1974L0347 — ET — 30.10.1997 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 25. juuni 1974, põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhasteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (74/347/EMÜ) (ELT L 191 15.7.1974, lk 5)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

25. juuni 1974,

põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhasteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(74/347/EMÜ)







Artikkel 1

1. Põllumajandus- või metsatraktor on rataste või roomikutega varustatud mistahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla kohandatud koorma või kaassõitjate veoks.

▼M2

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste esimeses lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning millel on vähemalt kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6– ►M3 40 km/h ◄ .

▼B

Artikkel 2

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ►M1 ————— ◄ klaasipuhastitega seotud põhjustel, kui need vastavad lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

Ükski liikmesriik ei tohi keelata või takistada traktorite müümist, kasutuselevõttu või kasutamist ►M1 ————— ◄ klaasipuhastitega seotud põhjustel, kui need vastavad lisas sätestatud nõuetele.

▼M1

Artikkel 3a

1. Alates 1. maist 1980 ei tohi liikmesriigid traktori vaateväljaga seotud põhjustel:

— keelduda traktoritüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest,

— ega keelata traktorite kasutuselevõtmist,

kui selle traktoritüübi või nende traktoritüüpide vaateväli vastab käesoleva direktiivi sätetele.

2. Alates 1. oktoobrist 1980 liikmesriigid:

— ei anna välja nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumenti traktoritüübile, mille tahavaatepeeglid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,

— võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mille vaateväli ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.

3. Alates 1. oktoobrist 1983 võivad liikmesriigid keelata mis tahes traktori kasutuselevõtmise, kui selle vaateväli ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.

▼B

Artikkel 4

Muudatused, mis on vajalikud lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.

Artikkel 5

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

VAATEVÄLI

MÕISTED JA NÕUDED

1. MÕISTED

1.1. Vaateväli

Vaateväli – kogu traktorijuhile nähtav ala ees ja külgsuunas

1.2. Võrdluspunkt

Võrdluspunkt – traktoristi silmade, mis mõtteliselt asuvad ühes punktis, kokkuleppeliselt määratud asukoht. Võrdluspunkt asub traktori keskpikitasandiga paralleelsel istme keset läbival tasandil, vertikaalsuunas 700 mm võrra selle tasandi ja istme pealispinna lõikejoonest ülalpool ja 270 mm võrra istme pealispinna esiserva läbivast ja traktori keskpikitasandiga ristuvast vertikaaltasandist vaagnatoe suunas (joonis 1). Niiviisi määratletud võrdluspunkt kehtib sõitjata istme korral, mis on paigaldatud traktori tootja poolt määratud keskasendisse.

1.3. Poolringikujuline nähtavusala

Poolringikujuline nähtavusala – poolring, mille moodustab horisontaalsel teetasapinnal vertikaalselt otse võrdluspunkti all asetseva punkti ümber pöörlev 12 m pikkune raadius, nii et traktori liikumise suunas vaadates jääb poolringi kaar traktori ette, kusjuures poolringi piirav diameeter on traktori pikitelje suhtes täisnurga all (joonis 2).

1.4. ►M1 Peitealad

Peitealad – poolringikujulise nähtavusala sektorite kõõlud, mis pole konstruktsioonielementide, nagu katusekandepostide, õhuvõtuavade, väljalasketorude või esiklaasi raamide tõttu nähtavad.

◄

1.5. Vaatevälja sektor

Vaatevälja sektor – vaatevälja osa, mis piirneb:

1.5.1. ülal võrdluspunkti läbiva horisontaaltasandiga;

1.5.2. teetasapinnal poolringikujulisest nähtavast alast väljapoole jääva alaga, mis on poolringikujulise nähtava ala sellise sektori jätkuks, mille kõõl on 9,5 m pikk ning asetseb risti traktori keskpikitasandiga paralleelse tasandiga, mis läbib juhiistme keset, kusjuures antud tasand poolitab kõõlu.

1.6. Klaasipuhastite poolt puhastatav ala

Klaasipuhastite poolt puhastatav ala – esiklaasi välispinna ala, mida klaasipuhastid puhastavad.

2. NÕUDED

2.1. Üldnõuded

Traktor peab olema niiviisi konstrueeritud ja varustatud, et juhil oleks piisav vaateväli tänavaliikluse, põllumajandus- ja metsatööde tavapärastes tingimustes. Vaatevälja loetakse piisavaks, kui juht näeb, niivõrd kui see on võimalik, osa kummastki esirattast, ning kui on täidetud järgmised nõuded.

2.2. Vaatevälja kontrollimine

2.2.1. Peitealade kindlaksmääramise kord

2.2.1.1. ►M1 Traktor asetatakse horisontaalsele pinnale, nagu on näidatud joonisel 2. Samal horisontaaltasandil, kus paikneb võrdluspunkt, paigaldatakse võrdluspunkti suhtes sümmeetriliselt teineteisest 65 mm kaugusele horisontaalse toe külge kaks punktvalgusallikat, nt 2 × 150 W, 12 V. Tugi peab olema selle keskpunktist pööratav võrdluspunkti läbiva vertikaaltelje ümber. Peitealade mõõtmiseks peab tugi olema joondatud nii, et kahte valgusallikat ühendav joon oleks risti nähtavust takistavat elementi ja võrdluspunkti ühendava joonega. Valgusallikad lülitatakse sisse korraga või kordamööda ja nähtavust takistava elemendi tekitatud varjude kattumisala ehk peiteala (tumedaim vari) mõõdetakse vastavalt punktile 1.4 (joonis 3). ◄

2.2.1.2. ►M1 Peiteala laius ei või olla üle 700 mm. ◄

2.2.1.3. ►M1 Kõrvuti asetsevate üle 80 mm laiuste konstruktsioonielementide tekitatud peitealad peavad paiknema nii, et peitealade keskpunktide vaheline kaugus – mida mõõdetakse poolringikujulise nähtavusala kõõlu pikkusena – oleks vähemalt 2 200 mm. ◄

2.2.1.4. Poolringikujulises nähtavusalas ei tohi olla rohkem kui kuus peiteala ning punktis 1.5 määratletud vaatevälja sektoris ei tohi olla rohkem kui kaks peiteala.

2.2.1.5. ►M1 Väljaspool vaatevälja sektorit on siiski lubatud ka peitealade olemasolu, mille laius on suurem kui 700 mm, kuid väiksem kui 1 500 mm, kui neid peitealasid tekitavate elementide konstruktsiooni ei ole võimalik muuta ega neid ümber paigutada. Kummalgi poolel võib selliseid peitealasid olla kokku kaks, kui üks neist on kuni 700 mm ja teine kuni 1 500 mm lai, või kui kumbki peiteala on kuni 1 200 mm lai. ◄

2.2.1.6. Tüübikinnitusega tahavaatepeeglitest põhjustatud vaatevälja takistused võib jätta arvestamata, kui peegleid ei ole nende konstruktsiooni tõttu võimalik teisiti paigaldada.

2.2.2. Binokulaarvaate peitealade matemaatiline kindlaksmääramine: 2.2.2.1. ►M1 alternatiivina punktis 2.2.1 sätestatud menetlusele võib ka matemaatilisel teel kontrollida, kas peitealade suurus on lubatud piires. Peitealade suuruse, jaotuse ja arvu suhtes kohaldatakse punktide 2.2.1.2, 2.2.1.3, 2.2.1.4, 2.2.1.5 ja 2.2.1.6 nõudeid; ◄ 2.2.2.2. binokulaarvaate korral, kus silmade vahe on 65 mm, avaldub peiteala laius millimeetrites järgmise valemina: kus: a on nähtavust takistava elemendi ja võrdluspunkti vaheline kaugus (mm), mõõdetuna piki visuaalset raadiust, mis ühendab võrdluspunkti, takistava elemendi keset ja poolringikujulise nähtavusala perimeetrit; b on nähtavust takistava elemendi laius (mm), mõõdetuna horisontaalselt, risti visuaalse raadiusega.

2.3. Punktis 2.2 osutatud katsemenetlused võib asendada teistsuguste menetlustega, kui nende samaväärsus on tõestatud.

2.4. Juhul, kui peitealade suhtes kohaldatakse direktiivi 74/150/EMÜ artikli 8 lõiget 3, tuleb rakendada punktis 2.2.2 toodud menetlust.

2.5. Esiklaasi läbipaistev ala ►M1 Peitealade kindlaksmääramisel vaatevälja sektoris võib esiklaasi raami ja mis tahes muu takistuse tekitatud peitealad vastavalt punkti 2.2.1.4 sätetele lugeda üheks peitealaks tingimusel, et selle peiteala kõige äärmiste punktide vahekaugus ei ole üle 700 mm. ◄

2.6. Klaasipuhastid 2.6.1. Esiklaasiga traktorid peavad olema varustatud ka mootoriga käitatavate klaasipuhastitega ja nendega puhastatav ala peab tagama takistusteta ettepoole suunatud vaatevälja, mis vastab vaatevälja sektoris asuvale poolringikujulise nähtavusala kõõlule pikkusega vähemalt 8 m. 2.6.2. Klaasipuhastite töösagedus peab olema vähemalt 20 tsüklit minutis.

Joonis 1

▼M1

Joonis 2

▼B

Joonis 3