2010R1236 — ET — 05.02.2016 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1236/2010,

15. detsember 2010,

millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2791/1999







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ( 1 ), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ( 2 ) ning arvestades järgmist: (1) Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioon (edaspidi „konventsioon”) kiideti heaks nõukogu otsusega 81/608/EMÜ ( 3 ) ja konventsioon jõustus 17. märtsil 1982. (2) Konventsioonis on sätestatud asjakohane raamistik mitmepoolseks koostööks kalavarude ratsionaalsel kaitsel ja majandamisel konventsioonis määratletud alal (edaspidi „konventsiooni ala”). (3) Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC ) võttis 15. novembril 2006 peetud aastakoosolekul vastu soovituse kehtestada kontrolli- ja rakendussüsteem, mida kohaldatakse konventsiooni ala vetes, mis ulatuvad kaugemale kui konventsiooniosaliste kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvad veed (edaspidi „reguleeritav piirkond”), tegutsevate kalalaevade suhtes. Kõnealust kontrolli- ja rakendussüsteemi, mis jõustus 1. mail 2007, muudeti mitmete soovitustega 2007., 2008. ja 2009. aasta novembris toimunud aastakoosolekutel. (4) Konventsiooni artiklite 12 ja 15 alusel jõustusid kõnealused soovitused vastavalt 9. veebruaril 2008, 6. ja 8. jaanuaril 2009 ning 6. veebruaril 2010. (5) Kontrolli- ja rakendussüsteemiga sätestatakse kontrolli- ja rakendusmeetmed, mida kohaldatakse konventsiooniosaliste lipu all sõitvate ja reguleeritavas piirkonnas tegutsevate laevade suhtes, ning merel toimuva kontrolli kord, mis hõlmab kontrolli- ja järelevalvemenetlusi ning rikkumiste puhul kohaldatavaid menetlusi, mida konventsiooniosalised peavad rakendama. (6) Kontrolli- ja rakendussüsteemiga kehtestatakse uus sadamariigi kontrollisüsteem, mis võimaldab tulemuslikult keelata Euroopa sadamates sellise külmutatud kala lossimise ja ümberlaadimise, mille seaduslikkust ei ole sadamariigist erineva konventsiooniosalise lipu all sõitva laeva lipuriik kontrollinud. (7) Teatavad NEAFC vastuvõetud kontrollisätted on sisse viidud liidu õigusesse iga-aastase lubatud kogupüüke ja kvoote käsitleva määrusega, viimati nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes ( 4 ). Õiguskindluse huvides tuleks sedalaadi sätted, mis ei ole olemuselt ajutised, koondada uude eraldiseisvasse määrusse. (8) Kontrolli- ja rakendussüsteem hõlmab ka sätteid, mis võimaldavad edendada kontrolli- ja rakendusmeetmete järgimist konventsiooniga ühinemata riigi lipu all sõitvate laevade puhul, et tagada täielik vastavus NEAFC vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmetele. NEAFC soovitas mitme kalalaeva väljajätmist nende laevade nimekirjast, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada nende soovituste sisseviimine liidu õigusesse. (9) Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) ( 5 ) artikli 5 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriigid kontrollivad oma lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning kontrollivad nende tegevust ELi vetest väljaspool. Seetõttu tuleks sätestada, et liikmesriigid, kelle laevadel on lubatud kalastada reguleeritavas piirkonnas, määraksid kontrolli- ja rakendussüsteemi raames seire ja järelevalve inspektorid ning eraldaksid kontrolliks vajalikud vahendid. (10) Selleks et tagada püügitegevuse seire konventsiooni alal, on vaja, et liikmesriigid teeksid kontrolli- ja rakendussüsteemi kohaldamisel koostööd nii omavahel kui ka komisjoniga ja tema määratud asutusega. (11) Liikmesriigid on kohustatud tagama, et nende inspektorid järgivad NEAFC kehtestatud kontrollimenetlusi. (12) Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke eeskirju teatatavate kalavarude loetelude kohta, enne sadamasse sisenemist saadetava eelteate ja selle tühistamise korra kohta, samuti ümberlaadimise või lossimise loa kohta. Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad selliste kontrolli- ja rakendussüsteemi meetmete edaspidiste muudatuste sisseviimist liidu õigusesse, mis kujutavad endast käesoleva määruse sõnaselgelt kindlaks määratud mitteoluliste osade sisu ning mis on liidu jaoks siduvad vastavalt konventsiooni tingimustele. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. (13) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed peaks vastu võtma komisjon rakendusaktidega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291. Selle artikli kohaselt tuleb eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, sätestada eelnevalt määrusega seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni kohaldatakse jätkuvalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused), ( 6 ) välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlust käsitlevad sätted, mis ei ole kohaldatavad. (14) Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse konventsiooni alal uued kontrolli- ja rakendussüsteemi eeskirjad, tuleks nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2791/1999 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed) ( 7 ) kehtetuks tunnistada, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse üldeeskirjad ja tingimused, mille alusel liit kohaldab NEAFC vastuvõetud kontrolli- ja rakendussüsteemi.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust kõigi ELi laevade suhtes, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada reguleeritava piirkonna kalavarusid mõjutavaks püügitegevuseks.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „konventsioon” – Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon koos muudatustega;

2) „konventsiooni ala” – konventsiooni artikli 1 lõikes 1 määratletud konventsiooni ala;

3) „reguleeritav piirkond” – konventsiooni ala veed, mis ulatuvad kaugemale kui konventsiooniosaliste kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvad veed;

4) „konventsiooniosalised” – konventsiooni osalised;

5) „NEAFC” – Kirde-Atlandi kalanduskomisjon;

▼M3

6) „püügitegevus” – kalapüük, sh mitme laeva koostööd hõlmav kalapüük, kalatöötlemine, kalavarude või neist valmistatud toodete ümberlaadimine või lossimine ning muu kutselist kalapüüki ettevalmistav või sellega seotud tegevus, sealhulgas pakendamine, transportimine, tankimine või varude täiendamine;

▼B

7) „kalavarud” – konventsiooni artikli 1 lõikes 2 osutatud kalavarud;

8) „reguleeritavad kalavarud” – kalavarud, mille suhtes kehtivad konventsiooniga ettenähtud soovitused ja mis on loetletud käesoleva määruse lisas;

9) „kalalaev” – laev, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada kalavarude töönduslikuks kasutamiseks, sealhulgas kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimises osalevad laevad;

▼M3

10) „konventsiooniga ühinemata riigi laev” – kalapüügiga tegelev laev, mis ei sõida ühegi konventsiooniosalise lipu all, sh laevad, mille puhul on põhjendatud kahtlus, et neil puudub riikkondsus;

▼B

11) „mitme laeva koostööd hõlmav kalapüük” – kahte või enamat laeva hõlmavad toimingud, mille käigus ühe laeva püügivahenditest võetud saak viiakse üle teisele laevale;

12) „ümberlaadimine” – kõigi või osa kalalaeval olevate kalandustoodete laadimine teisele kalalaevale;

▼M3

13) „sadam” – lossimiseks kasutatav või püügitegevusega seotud või seda toetavate teenuste osutamiseks kasutatav koht rannikul, või rannikul või selle lähedal asuv koht, mille konventsiooniosaline on määranud kalavarude ümberlaadimiseks.

▼B

Artikkel 4

Kontaktasutused

1. Liikmesriigid määravad pädeva asutuse, mis tegutseb kontaktasutusena, võttes kooskõlas artiklitega 12, 19, 20 ja 27 vastu järelevalve- ja inspekteerimisaruandeid ning võttes vastu teateid ja andes välja lube vastavalt artiklitele 24 ja 25.

2. Artikli 24 kohaselt teateid vastuvõtvad ja artikli 25 kohaselt lubasid väljastavad kontaktasutused on kättesaadavad 24 tundi ööpäevas.

3. Liikmesriigid saadavad komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFC sekretärile määratud kontaktasutuse telefoninumbri, e-posti aadressi ja faksinumbri.

4. Kõigist muudatustest lõigetes 1 ja 3 osutatud kontaktasutusi käsitlevas teabes teatatakse komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFC sekretärile hiljemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

5. Lõigetes 1 ja 3 osutatud teabe edastamise vorm kehtestatakse vastavalt artikli 50 lõikele 2.







II

PEATÜKK

JÄRELEVALVEMEETMED

Artikkel 5

Liidu osalus

1. Liikmesriigid saadavad komisjonile elektrooniliselt loetelu kõikide nende lipu all sõitvate ja liidus registreeritud laevade kohta, millel on luba reguleeritavas piirkonnas kala püüda, ja eelkõige laevade kohta, millel on ühe või mitme reguleeritava kalavaru sihipärase püügi luba, samuti loetelusse tehtavad parandused. See teave edastatakse hiljemalt iga aasta 15. detsembriks või hiljemalt viis päeva enne laeva sisenemist reguleeritavasse piirkonda. Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata NEAFC sekretärile.

2. Lõikes 1 osutatud loetelu edastamise vorm määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Artikkel 6

Püügivahendite tähistamine

1. Liikmesriigid tagavad, et püügivahendid, mida nende kalalaevad kasutavad reguleeritavas piirkonnas, on tähistatud vastavalt 1. märtsi 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 356/2005, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks ( 8 ).

2. Liikmesriigid võivad eemaldada ja kõrvaldada nii seisevpüünise, mis ei ole määruse (EÜ) nr 356/2005 kohaselt tähistatud või ei ole muul viisil kooskõlas NEAFC vastuvõetud soovitustega, kui ka sellisest püünisest leitud kala.

Artikkel 7

Kaotatud püügivahendite tagasitoomine

1. Lipuliikmesriigi pädev asutus saadab viivitamata NEAFC sekretärile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 48 lõike 3 kohase teabe ja püügivahendi kaotanud laeva kutsungsignaali.

2. Liikmesriigid tegelevad korrapäraselt nende lipu all sõitvatele laevadele kuuluvate kaotatud püügivahendite tagasitoomisega.

Artikkel 8

Saagi registreerimine

1. Lisaks 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) ( 9 ) artiklis 6 täpsustatud teabele esitavad ELi kalalaevade kaptenid kas köidetud, nummerdatud lehtedega püügipäevikus või elektrooniliselt järgmise teabe:

a) reguleeritavasse piirkonda sisenemine ja sealt väljumine;

b) iga päev ja/või iga loomuse kohta hinnanguline kogusaak, mida hoitakse pardal alates viimasest sisenemisest reguleeritavasse piirkonda;

c) iga päev ja/või iga loomuse kohta vette tagasilastud kala kogus;

d) kohe pärast iga artikli 9 kohast teabe edastamist, aruande edastamise kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaaja (UTC) kohaselt, ning raadioedastuse puhul raadiojaama nimi, mille kaudu aruanne edastati;

e) püügisügavus (kui see on asjakohane).

2. Nende ELi kalalaevade kaptenid, kelle laev osaleb reguleeritavaid kalavarusid mõjutavas püügitegevuses ja mis töötlevad ja/või külmutavad püütud saagi:

a) registreerivad järjest kogu toodangu toodangupäevikus liikide ja toodete kaupa ning

b) paigutavad kogu töödeldud saagi trümmidesse nii, et iga kalaliigi asukohta on võimalik kindlaks teha lastiplaani järgi, mida hoitakse laeva pardal.

3. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid vabastada püügipäevikusse või elektroonilise kande tegemise kohustusest ümberlaadimisega tegeleva laeva, mille pardale saaki laaditakse. Laevade puhul, mille suhtes see erand kehtib, tuleb lastiplaanil täpsustada artikli 14 lõikes 1 osutatud külmutatud kala paiknemise koht trümmis ning toodangupäevikusse märkida järgmised andmed:

a) artiklis 9 osutatud aruande edastamise kuupäev ja kellaaeg UTC kohaselt;

b) raadioedastuse puhul raadiojaama nimi, mille kaudu aruanne edastati;

c) ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg UTC kohaselt;

d) ümberlaadimise koht (laius- ja pikkuskraadid);

e) pardale laaditud kala kogus liikide kaupa;

f) selle kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung, millelt saak maha laaditi.

4. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Artikkel 9

Reguleeritavate kalavarude püügiaruandlus

1. Nende ELi kalalaevade kaptenid, kelle laev osaleb reguleeritavaid kalavarusid mõjutavas püügitegevuses, edastavad püügiaruanded elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punkti 15 tähenduses. Nendes aruannetes sisalduvad andmed on taotluse korral komisjonile kättesaadavad. Aruanded sisaldavad järgmist teavet:

a) pardal olev kalakogus reguleeritavasse piirkonda sisenemisel. See aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt kaks tundi enne igat sisenemist reguleeritavasse piirkonda;

b) nädalasaak. See aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpul pärast laeva sisenemist reguleeritavasse piirkonda või, kui püügireis kestab üle seitsme päeva, teatatakse hiljemalt esmaspäeva keskpäeval saagist, mis on püütud reguleeritavas piirkonnas eelmise pühapäeva keskööl lõppenud nädala jooksul. See aruanne hõlmab püügipäevade arvu alates kalastamise algusest või viimasest püügiaruandest;

c) pardal olev saak reguleeritavast piirkonnast väljumisel. See aruanne edastatakse kõige varem kaheksa tundi ja hiljemalt kaks tundi enne igat reguleeritavast piirkonnast väljumist. Vajaduse korral hõlmab see aruanne püügipäevade arvu ja saaki, mis püüti reguleeritavas piirkonnas alates kalastamise algusest või viimasest püügiaruandest;

d) igal ümberlaadimisel peale- ja mahalaaditud kogused ajal, mil laev viibib reguleeritavas piirkonnas. Mahalaadivad laevad teatavad sellest hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimist ning pealelaadivad laevad hiljemalt üks tund pärast ümberlaadimist. Aruanne sisaldab kuupäeva, kellaaega, kavandatava ümberlaadimise koha geograafilisi koordinaate ning maha- või pealelaaditud saagi kogumassi kilogrammides liikide kaupa ning peale- ja mahalaadivate laevade raadiokutsungeid. ►M3 Ilma et see piiraks IV peatüki kohaldamist, teatab pealelaadiv laev pardal oleva kogusaagi, lossitava saagi kogumassi, lossimissadama nime, lossimise kavandatud kuupäeva ja kellaaja hiljemalt 24 tundi enne lossimist, olenemata sellest, kas lossimine toimub konventsiooni alal või väljaspool seda asuvas sadamas. ◄

2. Käesolevas artiklis osutatud püügiaruanded esitatakse kilogrammides (ümardatult lähimale 100 kg-le). Kogueluskaalu kohta esitatakse aruanne liikide kaupa, kasutades FAO koode. Nende liikide kohta teatamisel, mille kogueluskaal liikide kaupa on alla ühe tonni, võib kasutada kolmetähelist koodi MZZ (liigitamata merekala).

3. Liikmesriigid kannavad püügiaruannete andmed määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõikes 1 osutatud andmebaasi.

4. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja eelkõige andmete edastamise vorm ja nõuded määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Artikkel 10

Üldine püügi- ja püügikoormusaruandlus

1. Liikmesriigid teatavad enne iga kuu 15. kuupäeva elektrooniliselt komisjonile nende lipu all sõitvate laevade poolt reguleeritavas piirkonnas püütud kalavarude kogused, mis on lossitud või ümber laaditud eelmise kuu jooksul.

2. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 33 lõike 2 kohaldamist, teatavad liikmesriigid enne iga kuu 15. kuupäeva elektrooniliselt komisjonile ka kolmandate riikide kalandusjurisdiktsiooni alla jäävates piirkondades ja konventsiooni ala ELi vetes nende lipu all sõitvate laevade püütud reguleeritavate kalavarude kogused, mis on lossitud või ümber laaditud eelmise kuu jooksul.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaste andmete edastamise vorm määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Lõikes 1 osutatud kalavarude loetelu võetakse vastu vastavalt artiklites 46–49 sätestatud menetlusele.

4. Komisjon koondab lõigetes 1 ja 2 osutatud andmed kõikide liikmesriikide kohta ning edastab need NEAFC sekretärile 30 päeva jooksul pärast vastava püügi või ümberlaadimise toimumise kalendrikuu lõppu.

Artikkel 11

Laevaseiresüsteem

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvate reguleeritavas piirkonnas kalastavate või kalastada kavatsevate laevade kohta laevaseiresüsteemi kaudu saadud teave edastatakse elektrooniliselt NEAFC sekretärile. Teabe edastamise vorm ja teabele esitatavad nõuded määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

▼M2

Reguleeritavas piirkonnas kohaldatakse põhjapüügi suhtes järgmisi täiendavaid sätteid:

a) iga liikmesriik võtab kasutusele automaatse süsteemi, mis suudab jälgida ja avastada võimalikku põhjapüüki, mis toimub väljaspool põhjapüügiks ettenähtud piirkondi, ning võimalikku püüki keelualadel;

b) iga liikmesriik tagab, et nende kalalaevade laevaseiresüsteemidesse on sisestatud keelualade piirid vastavalt NEAFC soovitustes esitatud koordinaatidele.

▼B

Artikkel 12

Teabe edastamine

1. Liikmesriigid edastavad viivitamata artiklites 9 ja 11 osutatud aruanded ja teabe NEAFC sekretärile. Tehnilise rikke korral edastatakse sellised aruanded ja teave NEAFC sekretärile 24 tunni jooksul pärast nende kättesaamist. Liikmesriigid tagavad, et kõik nende edastatud aruanded ja teated oleksid järjestikku nummerdatud.

▼M1

1a. Artiklis 9 osutatud aruanded võib tühistada tühistamisaruandega.

Kui aruannet on vaja parandada, tühistatakse see tühistamisaruandega. Uus parandatud aruanne saadetakse pärast tühistamisaruannet ja artiklis 9 sätestatud tähtaja jooksul.

Kui lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus nõustub aruande tühistamisega, edastab ta selle NEAFC sekretärile.

▼M2

2. Liikmesriigid tagavad, et NEAFC sekretärile edastatud aruanded ja teave oleksid kooskõlas andmevahetusvormide ja andmesidesüsteemidega, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 433/2012 ( 10 ) artiklile 16.

▼B

Artikkel 13

Ümberlaadimine ja mitme laeva koostööd hõlmav kalapüük

1. ELi kalalaevad osalevad reguleeritavas piirkonnas ümberlaadimisel ainult sel juhul, kui nad on eelnevalt saanud loa oma lipuliikmesriigi pädevatelt asutustelt.

2. ELi kalalaevad võivad ümberlaadimises või mitme laeva koostööd hõlmavas kalapüügis osaleda ainult sel juhul, kui koostööd tehakse konventsiooniosalise lipu all sõitvate laevadega ja sellise konventsiooniga ühinemata riigi laevadega, kellele NEAFC on andnud koostööd tegeva konventsiooniga ühinemata riigi staatuse.

3. Ümberlaadimises osalev ELi laev, mille pardale saaki laaditakse, ei osale sama püügiretke ajal muus püügitegevuses, sh mitme laeva koostööd hõlmavas kalapüügis, v.a kala töötlemine ja lossimine.

Artikkel 14

Eraldi ladustamine

1. ELi kalalaevad, mille pardal on enama kui ühe kalalaeva poolt konventsiooni alal püütud ja külmutatud kalavarud, võivad paigutada igalt osalenud kalalaevalt saadud kala rohkem kui ühte trümmiossa, kuid peavad seda hoidma selgelt eraldi teiste laevade püütud kalast eelkõige plastiku, vineeri või võrgu abil.

2. Konventsiooni alal püütud saak paigutatakse eraldi saagist, mis on püütud väljaspool kõnealust ala.

Artikkel 15

Külmutatud kala märgistamine

Kui konventsiooni alal püütud kala külmutatakse, tuleb see varustada selgelt loetava märgise või pitseriga. Märgis või pitser kantakse lasti paigutamisel igale külmutatud kala kastile või pakile ning sellel esitatakse järgmised andmed: kalaliik, toote valmistamise kuupäev, Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) alapiirkond ja rajoon, kus kala püüti, ja kala püüdnud laeva nimi.







III

PEATÜKK

KONTROLL MEREL

Artikkel 16

NEAFC inspektorid

1. Liikmesriigid, kelle kalalaevadel on luba kalastada reguleeritavas piirkonnas, määravad järelevalve ja kontrolli teostamiseks kontrolli- ja rakendussüsteemi juurde inspektorid (edaspidi „NEAFC inspektorid”).

2. Liikmesriigid väljastavad igale NEAFC inspektorile isikut tõendava eridokumendi. Kõnealuse dokumendi vorm määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

3. NEAFC inspektor kannab isikut tõendavat eridokumenti kaasas ja esitab selle kalalaeva pardale asudes.

Artikkel 17

Kontrolli ja järelevalve üldsätted

1. Komisjon või tema määratud asutus koordineerib liidu järelevalve- ja kontrollitegevust ning koostab igal aastal asjaomaste liikmesriikidega kooskõlastades ühise kava liidu osalemiseks kontrolli- ja rakendussüsteemis järgmisel aastal. Selles kavas määratakse muu hulgas kindlaks ka kontrollide arv.

Komisjon või tema määratud asutus tagab, et kui mis tahes ajal osaleb reguleeritavas piirkonnas reguleeritavaid kalavarusid mõjutavas püügitegevuses rohkem kui kümme ELi kalalaeva, siis viibib sel ajal reguleeritavas piirkonnas liikmesriigi kontrollilaev või on mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kokkulepe kontrollilaeva kohaloleku tagamiseks.

2. Liikmesriik tagab, et tema NEAFC inspektorite teostatav kontroll viiakse läbi mittediskrimineerival viisil ja vastavalt kontrolli- ja rakendussüsteemile. Kontrollide arv põhineb laevastiku suurusel, võttes arvesse aega, mis kalalaevad on veetnud reguleeritavas piirkonnas.

3. Komisjon või tema määratud asutus püüab tagada kõigi reguleeritavas piirkonnas tegutsevate kalalaevadega konventsiooniosaliste võrdse kohtlemise kontrollide õiglase jaotamise kaudu.

4. Liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et teiste konventsiooniosaliste NEAFC inspektoritel võimaldatakse teostada kontrolli tema lipu all sõitvate laevade pardal.

5. NEAFC inspektorid väldivad jõu kasutamist, välja arvatud juhul, kui on tegu õigustatud enesekaitsega. Kalalaeva pardal kontrolli läbi viies ei kanna NEAFC inspektorid tulirelvi. Käesolev lõige ei piira jõu kasutamise keeldu käsitlevate siseriiklike sätete kohaldamist.

6. NEAFC inspektorid püüavad nii vähe kui võimalik häirida kalalaeva või selle tegevust ja tööd seoses pardal oleva saagiga, välja arvatud siis ja sel määral, kui seda on vaja nende kohustuste täitmiseks.

Artikkel 18

Kontrollivahendid

1. Liikmesriigid annavad oma NEAFC inspektorite käsutusse piisavad vahendid järelevalve- ja kontrolliülesannete täitmiseks. Selleks määravad nad kontrolli- ja rakendussüsteemi juurde kontrollilaevad ja -õhusõidukid.

2. Komisjon või tema määratud asutus saadab NEAFC sekretärile igal aastal enne 1. jaanuari asjaomase kava üksikasjad, liikmesriikide poolt selleks aastaks kontrolli- ja rakendussüsteemi juurde määratud NEAFC inspektorite ja spetsiaalsete kontrollilaevade nimed ning õhusõidukite tüübid ja nende identifitseerimiseks vajalikud üksikasjalikud andmed (registrinumber, nimi, raadiokutsung). Kui see on asjakohane, võetakse kõnealune teave määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 79 lõikes 1 osutatud inspektorite loetelust. Liikmesriigid saadavad kõnealuses loetelus tehtud muudatused komisjonile või tema määratud asutusele, mis edastab teabe omakorda NEAFC sekretärile ja teistele liikmesriikidele üks kuu enne muudatuse jõustumist.

3. Kontrolli- ja rakendussüsteemi juurde määratud laev, mille pardal on NEAFC inspektorid, samuti selle laeva pardale minekuks kasutatav paat märgistatakse spetsiaalse NEAFC kontrolli signaaliga, mis viitab, et pardal asuvad NEAFC inspektorid võivad täita kontrolli- ja rakendussüsteemi kohaseid kontrollikohustusi. Kontrolli- ja rakendussüsteemi juurde määratud õhusõidukitele on selgelt märgitud nende rahvusvahelise raadiokutsungi tunnus. Spetsiaalse signaali vorm määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

4. Komisjon või tema määratud asutus peab arvestust kontrolli- ja rakendussüsteemi juurde määratud liidu kontrollilaevade ja -õhusõidukite kontrolli- ja rakendussüsteemi alusel toimuva tegevuse alguse ja lõpu kuupäeva ja kellaaja üle vormis, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Artikkel 19

Järelevalvemenetlus

1. Järelevalve põhineb kalalaevade täheldamisel NEAFC inspektorite poolt, kes asuvad kontrolli- ja rakendussüsteemi juurde määratud laeval või õhusõidukil. NEAFC inspektorid edastavad iga täheldatud laeva kohta koostatud täheldamisaruande koopia viivitamata elektrooniliselt asjaomase laeva lipuriigile, komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFC sekretärile vormis, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 50 lõikele 2. Iga täheldamisaruande paberkoopia ja fotod saadetakse taotluse korral asjaomase laeva lipuriigile.

2. NEAFC inspektorid märgivad oma täheldused järelevalvearuandesse, kasutades vormi, mis on kehtestatud vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Artikkel 20

Kontrollimenetlus

1. NEAFC inspektorid ei tule kalalaeva pardale enne, kui kõnealusele laevale on sellest raadio teel teatatud või talle on edastatud rahvusvahelist signalisatsioonikoodi kasutades asjakohane signaal, esitades sealhulgas andmed inspekteerimisaluse kohta; teate kättesaamise kohta siiski kinnitust vaja saada ei ole.

2. NEAFC inspektoritel on õigus kontrollida kalalaeva kõiki olulisi osi, tekke ja ruume, saaki (töödeldud või töötlemata), võrke ja muid püügivahendeid, seadmeid ja kõiki asjakohaseid dokumente, mida nad peavad vajalikuks NEAFC vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmete täitmise kontrolli eesmärgil, samuti on neil õigus küsitleda kaptenit või tema määratud isikut.

3. Kalalaevalt, mille pardale minnakse, ei nõuta peatumist või manööverdamist kalastamise, püügivahendite vettelaskmise või pardalehiivamise ajal. NEAFC inspektorid võivad nõuda püügivahendite pardalehiivamise peatamist või edasilükkamist seni, kuni nad on jõudnud laeva pardale, kuid selline viivitus ei tohi kesta kauem kui 30 minutit alates sellest, kui kalalaev on saanud lõikes 1 osutatud signaali.

4. Inspekteerimisaluse kapten tagab, et tema laev manööverdab kalalaevast turvalises kauguses vastavalt hea merepraktika eeskirjadele.

5. NEAFC inspektorid võivad nõuda, et kalalaev lükkaks edasi oma sisenemise reguleeritavasse piirkonda või sealt väljumise kuni kuueks tunniks alates ajast, mil kalalaev edastas artikli 9 lõike 1 punktides a ja c osutatud aruanded.

6. Kontroll kestab maksimaalselt neli tundi või seni, kuni võrk on välja tõmmatud ning võrk ja saak kontrollitud, olenevalt sellest, kumb kestab kauem. Juhul kui tuvastatakse rikkumine, võivad NEAFC inspektorid jääda pardale ajaks, mis on vajalik artikli 29 lõike 1 punktis b osutatud meetmete lõpuleviimiseks.

7. Erijuhtudel, mis on seotud kalalaeva suuruse ja pardal oleva kalakogusega, võib kontroll kesta lõikes 6 sätestatust kauem. Sellisel juhul ei jää NEAFC inspektorid laeva pardale mingil juhul kauemaks, kui on vaja kontrolli lõpuleviimiseks. Lõikes 6 sätestatud ajalise piirangu ületamise põhjused märgitakse lõikes 9 osutatud kontrolliaruandesse.

8. Ühe liikmesriigi määratud NEAFC inspektoritest ei lähe teise konventsiooniosalise kalalaeva pardale korraga rohkem kui kaks inspektorit. Kontrolli läbiviimisel võivad NEAFC inspektorid nõuda kaptenilt vajaliku abi osutamist. NEAFC inspektorid ei takista pardale tulekul ega kontrolli ajal kaptenil sidepidamist oma lipuriigi asutustega.

9. Iga kontroll dokumenteeritakse, täites artikli 50 lõike 2 kohaselt kehtestatud vormis kontrolliaruande. Kapten võib kontrolliaruandele lisada oma märkused ning NEAFC inspektorid kirjutavad kontrolli lõpus aruandele alla. Kalalaeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia. Igast kontrolliaruandest edastatakse viivitamata koopia kontrollitud laeva lipuriigile ja komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus edastab koopia kohe NEAFC sekretärile. Nõudmise korral saadetakse kontrolliaruande originaal või sertifitseeritud koopia kontrollitud laeva lipuriigile.

Artikkel 21

Kalalaeva kapteni kohustused kontrollimenetluse ajal

Kalalaeva kapten:

a) hõlbustab turvalist pardaleasumist ja sealt lahkumist kooskõlas nõuetega, mis on vastu võetud vastavalt artikli 50 lõikele 2;

b) teeb koostööd ja aitab kaasa kalalaeva kontrollile, mida viiakse läbi vastavalt käesolevale määrusele, ei takista, ähvarda ega sega NEAFC inspektoreid nende ülesannete täitmisel ning tagab nende turvalisuse;

c) võimaldab NEAFC inspektoritel pidada sidet lipuriigi ja kontrolliva riigi ametiasutustega;

d) võimaldab juurdepääsu kõigile kalalaeva osadele, tekkidele ja ruumidesse, saagile (töödeldud või töötlemata), võrkudele ja muudele püügivahenditele, varustusele ning kogu asjakohasele teabele ja kõigile dokumentidele, mida NEAFC inspektor peab vajalikuks kontrollida vastavalt artikli 20 lõikele 2;

e) esitab NEAFC inspektorite nõudmisel dokumentide koopiad ning

f) võimaldab NEAFC inspektoritele sobivad tingimused, sealhulgas vajaduse korral toidu ja majutuse, kui inspektorid jäävad laeva pardale vastavalt artikli 32 lõikele 3.







IV

PEATÜKK

▼M3

TEISE KONVENTSIOONIOSALISE LIPU ALL SÕITVA KALALAEVA PÜÜTUD SAAGI KONTROLL SADAMARIIGIS

Artikkel 22

Kohaldamisala

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 ( 11 ) kohaldamist, kohaldatakse käesoleva peatüki sätteid liikmesriikide sadamate kasutamise suhtes selliste laevade poolt, mille pardal on teise konventsiooniosalise lipu all sõitvate kalalaevade poolt konventsiooni alal püütud saak, mida ei ole eelnevalt üheski sadamas lossitud või ümber laaditud.

Artikkel 23

Määratud sadamad

Liikmesriigid määravad sadamad, kus on lubatud lossida ja ümber laadida kalavarusid, mille teise konventsiooniosalise lipu all sõitvad kalalaevad on püüdnud konventsiooni alal, või kus on lubatud osutada sadamateenuseid neile laevadele, ning teavitavad neist sadamatest komisjoni. Komisjon teavitab NEAFC sekretäri kõnealustest sadamatest ja kõigist muudatustest määratud sadamate loetelus hiljemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

Teise konventsiooniosalise lipu all sõitvate kalalaevade poolt konventsiooni alal püütud kala lossimine ja ümberlaadimine, nagu ka sellistele laevadele sadamateenuste osutamine, on lubatud ainult määratud sadamates.

▼B

Artikkel 24

Eelteade enne sadamasse sisenemist

▼M3

1. Kui sellise kalalaeva kapten, mille pardal on käesoleva määruse artiklis 22 osutatud kala, kavatseb siseneda sadamasse, siis teatab ta ise või tema esindaja sellest kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 6 hiljemalt kolm tööpäeva enne eeldatavat sadamasse saabumise aega selle sadamaliikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamat ta soovib kasutada.

Liikmesriik võib siiski sätestada ka muu etteteatamisaja, võttes arvesse eelkõige püütud kala töötlemise viisi või vahemaad püügikohtade ja oma sadamate vahel. Sellisel juhul teavitab liikmesriik sellest viivitamata komisjoni või komisjoni määratud asutust ja NEAFC sekretäri.

2. Lõikes 1 osutatud eelteate saatja võib selle tühistada, teavitades selle sadama pädevaid asutusi, mida laeva kapten kavatses kasutada, hiljemalt 24 tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega.

▼B

Liikmesriik võib siiski sätestada tühistamisest teatamiseks ka muu etteteatamisaja. Sellisel juhul teavitab liikmesriik sellest viivitamata komisjoni või tema määratud asutust ja NEAFC sekretäri.

3. Sadamaliikmesriigi pädev asutus edastab lõigetes 1 ja 2 osutatud teate koopia viivitamata asjaomase kalalaeva lipuriigile ja kui kalalaev on saaki ümber laadinud, ka lipuriigile (-riikidele), mille laevadelt saak ümber laaditi. Lõikes 2 osutatud teate koopia edastatakse ka viivitamata NEAFC sekretärile.

4. Teate vorm ja üksikasjad määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Vajaduse korral võetakse käesoleva artikli kohase teavitamise ja tühistamise korda käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad vastu vastavalt artiklites 46–49 sätestatud menetlusele.

Artikkel 25

▼M3

Lossimise või ümberlaadimise ja sadama muul otstarbel kasutamise luba

1. Vastuseks artikli 24 kohaselt edastatud teatele täidab lossimiseks või ümberlaadimiseks valmistuva kalalaeva lipuriik või, kui kalalaev on kala ümber laadinud liidu vetest väljaspool, siis lipuriik või -riigid, mille laevadelt kala ümber laaditi, artiklis 24 osutatud eelteate, kinnitades järgmist:

▼B

a) kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks;

b) pardal olevast kalakogusest on nõuetekohaselt teatatud ja seda on arvesse võetud püügi piirnormide või püügikoormuse piirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada;

c) kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkondades;

d) kalalaevade viibimine teatatud püügipiirkonnas on tõendatud laevaseiresüsteemi andmetega.

▼M3

2. Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast seda, kui sadamaliikmesriigi pädevad asutused on andnud selleks loa, täites nõuetekohaselt artiklis 24 osutatud eelteate. Selline luba antakse alles pärast seda, kui lipuriigilt on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus.

▼B

3. Erandina lõikest 2 võivad sadamaliikmesriigi pädevad asutused anda loa kalasaagi või selle osa lossimiseks lõikes 1 osutatud kinnituse puudumisel, kuid sellisel juhul hoiavad nad kala oma kontrolli all laos. Kala vabastatakse müümiseks, ülevõtmiseks või äravedamiseks alles siis, kui on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus. Kui kinnitust ei saada 14 päeva jooksul pärast lossimist, võib sadamaliikmesriigi pädev asutus kala konfiskeerida ja kõrvaldada kooskõlas siseriiklike eeskirjadega.

▼M3

3a. Lossimiseks, ümberlaadimiseks ja sadama muul otstarbel kasutamiseks ei anta luba juhul, kui sadamaliikmesriik saab selgeid tõendeid, et pardal olev saak on püütud vastuolus nõuetega, mida konventsiooniosaline kohaldab oma riigi jurisdiktsiooni all olevas piirkonnas.

▼M3

4. Sadamaliikmesriigi pädev asutus teatab viivitamata laeva kaptenile või tema esindajale ja laeva lipuriigile oma otsusest lossimist, ümberlaadimist või sadama muuks otstarbeks kasutamist lubada või sellest keelduda, täites selleks nõuetekohaselt artiklis 24 osutatud eelteate, ning teavitab sellest NEAFC sekretäri.

▼B

5. Üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohase lossimise või ümberlaadimise loa kohta võetakse vastu vastavalt artiklites 46–49 sätestatud menetlusele.

Artikkel 26

Sadamas teostatav kontroll

▼M3

1. Liikmesriik kontrollib igal aruandeaastal vähemalt 5 % värske kala ja vähemalt 7,5 % külmutatud kala lossimistest või ümberlaadimistest oma sadamates riskijuhtimise põhjal, võttes arvesse II lisas esitatud üldised suuniseid.

▼M3

1a. Kontroll tehakse ausalt, läbipaistvalt ja diskrimineerimata ning ühtegi laeva ei seata ebasoodsamasse olukorda.

▼M3

2. Inspektorid uurivad laeval kõiki asjakohaseid alasid, et kontrollida vastavust kaitse- ja majandamismeetmetele. Kontroll tehakse III lisas sätestatud menetluse kohaselt.

▼M3

2a. Liikmesriik teeb kõik, et hõlbustada suhtlemist laeva kapteni või laevapere vanemliikmetega, sh tagades võimaluse ja vajaduse korral, et inspektoril oleks tõlk.

▼B

3. Riiklikud inspektorid teevad kõik, et kalalaeva asjatult kinni ei peetaks, ning tagamaks, et kontroll häiriks laeva nii vähe kui võimalik ning et kala kvaliteet ei halveneks.

▼M3

3a. Riiklikud inspektorid ei takista kaptenil sidepidamist oma lipuriigi ametiasutustega.

▼M3

4. Sadamaliikmesriik võib paluda, et koos tema enda inspektoritega tuleksid kaasa ja jälgiksid kontrollimist ka teiste konventsiooniosaliste inspektorid.

▼B

Artikkel 27

Kontrolliaruanded

1. Iga kontroll dokumenteeritakse, täites artikli 50 lõike 2 kohaselt kehtestatud kontrolliaruande vormi.

2. Kalalaeva kapten võib oma märkused lisada kontrolliaruandesse ning sellele kirjutavad kontrolli lõpus alla nii inspektor kui ka kapten. Kaptenile antakse kontrolliaruande koopia.

3. Igast kontrolliaruandest saadetakse viivitamata koopia kontrollitud kalalaeva lipuriigile ja kui kalalaev on saaki ümber laadinud, siis ka lipuriigile (-riikidele), mille laevadelt saak ümber laaditi, ning komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFC sekretärile. Nõudmise korral saadetakse kontrolliaruande originaal või sertifitseeritud koopia kontrollitud kalalaeva lipuriigile.







V

PEATÜKK

RIKKUMISED

Artikkel 28

Reguleerimisala

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 ja määruse (EÜ) nr 1005/2008 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva peatüki sätteid ELi kalalaevade suhtes ja muude konventsiooniosaliste kalalaevade suhtes, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada reguleeritava piirkonna kalavarusid mõjutava püügitegevuse eesmärgil.

Artikkel 29

Rikkumismenetlused

1. Kui inspektorid leiavad, et on põhjendatult alust arvata, et kalalaev on tegutsenud vastuolus NEAFC võetud kaitse- ja majandamismeetmetega, siis nad:

a) kannavad asjaomase rikkumise artikli 19 lõikes 2, artikli 20 lõikes 9 või artiklis 27 osutatud aruandesse;

b) võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada tõendite turvalisus ja säilimine. Kõigi püügivahendite osadele, mis inspektor leiab olevat või olnud olevat vastuolus kohaldatavate meetmetega, võib tugevasti kinnitada identifitseerimistähise;

c) püüavad viivitamata ühendust võtta kontrollitava kalalaeva lipuriigi inspektori või määratud asutusega;

d) edastavad kontrolliaruande viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele.

2. Kontrolli teostav liikmesriik edastab rikkumise üksikasjad kontrollitud laeva lipuriigi määratud asutusele ja komisjonile või tema määratud asutusele kirjalikult, võimaluse korral kontrolli alustamisele järgneva tööpäeva jooksul.

▼M3

Vajaduse korral edastab kontrolliv liikmesriik nimetatud kontrolli tulemused ka sellele konventsiooniosalisele, kelle vetes rikkumine aset leidis, ning riigile, mille kodakondsus on kaptenil.

▼B

3. Kontrolli teostav liikmesriik saadab kontrollitud laeva lipuliikmesriigi pädevatele asutustele viivitamata järelevalve- või kontrolliaruande originaali koos täiendavate dokumentidega ning koopia komisjonile või tema määratud asutusele, kes saadab selle NEAFC sekretärile.

Artikkel 30

Järelmeetmed rikkumise korral

1. Kui liikmesriik saab teiselt konventsiooniosaliselt või teiselt liikmesriigilt teate, et tema lipu all sõitva kalalaevaga on sooritatud rikkumine, võtab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega viivitamata meetmed rikkumist puudutavate tõendite kogumiseks ja läbivaatamiseks ning korraldab edasise uurimise, mis on vajalik rikkumise järelmeetmete võtmiseks, ja võimaluse korral kontrollib asjaomast laeva.

2. Liikmesriik määrab tõendite vastuvõtmiseks pädeva asutuse ja teatab komisjonile või tema määratud asutusele kõnealuse asutuse aadressi ja selle teabe muudatused. Komisjon või tema määratud asutus edastab seejärel kõnealuse teabe NEAFC sekretärile.

Artikkel 31

Tõsised rikkumised

Käesolevas määruses käsitatakse tõsiste rikkumistena järgmisi rikkumisi:

a) kalapüük ilma lipuriigi välja antud kehtiva loata;

b) kalapüük ilma kvoodita või pärast kvoodi ammendumist;

c) keelatud püügivahendite kasutamine;

d) tõsised ebatäpsused saagi registreerimisel;

e) artiklite 9 või 11 korduv rikkumine;

f) lossimine või ümberlaadimine sadamas, mis ei ole artikli 23 kohaselt määratud sadam;

g) artikli 24 rikkumine;

h) lossimine või ümberlaadimine ilma sadamariigi loata, millele on osutatud artiklis 25;

i) inspektori takistamine tema kohustuste täitmisel;

j) sellise kalavaru sihtpüük, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on keelatud;

k) kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või varjamine;

l) uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine;

m) korduvad rikkumised, mida nende kogumis käsitatakse kaitse- ja majandamismeetmete tõsise eiramisena;

n) osalemine ümberlaadimises või mitme laeva koostööd hõlmavas kalapüügis koos konventsiooniga ühinemata riigi laevadega, millele NEAFC ei ole andnud koostööd tegeva konventsiooniga ühinemata riigi staatust;

o) artiklis 44 osutatud loetelusse kantud laevade varustamine toiduainete ja kütusega või neile muude teenuste osutamine.

Artikkel 32

Järelmeetmed tõsiste rikkumiste korral

1. Kui inspektor leiab, et on põhjendatult alust arvata, et kalalaevaga on toime pandud artiklis 31 osutatud tõsine rikkumine, teatab ta sellest viivitamata komisjonile või komisjoni määratud asutusele, kontrollitud kalalaeva lipuriigi pädevatele asutustele ja, kui kontrollitav kalalaev osales ümberlaadimises, ka lipuriigile (-riikidele), mille laevadelt saaki ümber laaditi, toimides vastavalt artikli 29 lõikele 3, ning saadab teate koopia ka NEAFC sekretärile.

2. Tõendite säilitamiseks võtab inspektor kõik vajalikud meetmed, et tagada nende turvalisus ja järjepidevus, samal ajal võimalikult vähe laeva ja selle tegevust häirides.

3. Inspektoril on lubatud jääda asjaomase kalalaeva pardale ajavahemikuks, mis on vajalik rikkumise kohta teabe andmiseks artiklis 33 osutatud nõuetekohaselt volitatud inspektorile, või kuni saadakse lipuriigi vastus, milles palutakse inspektoril sellelt kalalaevalt lahkuda.

Artikkel 33

Järelmeetmed ELi kalalaevaga toimepandud tõsiste rikkumiste korral

1. Lipuliikmesriigid vastavad artikli 32 lõikes 1 osutatud teatele viivitamata ja tagavad, et nõuetekohaselt volitatud inspektor kontrolliks asjaomast kalalaeva rikkumise suhtes 72 tunni jooksul. Nõuetekohaselt volitatud inspektor asub asjaomase kalalaeva pardale, uurib inspektori avastatud kahtlustatava rikkumise tõendeid ja edastab uurimise tulemused nii kiiresti kui võimalik lipuliikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile või tema määratud asutusele.

2. Pärast lõikes 1 osutatud uurimistulemuste teatamist ja kui tõendid seda õigustavad, nõuab lipuliikmesriik kalalaeva viivitamatut ja igal juhul 24 tunni jooksul suundumist lipuliikmesriigi määratud sadamasse tema järelevalve all läbiviidavaks põhjalikuks kontrolliks.

3. Lipuliikmesriik võib volitada kontrollivat riiki tooma asjaomase kalalaeva viivitamata sadamasse, mille on määranud lipuliikmesriik.

4. Kui asjaomast kalalaeva ei kutsuta sadamasse, peab lipuliikmesriik esitama aegsasti nõuetekohase põhjenduse komisjonile või tema määratud asutusele ja kontrollivale riigile. Komisjon või tema määratud asutus edastab need põhjendused NEAFC sekretärile.

5. Kui kalalaevalt nõutakse suundumist sadamasse lõike 2 või 3 kohaseks põhjalikuks kontrolliks, võib mõne teise konventsiooniosalise NEAFC inspektor minna kõnealuse kalalaeva lipuliikmesriigi nõusolekul kalalaeva pardale ajal, kui kalalaev sadamasse suundub, jääda pardale sadamasse sisenemise ajaks ja viibida juures, kui kalalaeva sadamas kontrollitakse.

6. Lipuliikmesriik teatab viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele põhjaliku kontrolli tulemustest ja meetmetest, mida ta on rikkumise suhtes võtnud.

7. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad määratakse kindlaks vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Artikkel 34

Aruandmine ja järelmeetmed rikkumise korral

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile või tema määratud asutusele iga aasta 15. veebruariks aruande, mis sisaldab teavet eelmisel kalendriaastal toime pandud NEAFC kaitse- ja majandamismeetmete rikkumiste menetlemise seisu kohta. Kõnealused rikkumised loetletakse igas järgnevas aruandes, kuni nende menetlemine on lõpetatud vastavalt asjakohastele siseriiklikele õigusnormidele. Komisjon või tema määratud asutus edastab kõnealused aruanded NEAFC sekretärile enne sama aasta 1. märtsi.

2. Lõikes 1 osutatud aruandes viidatakse menetluse käigule ja eelkõige sellele, kas juhtum on menetluses, edasi kaevatud või alles uurimisel. Aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult rakendatud sanktsioone, märkides eelkõige trahvisummad, konfiskeeritud kala ja/või püügivahendite väärtuse ja kirjalikud hoiatused, ning kui ei võetud mingeid meetmeid, põhjendatakse seda.

Artikkel 35

Kontrolliaruannete käsitlemine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 77 kohaldamist, teevad liikmesriigid omavahel ja teiste konventsiooniosalistega koostööd, et hõlbustada kohtu- või muid menetlusi, mis tulenevad inspektori poolt kontrolli- ja rakendussüsteemi raames esitatud aruandest, võttes arvesse tõendite lubatavuse eeskirju siseriiklikes kohtu- või muudes süsteemides.

Artikkel 36

Aruanded järelevalve ja kontrolli kohta

1. Liikmesriik edastab komisjonile või tema määratud asutusele iga aasta 15. veebruariks eelmise kalendriaasta kohta aruande järgmiste andmetega:

a) artiklite 19, 20 ja 26 kohaselt läbi viidud kontrollide arv, näidates ära iga konventsiooniosalise laevadel läbi viidud kontrollide arvu ja rikkumise puhul asjaomase laeva kontrolli kuupäeva ja asukoha ning rikkumise laadi;

b) NEAFC patrullide lennutundide arv ja merel viibitud päevade arv, nii konventsiooniosaliste laevade kui ka konventsiooniga ühinemata riikide laevade tähelduste arv ja nimekiri laevadest, mille kohta koostati järelevalvearuanne.

2. Komisjon või tema määratud asutus koostab liikmesriikide aruannete põhjal liidu aruande. Komisjon saadab liidu aruande NEAFC sekretärile iga aasta 1. märtsiks.







VI

PEATÜKK

KONVENTSIOONIGA ÜHINEMATA RIIKIDE KALALAEVADE SUHTES VÕETAVAD MEETMED NENDE VASTAVUSE EDENDAMISEKS

Artikkel 37

Reguleerimisala

1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide konventsiooniga ühinemata riikide kalalaevade suhtes, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada konventsiooni ala kalavarusid mõjutavaks püügitegevuseks.

2. Käesolevat peatükki kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 ja määruse (EÜ) nr 1005/2008 kohaldamist.

Artikkel 38

Konventsiooniga ühinemata riikide laevade täheldamine ja tuvastamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile või tema määratud asutusele viivitamata kogu teabe konventsiooniga ühinemata riigi laevade kohta, mida nad on täheldanud või muul viisil tuvastanud konventsiooni alal püügitegevuses osalevate laevadena. Komisjon või tema määratud asutus teavitab viivitamata NEAFC sekretäri ja kõiki teisi liikmesriike igast saadud täheldusaruandest.

2. Liikmesriik, kes täheldas konventsiooniga ühinemata riigi laeva, püüab viivitamata teavitada kõnealust laeva sellest, et teda on täheldatud või muul viisil tuvastatud kui konventsiooni alal püügitegevuses osalevat laeva, kelle puhul eeldatakse, et ta eirab NEAFC kaitse- ja majandamismeetmeid, välja arvatud juhul, kui NEAFC on andnud tema lipuriigile koostööd tegeva konventsiooniga ühinemata riigi staatuse.

3. Juhul kui konventsiooniga ühinemata riigi laeva puhul täheldatakse või muul viisil tuvastatakse, et ta osaleb ümberlaadimises, kehtib eeldus NEAFC kaitse- ja majandamismeetmete eiramise kohta ka muu konventsiooniga ühinemata riigi laeva suhtes, mille puhul on tuvastatud, et ta osales kõnealuses tegevuses koos eespool nimetatud laevaga.

Artikkel 39

Kontroll merel

1. NEAFC inspektorid paluvad luba tulla konventsiooniga ühinemata riigi laeva pardale, mille püügitegevust konventsiooni alal on täheldatud või muul viisil tuvastatud, ja seda kontrollida. Kui laeva kapten annab loa pardaletulekuks ja laeva kontrolliks, dokumenteeritakse kontroll artikli 20 lõikes 9 osutatud kontrolliaruande koostamisega.

2. NEAFC inspektorid edastavad kontrolliaruande viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, NEAFC sekretärile ja asjaomase konventsiooniga ühinemata riigi kalalaeva kaptenile. Kui aruandes esitatud tõendid seda õigustavad, võib liikmesriik võtta kooskõlas rahvusvahelise õigusega asjakohaseid meetmeid. Liikmesriikidel soovitatakse uurida siseriiklike meetmete asjakohasust oma jurisdiktsiooni teostamiseks selliste laevade suhtes.

3. Kui laeva kapten ei luba tulla laeva pardale ja seda kontrollida või ei täida mõnda artikli 21 punktides a–d sätestatud kohustustest, kehtib eeldus, et laev on seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. NEAFC inspektor teatab sellest viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus teavitab sellest omakorda kohe NEAFC sekretäri.

Artikkel 40

Sadamasse sisenemine

1. Konventsiooniga ühinemata riigi kalalaeva kapten võib oma laevaga siseneda ainult artikli 23 kohaselt määratud sadamasse. Sadamasse sisenemise soovi korral teavitab kapten sadamaliikmesriigi pädevaid asutusi kooskõlas artikliga 24. Asjaomane sadamaliikmesriik edastab saadud teabe viivitamata laeva lipuriigile ja komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus edastab kõnealuse teabe omakorda NEAFC sekretärile.

2. Sadamaliikmesriik keelab oma sadamatesse siseneda laevadel, mis ei ole saatnud artikli 24 kohaselt nõutavat eelteadet enne sadamasse sisenemist.

▼M2

3. Sadamaliikmesriik teatab laeva kaptenile või tema esindajale viivitamata otsusest keelata sadamasse sisenemine ning edastab selle teabe ka laeva lipuriigile ja komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus edastab kõnealuse teabe omakorda NEAFC sekretärile.

▼B

Artikkel 41

Kontroll sadamas

►M2 1. Liikmesriigid tagavad, et kõiki konventsiooniga ühinemata riigi laevu, mis sisenevad nende sadamatesse, kontrollitakse vastavalt artikli 26 lõigetele 2 ja 3. ◄ Enne kõnealuse kontrolli lõppu ei tohi laev kala lossida ega ümber laadida. Iga kontroll dokumenteeritakse artiklis 27 esitatud kontrolliaruande koostamisega. Kui laeva kapten ei täida mõnda artikli 21 punktides a–d sätestatud kohustustest, kehtib eeldus, et tema laev on seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.

2. Teave liikmesriikide sadamates konventsiooniga ühinemata riikide laevade kontrollide tulemuste ja järgnevate meetmete kohta saadetakse viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, kes edastab selle teabe viivitamata NEAFC sekretärile.

▼M2

Artikkel 42

Lossimine, ümberlaadimine ja sadama muul otstarbel kasutamine

1. Konventsiooniga ühinemata riigi laev võib alustada lossimist, ümberlaadimist ja/või sadama muul otstarbel kasutamist alles pärast sadamariigi pädevalt asutuselt loa saamist.

2. Kui konventsiooniga ühinemata riigi laev on sadamasse sisenenud, keelavad liikmesriigid sellel laeval lossimise, ümberlaadimise, saagi töötlemise ja pakendamise ning sadama muude teenuste kasutamise, sh tankimise ja varude täiendamise, hoolduse ja kuivdokiteenused, juhul kui:

a) laeva on artikli 41 kohaselt kontrollitud ja kontrollimisel on selgunud, et laeva pardal on liike, mille suhtes kehtivad konventsiooni raames kehtestatud soovitused, välja arvatud juhul, kui laeva kapten esitab pädevatele asutustele piisavad tõendid selle kohta, et asjaomane kala on püütud väljaspool reguleeritavat piirkonda või kooskõlas kõigi asjakohaste konventsiooni raames kehtestatud soovitustega, või

b) laeva lipuriik või ümberlaadimise puhul lipuriik (-riigid), mille laevadelt saak on ümber laaditud, ei esita artiklis 25 osutatud kinnitust, või

c) laeva kapten ei täida artikli 21 punktides a–d sätestatud mis tahes kohustust või

d) liikmesriigid on saanud selgeid tõendeid selle kohta, et pardal olevad kalavarud on püütud konventsiooniosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, vastuolus kohaldatavate eeskirjadega, või

e) liikmesriikidel on piisavalt tõendeid selle kohta, et asjaomane laev on muul moel seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga konventsiooni alal või on toetanud sellist kalapüüki.

3. Lõike 2 kohase keelu kehtestamise korral keelatakse konventsiooniga ühinemata riigi laeval ümberlaadimine asjaomaste liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

4. Lõike 2 kohase keelu kehtestamise korral teatavad liikmesriigid oma otsuse laeva kaptenile või tema esindajale ja komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus edastab kõnealuse teabe omakorda viivitamata NEAFC sekretärile.

5. Liikmesriigid tühistavad laevale kehtestatud keelu kasutada nende sadamaid üksnes juhul, kui on piisavalt tõendeid, et kasutamise keeld ei olnud piisavalt põhjendatud või oli ekslik või et sellised põhjused enam ei kehti.

6. Kui liikmesriik on lõike 5 kohaselt keelu tühistanud, teatab ta sellest viivitamata neile, kellele saadeti teade vastavalt lõikele 4. Komisjon või tema määratud asutus edastab kõnealuse teabe omakorda viivitamata NEAFC sekretärile.

▼B

Artikkel 43

Konventsiooniga ühinemata riikide tegevust käsitlevad aruanded

1. Liikmesriik edastab komisjonile või tema määratud asutusele iga aasta 15. veebruariks eelmise kalendriaasta kohta aruande järgmiste andmetega:

a) konventsiooniga ühinemata riikide laevadel kontrolli- ja rakendussüsteemi raames merel või asjaomase liikmesriigi sadamates teostatud kontrollide arv, kontrollitud laevade nimed ja nende lipuriigid, kontrollide kuupäevad ja sadamate nimed, kus kontroll teostati, ning kontrollide tulemused ning

b) kui kala lossiti või laaditi ümber pärast kontrolli- ja rakendussüsteemikohast kontrolli, artikli 42 kohaselt esitatud tõendid.

2. Lisaks järelevalvearuandele ja kontrollitulemustele võib liikmesriik komisjonile või tema määratud asutusele igal ajal esitada ka muud teavet, mis võib olla oluline konventsiooniga ühinemata riikide selliste laevade tuvastamiseks, mis võivad konventsiooni alal tegeleda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.

3. Kõnealuse teabe põhjal saadab komisjon või tema määratud asutus iga aasta 1. märtsiks NEAFC sekretärile üldaruande konventsiooniga ühinemata riikide tegevuse kohta.

Artikkel 44

Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad

1. Liikmesriigid tagavad, et NEAFC koostatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse loetellu (A-loetelu) kantud laevu:

a) kontrollitakse artikli 41 sätete kohaselt, kui need sisenevad liikmesriikide sadamatesse;

▼M2

b) ei lubata lossida ega ümber laadida nende sadamates ega ümber laadida nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes;

▼B

c) ei abista liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ega luba oma laevadel osaleda mitme laeva koostööd hõlmavas kalapüügis koos selliste laevadega;

d) ei varustata toiduainete ja kütusega ega osutata neile muid teenuseid.

2. Lõike 1 punktide b ja d sätteid ei kohaldata A-loetellu kantud laevade suhtes juhul, kui NEAFC ile on tehtud soovitus kõnealuse laeva A-loetelust väljajätmise kohta.







VII

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 45

Konfidentsiaalsus

1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 112 ja 113 sätestatud kohustustele tagavad liikmesriigid NEAFC sekretärile artiklite 11 ja 12 ning artikli 19 lõike 1 kohaselt edastatud ja sealt saadud elektrooniliste aruannete ja teadete konfidentsiaalsuse.

2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse vastavalt artikli 50 lõikele 2.

Artikkel 46

Volituste delegeerimine

1. Komisjon võib kooskõlas artikliga 47 ning kohaldades artiklites 48 ja 49 sätestatud tingimusi võtta delegeeritud õigusaktidega vastu üksikasjalikud eeskirjad artikli 25 kohaldamise ja artikli 10 lõikes 1 osutatud kalavarude loetelu kohta ning üksikasjalikud eeskirjad artikli 24 lõike 4 teises lõigus osutatud teavitamise ja tühistamise korra, sealhulgas ajavahemike kohta.

2. Selliste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel toimib komisjon kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 47

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse kolmeks aastaks alates 1. jaanuarist 2011 õigus võtta vastu artiklis 46 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolmeaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 48 tagasi võtab.

2. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3. Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 48 ja 49 sätestatud tingimusi.

Artikkel 48

Delegeerimise tagasivõtmine

1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 46 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 49

Delegeeritud õigusaktide kohta vastuväidete esitamine

1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti kohta vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2. Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis märgitud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 50

Rakendamine

1. Komisjoni abistab kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 51

Muudatuste tegemise kord

Selleks et viia vajalikus ulatuses liidu õigusesse sisse kontrolli- ja rakendussüsteemi kehtivatesse sätetesse tehtavad muudatused, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, võib komisjon delegeeritud õigusaktiga muuta vastavalt artiklile 47 ning kohaldades artiklites 48 ja 49 sätestatud tingimusi käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad järgmist:

a) artiklis 5 osutatud konventsiooniosaliste osalemine reguleeritava piirkonna kalapüügis;

b) artiklites 6 ja 7 osutatud seisevpüüniste eemaldamine ja kõrvaldamine ning kaotatud püügivahendite tagasitoomine;

c) artiklis 11 osutatud laevaseiresüsteemi kasutamine;

d) artiklis 12 osutatud teabe esitamine NEAFC sekretärile ja koostöö temaga;

e) artiklites 14 ja 15 osutatud külmutatud kalavarude eraldi hoidmise ja märgistamise nõuded;

f) artiklis 16 osutatud NEAFC inspektorite määramine;

g) konventsiooniga ühinemata riigi laevade kontrolli- ja rakendussüsteemi nõuetele vastavuse edendamise meetmed vastavalt VI peatükile;

h) lisas esitatud reguleeritavate kalavarude loetelu.

Selliste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel toimib komisjon vastavalt käesoleva määruse sätetele.

Artikkel 52

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2791/1999 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 53

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









▼M3

I LISA

▼B

REGULEERITAVAD KALAVARUD







A) Pelaagilised ja ookeani liigid Kalavaru (üldnimetus) FAO kood Teaduslik nimetus ICES alapiirkonnad ja rajoonid Nokk-meriahven REB Sebastes mentella I, II, V, XII, XIV Atlandi-skandinaavia kevadheeringas (norra heeringas) HER Clupea harengus I, II Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou IIa, IVa, Vb, VI, VII, XII, XIV Makrell MAC Scomber scombrus IIa, IV, V, VI, VII, XII Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus VIb







B) Süvamereliigid Kalavaru (üldnimetus) FAO kood Teaduslik nimetus ICES alapiirkonnad Silepea (liik Alepocephalus bairdii perekonnast) ALC Alepocephalus bairdii I–XIV Risso silepea PHO Alepocephalus rostratus I–XIV Antimora ANT Antimora rostrata I–XIV Süsisaba BSF Aphanopus carbo I–XIV Islandi koerhailane API Apristurus spp. I–XIV Põhjaatlandi hõbekala ARG Argentina silus I–XIV Limapead ALF Beryx spp. I–XIV Meriluts USK Brosme brosme I–XIV Kare ogahai GUP Centrophorus granulosus I–XIV Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus I–XIV Must koletishai CFB Centroscyllium fabricii I–XIV Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis I–XIV Pikk-koon-süvahai CYP Centroscymnus crepidater I–XIV Süvamere punakrabi KEF Chaceon (Geryon) affinis I–XIV Euroopa meritont CMO Chimaera monstrosa I–XIV Mantelhai HXC Chlamydoselachus anguineus I–XIV Harilik meriangerjas COE Conger conger I–XIV Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris I–XIV Šokolaad-ogahai SCK Dalatias licha I–XIV Pikk-koon hai DCA Deania calceus I–XIV Must kardinal EPI Epigonus telescopus I–XIV Suur tumehai SHL Etmopterus princeps I–XIV Harilik tumehai SHL Etmopterus spinax I–XIV Mustsuu-koerhai SHO Galeus melastomus I–XIV Hiir-saagrai GAM Galeus murinus I–XIV Sinisuu-liftahven BRF Helicolenus dactylopterus I–XIV Kammhai SBL Hexanchus griseus I–XIV Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus I–XIV Vahemere saagkõht HPR Hoplostethus mediterraneus I–XIV Suursilm-merijänes CYH Hydrolagus mirabilis I–XIV Lintuim SFS Lepidopus caudatus I–XIV Vöödiline lükood ELP Lycodes esmarkii I–XIV Põhja-pikksaba RHG Macrourus berglax I–XIV Sinine molva BLI Molva dypterygia I–XIV Harilik molva LIN Molva molva I–XIV Mora RIB Mora moro I–XIV Puriuim-sigahai OXN Oxynotus paradoxus I–XIV Besuugo SBR Pagellus bogaraveo I–XIV Niituimlutsud GFB Phycis spp. I–XIV Ameerika vrakkahven WRF Polyprion americanus I–XIV Ümarrai RJY Raja fyllae I–XIV Arktika rai RJG Raja hyperborea I–XIV Norra rai JAD Raja nidarosiensis I–XIV Süvalest GHL Rheinhardtius hippoglossoides I–XIV Atlandi nokistont RCT Rhinochimaera atlantica I–XIV Lühikoon-hammashai SYR Scymnodon ringens I–XIV Norra mereahven SFV Sebastes viviparus I–XIV Atlandi polaarhai GSK Somniosus microcephalus I–XIV Atlandi astelpea TJX Trachyscorpia cristulata I–XIV









Liide

Avaldused artikli 51 kohta

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtavad teadmiseks, et alusõigusakti vähemolulised sätted, mis praegu sisalduvad määruse artiklis 51 (volituste delegeerimine), võivad igal hetkel poliitilisest seisukohast muutuda kehtiva NEAFC kontrollisüsteemi olulisteks säteteks, ning sellisel juhul mõistavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et ükskõik kumb seadusandjatest – nõukogu või Euroopa Parlament – võib viivitamata kasutada õigust esitada komisjoni delegeeritud õigusakti eelnõu suhtes vastuväiteid või võtta volituste delegeerimise tagasi vastavalt määruse artiklitele 48 ja 49.”

„Nõukogu ja parlament mõistavad, et NEAFC kontrollisüsteemi määrusesse vähemoluliste sätetena lisatud sätted, mis praegu sisalduvad artiklis 51, ei tähenda iseenesest, et seadusandjad peavad neid sätteid automaatselt vähemolulisteks ka tulevastes määrustes.”

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kinnitavad, et käesoleva määruse sätted ei piira institutsioonide võimalikke tulevasi seisukohti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta või üksikuid õigusakte, mis sisaldavad selliseid sätteid.”

▼M3









II LISA

RISKIJUHTIMISE ÜLDISED SUUNISED SADAMALIIKMESRIIGI KONTROLLI JAOKS

Riskijuhtimine tähendab riskide süstemaatilist tuvastamist ja ohutegurite ilmnemisel kõigi vajalike meetmete rakendamist nende vähendamiseks. See hõlmab andmete ja teabe kogumist, riskide analüüsimist ja hindamist, meetmete ettevalmistamist ja võtmist ning asjakohase protsessi korrapärast jälgimist ja tulemuste läbivaatamist.

Käesoleva määruse järgimise hõlbustamiseks määrab iga sadamaliikmesriik riskianalüüsi põhjal kindlaks oma riskijuhtimise strateegia. Nimetatud strateegia peaks hõlmama asjakohaste kulutasuvate kontrolli- ja inspekteerimisviiside väljaselgitamist, kirjeldust ja jaotust vastavalt riski olemusele ja hinnangulisele tasemele ning sihtkriteeriumide täitmist.

Asjakohase kontrolli- ja inspekteerimisteabe õigeaegse riskianalüüsi ja üldise hindamise võimaldamiseks on sätestatud kontrollimise ja inspekteerimise riskihindamise ja -juhtimise kriteeriumid.

Kontrollitakse ja inspekteeritakse üksikuid kalalaevu, kalalaevade rühmi, laevade käitajaid ja/või püügitegevust eri liikide püügil ja konventsiooni ala eri osades vastavalt riskitasemele, mille kindlaksmääramiseks kasutatakse muu hulgas järgmisi üldisi kriteeriume seoses lossimise ja ümberlaadimise kontrollimisega sadamaliikmesriigi poolt:

a) kolmanda riigi laeva püütud saak;

b) külmutatud saak;

c) suuremahuline saak;

d) varem merel ümberlaaditud saak;

e) saak, mis on püütud konventsiooniosaliste territoriaalvetest väljaspool, st reguleeritavas piirkonnas;

f) saak, mis on püütud nii konventsiooni alal kui ka sellest väljaspool;

g) väärtuslikest liikidest koosnev saak;

h) väga piiratud püügivõimalustega kalavarudest koosnev saak;

i) varem tehtud inspekteerimiste arv ja avastatud rikkumiste arv laeva ja/või käitaja kohta.









III LISA

SADAMALIIKMESRIIGI KONTROLLIMENETLUSED

Riiklikud inspektorid

a) kontrollivad, kas laeva pardal olevad identifitseerimisdokumendid ja teave laeva omaniku kohta on tõesed, täielikud ja korrektsed, sh asjakohaste kontaktide kaudu laeva lipuriigiga või vajaduse korral rahvusvaheliste laevaregistritega;

b) kontrollivad, kas laeva lipp ja märgistus (nt nimi, pardanumber, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) identifitseerimisnumber, rahvusvaheline raadiokutsung ja muud märgistused, peamised mõõdud) on kooskõlas dokumentides sisalduvate andmetega;

c) kontrollivad, kas püügitegevuse ja sellega seotud tegevuse load on tõesed, täielikud, korrektsed ja kooskõlas teabega, mis on esitatud vastavalt artiklile 24;

d) vaatavad läbi kõik muud laeva pardal olevad asjaomased dokumendid ja sissekanded, sh elektroonilised dokumendid ja lipuriigi või asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni laevaseiresüsteemi (VMS) andmed. Asjaomasteks dokumentideks võivad olla logiraamatud, püügi-, ümberlaadimis- ja müügidokumendid, laevapere nimekiri, lastiplaanid ja joonised, kalatrümmide kirjeldused ning dokumendid, mis on nõutavad vastavalt ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonile (CITES);

e) kontrollivad kõiki asjaomaseid püügivahendeid, sh varjatult paigutatud püügivahendeid ja nende juurde kuuluvaid seadmeid, ning kontrollivad, kas need vastavad lubades ettenähtud tingimustele. Püügivahendeid kontrollitakse ka selleks, et tagada, et võrgusilma suurus ja võrguniit, seadmed ja lisad, võrkude, mõrdade, tragide mõõdud ja konfiguratsioon, õngekonksude suurus ja arv on kooskõlas kehtivate eeskirjadega ja et märgistus vastab nendele, mida laeval on lubatud kasutada;

f) teevad kindlaks, kas pardal olev kala on püütud kehtivate lubade kohaselt;

g) jälgivad kogu maha- või ümberlaadimist ja teevad ristkontrolli, võrreldes lossimise eelteates osutatud kalakoguseid ja lossitud või ümberlaaditud kalakoguseid liikide kaupa;

h) kontrollivad kalu, sh kasutades valimi võtmist, et määrata kindlaks kalakogus ja saagi koostis. Seda tehes võib inspektor avada mahuteid, kuhu kala on pakendatud, ja liigutada saaki või mahuteid, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust. Selline kontrollimine võib hõlmata tooteliigi inspekteerimist ja nominaalkaalu kindlaksmääramist;

i) kui lossimine või ümberlaadimine on lõpetatud, kontrollivad ja märgivad üles pardale jäävad kalakogused liikide kaupa;

j) hindavad, kas on selgeid tõendeid, mis lubavad arvata, et laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või sellist püüki toetava tegevusega;

k) annavad laeva kaptenile inspekteerimise tulemusi, sh võimalikke soovituslikke meetmeid sisaldava aruande, millele kirjutavad alla nii inspektor kui ka kapten. Kapteni allkiri aruandel tõendab ainult seda, et ta on saanud aruande koopia. Laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused või vastuväited ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui kaptenil on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega. Kaptenile antakse aruande koopia;

l) korraldavad võimaluse ja vajaduse korral asjaomaste dokumentide tõlkimise.