1.1. Auditeerimisasutuse ja aruande koostamises osalenud muude asutuste andmed.

1.2. Baasperiood (st eelarveaasta) ( 5 ).

2) VASTAVUS MÄÄRAMISKRITEERIUMIDELE JA OLULISED MUUDATUSED JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMI(DE)S (kui on kohaldatav)

See punkt sisaldab järgmist teavet.

2.1. Üksikasjalik teave pädevate asutuste kohustustega (sealhulgas vajaduse korral ülesannete delegeerimine) seotud juhtimis- ja kontrollisüsteemide mis tahes oluliste muudatuste kohta, selliste muudatuste jõustumise kuupäev ja nende muudatuste mõju auditeerimisele.

2.2. Auditeerimisasutuse tehtud auditi alusel kinnitus selle kohta, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid jätkuvalt vastavad komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artiklis 2 ja I lisas määratletud määramiskriteeriumidele.

2.3. Teave, mis käsitleb määravale asutusele teabe esitamist selle kohta, kas vastutav asutus vastab komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artikli 2 lõikes 2 ja I lisas sätestatud määramiskriteeriumidele.

3) AUDITISTRATEEGIA MUUDATUSED

See punkt sisaldab järgmist teavet.

3.1. Üksikasjalik teave auditistrateegias tehtud muudatuste kohta ja nende muudatuste põhjendus, eelkõige üksikasjalik teave kuluauditite tegemisel kasutatud valimi koostamise meetodi muudatuste kohta (vt allpool punkt 5).

4) SÜSTEEMIAUDITID

See punkt sisaldab järgmist teavet.

4.1. Nende asutuste üksikasjalikud andmed, kes tegid süsteemiauditi, et kontrollida, kas fondi juhtimis- ja kontrollisüsteem on toiminud nõuetekohaselt (nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artikli 14 lõikega 2).

4.2. Iga-aastasele kontrolliaruandele lisatud tabeli 10.1 „Süsteemiauditite tulemused” puhul süsteemiauditi käigus põhinõuete kohta tehtud peamiste tulemuste ja järelduste kirjeldus.

4.3. Märge selle kohta, kas tuvastatud probleeme peetakse süsteemseks, ebakorrektsete finantsandmete kvantifitseerimine ja kohaldatavad parandusmeetmed selliste süsteemsete vigade kõrvaldamiseks, sealhulgas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 46 ja rakendusmääruse (EL) 378/2015 kohaselt tehtud mis tahes finantskorrektsioonid.

4.4. Teave varasematel aastatel tehtud süsteemiauditite auditisoovituste alusel võetud järelmeetmete kohta.

5) KULUAUDITID

See punkt sisaldab järgmist teavet.

5.1. Nende asutuste üksikasjalikud andmed, kes tegid kuluauditi (nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artikli 14 lõigetega 3 ja 4).

5.2. Kohaldatud valimi koostamise meetodi kirjeldus, esitades teabe kasutatud valimi parameetrite ( 6 ) ning valimi valimisel ( 7 ) kasutatud alusarvutuste ja kutsealase otsustuse kohta, samuti teabe koguveamäära arvutuse (sealhulgas vajaduse korral stratifitseerimine) ja selle kohta, kas meetod on kooskõlas auditistrateegiaga. Stratifitseerimise korral tuleb kirjeldada kihtide parameetreid.

5.3. Kuluauditite põhitulemuste analüüs, milles esitatakse auditeeritud valimiühikute arv, auditeeritud finantsandmete vastav summa ja liik, tuvastatud vigade laad ( 8 ) ja liik ( 9 ) ning auditeerimisasutuse väljapakutud parandusmeetmed (sealhulgas meetmed sarnaste vigade vältimiseks tulevikus, tuvastatud üksikute mittevastavuste finantskorrektsioonid ja kohaldatavad ekstrapoleeritud või kindla määraga finantskorrektsioonid) ( 10 ). Stratifitseerimise korral tuleb selles punktis ja kokkuvõtlikult iga-aastasele kontrolliaruandele lisatud tabelis 10.2 „Kuluauditite tulemused” esitada täiendav teave kihtide kaupa.

5.4. Kui auditivalim sisaldab vahe- ja/või lõppmakseid, millega kliiritakse varasemate eelarveaastate raamatupidamisaruannetes kajastatud ettemakseid, esitatakse kuluauditi ulatusse kuuluvate ettemaksete summa, aga ka seoses nende ettemaksega tuvastatud vead ja kohaldatavad finantskorrektsioonid iga-aastasele kontrolliaruandele lisatud tabelis 10.3 „Lisakulude auditite tulemused”.

5.5. Selgitused selle kohta, kuidas on arvutatud tabelis 10.2 esitatud veamäärad, ja vajaduse korral teave tabelis 10.3 esitatud lisakulude auditite kohta.

5.6. Teave selle kohta, kas kuluauditite käigus tuvastatud mittevastavusi peetakse olemuselt süsteemseks, mistõttu võivad need kujutada riski ka muudele maksetele, sealhulgas nende mõju suurus andmekogumile ja mis tahes seotud finantskorrektsioonidele.

5.7. Teave selle kohta, kuidas vastutav asutus rakendab parandusmeetmeid, sealhulgas finantskorrektsioone, mille on välja pakkunud auditeerimisasutus kuluauditi tulemusel enne lõpliku raamatupidamisaruande esitamist komisjonile. Mis tahes võimalikud erinevused auditeerimisasutuse väljapakutud korrektsioonide ja vastutava asutuse rakendatud korrektsioonide vahel tuleb avalikustada.

5.8. Teave varasemate aastate kuluauditite tulemuste alusel võetud järelmeetmete kohta, eelkõige seoses süsteemsete puudustega.

6) RAAMATUPIDAMISARUANNETE AUDITID

See punkt sisaldab järgmist teavet.

6.1. Nende asutuste üksikasjalikud andmed, kes tegid raamatupidamisaruannete auditi (nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artikli 14 lõikega 5).

6.2. Selliste auditeerimispõhimõtete kirjeldus, mida kasutatakse selliste finantsandmete kontrollimiseks, mis on esitatud raamatupidamisaruannetes, mis on lisatud vastutava asutuse poolt komisjonile esitatud aastabilansimakse maksetaotlusele, nagu on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artikli 14 lõikes 5. See peaks hõlmama viidet süsteemiaudititega (üksikasjalikult kirjeldatud eespool punktis 4) ja kuluaudititega (üksikasjalikult kirjeldatud punktis 5) raames tehtud auditeerimisele, mis on asjakohane raamatupidamisaruannetega seotud vajaliku kindlustunde saavutamiseks.

6.3. Raamatupidamisaruannete auditi põhjal tehtud järeldused seoses õige ja õiglase ülevaatega vastutava asutuse poolt komisjonile esitatud aastabilansimakse maksetaotlusele lisatud raamatupidamisaruannetes kajastatud finantsandmetest ning selliste auditite tulemusel raamatupidamisaruannetes kajastatud finantskorrektsioonid.

6.4. Märge selle kohta, kas tuvastatud mittevastavusi peetakse olemuselt süsteemseks, ja teave võetud parandusmeetmete kohta.

7) AUDITIÜKSUSTE TEGEVUSE JA AUDITEERIMISASUTUSE JÄRELEVALVETÖÖ KOOSKÕLASTAMINE (vajaduse korral)

See punkt sisaldab järgmist teavet.

7.1. Auditeerimisasutuse ja vastavalt asjaoludele kõikide komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 artikli 13 kohaselt auditeid tegevate muude auditiüksuste tegevuse koordineerimise kirjeldus.

7.2. Auditeerimisasutuse poolt selliste auditiüksuste tehtud auditi suhtes kohaldatava järelevalve- ja kvaliteedikontrollimenetluse kirjeldus.

8) MUU TEAVE

See punkt sisaldab järgmist teavet.

8.1. Vajaduse korral teave auditeerimisasutuse tehtud auditite käigus teatatud pettuste ja avastatud pettusekahtluste kohta (sh muude liikmesriigi või ELi asutuste teatatud juhud, mis on seotud auditeerimisasutuse tehtud tegevusaudititega) ning võetud meetmed.

8.2. Vajaduse korral hilisemad sündmused, mis toimusid pärast eelarveaasta raamatupidamisaruande projekti esitamist auditeerimisasutusele ja enne iga-aastase kontrolliaruande edastamist komisjonile ning mis võivad olla olulised auditeerimisasutuse esitatud arvamuse seisukohast. Eelkõige tuleks avalikustada mis tahes erinevused vastutava asutuse poolt raamatupidamisaruannete projektis (st andmekogum, mille alusel auditivalim koostati) ( 11 ) kajastatud finantsandmete ja komisjonile esitatud lõpliku raamatupidamisaruande vahel ning selgitada neid.

9) ÜLDINE KINDLUSTASE

9.1. Märge juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimisega seoses saavutatud üldise kindlustaseme kohta ( 12 ) ja selgitus, kuidas selline tase süsteemiauditite, kuluauditite ja raamatupidamisaruannete auditite tulemusi kombineerides saavutati. Vajaduse korral võtab auditeerimisasutus arvesse ka teiste riiklike või ELi auditeerimisorganite tehtud selliste auditite tulemusi, mis võivad mõjutada eelarveaasta kohta esitatud finantsandmeid.

9.2. Vastutava asutuse poolt rakendatud mis tahes leevendus- ja parandusmeetmete (nt finantskorrektsioonid) hindamine ja märge selle kohta, kas nii süsteemi kui ka rahalisest vaatenurgast on vaja täiendavaid parandusmeetmeid.

10) IGA-AASTASE KONTROLLIARUANDE LISAD

10.1. Süsteemiauditite tulemused (allpool esitatud vormis)

10.2. Kuluauditite tulemused (allpool esitatud vormis)

10.3. Lisakulude auditite tulemused (kui on kohaldatav)

10.1. Süsteemiauditite tulemused







Auditeeritud üksus (nt vastutav asutus, volitatud asutus jne) Auditi nimetus Lõpliku auditiaruande kuupäev Põhinõuded (kui on kohaldatav) [nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 378/2015 I lisa tabelis 1] PN1 PN2 PN3 PN4 PN5 PN6 PN7 PN8 PN9 Üldhinnang (kategooria 1, 2, 3, 4) (nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 378/2015 I lisa tabelis 2) Märkused (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) Kategooria 1,2,3,4, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 378/2015 I lisa tabelis 2

10.2. Kuluauditite tulemused







A B C D E F G H I J Fond/makse liik (1) Raamatupidamisaruande projekti sellise andmekogumi või sellise andmete alakogumi summa (eurodes), mille alusel valim koostati (2) Auditivalim (summa eurodes) (3) Auditivalim (% andmekogumist) [D = C/B] Auditeerimisasutuse poolt valimis tuvastatud vigade summa (eurodes) (4) Valimi veamäär (%) [F = E/C] (4) Andmekogumi koguveamäär (5) Andmekogumi vigade kogusumma (eurodes) [H = G*B] Vastutava asutuse poolt koguveamäära tulemusel rakendatud finantskorrektsioonid (summa eurodes) (6) Summaarne jääkveamäär (7) [J = (H – I)/B] Märkused Kiht (kui on kohaldatav) (1) Kokku (A) Kokku (B) Summa (eurodes) %

10.3. Lisakulude auditite tulemused (8)







K L M N O Kirjeldus Fondi/projekti/makse viitenumber Auditeeritud lisakulud (3) Auditeeritud lisakuludes tuvastatud vigade summa (4) Auditeeritud lisakulude alusel vastutava asutuse poolt rakendatud finantskorrektsioonid (6) Märkused Juhu- või statistilisse valimisse kuuluvate vahe- või lõppmaksetega seotud kulud Muu (kirjeldada) …

(1) Kui finantsandmed (st auditikogum) on jagatud erinevatesse kihtidesse (nt ettemaksed, vahemaksed või lõppmaksed, muu), esitatakse teave kihtide kaupa, kui see on kohaldatav. Iga kihi teave esitatakse eraldi real ning kihi parameetreid tuleb kirjeldada iga-aastase kontrolliaruande punktis 5.

(2) Veerg B osutab auditeeritavale andmekogumile (st raamatupidamisaruande projekt), mis kajastab kõiki vastutava asutuse poolt jooksval eelarveaastal tehtud makseid ja mille alusel koostati valim.

(3) Kui jooksva eelarveaasta alusel koostatud auditivalim hõlmab vahe- ja/või lõppmakseid, millega kliiritakse varasemate eelarveaastate raamatupidamisaruannetes kajastatud ettemakseid, kuuluvad kõnealused ettemaksed kuluauditi ulatusse valimise kuuluvate vahe- ja/või lõppmakse puhul.

Aruandluse eesmärgil kajastatakse tabelis 10.2 (veerg C) ja võetakse jooksva eelarveaasta auditi katvuse (veerg D) arvutamisel arvesse siiski üksnes jooksva eelarveaasta raamatupidamisaruande projektist valimisse kaasatud vahe- või lõppmakseid.

Vahe- ja/või lõppmaksetega kliiritud ning kuluauditite raames kontrollitud „ettemaksete summa” kajastatakse tabeli 10.3 veerus M. Vt ka joonealune märkus 8.

(4) Auditeerimisasutus esitab teabe valimis tuvastatud vigade kohta (summana ja protsendina valimist) enne, kui vastutav asutus kohaldab auditeerimisasutuse tehtud auditi tulemusel mis tahes finantskorrektsioone.

Veasumma ja veamäära arvutamisel ning nende kajastamisel tabeli 10.2 veergudes E ja F võetakse arvesse üksnes jooksva eelarveaasta raamatupidamisaruande projektist valimisse kaasatud auditeeritud vahe- või lõppmaksetega seotud vigade summat.

Selliste tuvastatud vigade summa, mis mõjutavad kliiritud „ettemaksete summat”, tuleks kajastada tabeli 10.3 veerus N.

(5) Andmekogumi koguveamäär on auditeerimisasutuse hinnang eelarveaasta raamatupidamisaruande projekti koguveamäära kohta. Koguveamäär arvutatakse enne seda, kui vastutav asutus teeb finantskorrektsioonid.

Auditeerimisasutus kirjeldab koguveamäära hindamise metoodikat ja aluseks olevaid arvutusi (sealhulgas vajaduse korral teave stratifitseerimise kohta) iga-aastase kontrolliaruande punktis 5. Põhimõtteliselt võrdub koguveamäär prognoositavate juhuvigade, andmekogumi süsteemsete vigade kogusumma (kui see on kohaldatav) ja mis tahes parandamata anomaalsete vigade summa jagatud andmekogumiga.

(6) Veerus I kajastatakse finantskorrektsioonid, mida vastutav asutus on rakendanud üksnes auditeeritava andmekogumi puhul, st jooksva eelarveaasta raamatupidamisaruande projekt, mille alusel koostati valim.

Kliiritud „ettemaksete summaga” seotud finantskorrektsioonid tuleks kajastada tabeli 10.3 veerus O.

(7) Veerus J tuleks kajastada jääkveamäära raamatupidamisarvestuses pärast vastutava asutuse poolt üksnes jooksva eelarveaasta puhul rakendatud finantskorrektsioone.

Kliiritud „ettemaksete summade” parandamata vigu ei tuleks võtta arvesse jooksva eelarveaasta raamatupidamisarvestuse jääkveamäära arvutamisel.

(8) Auditeerimisasutus peab tabelis 10.3 kajastama selliste mis tahes auditite tulemused, mis tehti muude ühikute kohta kui tabelis 10.2 kajastatud valimisummad. Kui auditeerimisasutus peab vajalikuks teha täiendavaid auditeid (nt riskipõhised auditid, negatiivsete või nullmaksete auditid), kajastatakse ka selliste täiendavate auditite tulemused tabelis 10.3.