1978L0932 — ET — 01.07.2013 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 16. oktoober 1978, mootorsõidukite istmete peatugesid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (78/932/EMÜ) (EÜT L 325, 20.11.1978, p.1)

Muudetud:





Muudetud:

A1 L 291 17 19.11.1979 ►A2 L 302 23 15.11.1985 ►A3 C 241 21 29.8.1994 ►A4 L 236 33 23.9.2003









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

16. oktoober 1978,

mootorsõidukite istmete peatugesid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(78/932/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka peatugede kohta; nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), ( 4 ) mida on viimati muudetud direktiiviga 78/547/EMÜ, ( 5 ) ette nähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust; sõitjateruumi sisustuselementide, juhtimisseadiste paigutuse, katuse, seljatoe ja istmete tagaosaga seotud ühised nõuded on sätestatud direktiivis 74/60/EMÜ; ( 6 ) ning arvestades, et nõuded seoses sõiduki sisustuselementidega, mis kokkupõrke korral kaitsevad juhti roolimehhanismi poolt tekitatavate võimalike vigastuste eest, on sätestatud direktiivis 74/297/EMÜ; ( 7 ) ning arvestades, et istmete ja nende kinnituspunktide tugevusnõuded on sätestatud direktiivis 74/408/EMÜ; ( 8 ) ning arvestades, et turvavööde kinnituspunktidega seotud nõuded on sätestatud direktiivis 76/115/EMÜ; ( 9 ) ning arvestades, et turvavööde ja turvasüsteemidega seotud nõuded on sätestatud direktiivis 77/541/EMÜ; ( 10 ) peatugede ühtlustatud tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kontrollida vastavust ühistele konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele ning teatada teistele liikmesriikidele kontrollimise tulemustest, saates nendele iga peatoe tüübi kohta väljastatud osa tüübikinnitustunnistuse koopia; ning arvestades, et osa tüübikinnitusmärgi paigutamine kõigile tüübikinnitusnõuete kohaselt toodetud peatugedele välistab nende peatugede tehnilise kontrollimise vajaduse teistes liikmesriikides; mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi poolt ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

1. Iga liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse igale istmega lahutamatult ühendatud/ühendamata peatoe tüübile, mis vastab I–V lisas sätestatud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.

2. Peatugedele osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile. Selline kontroll piirdub pistelise kontrolliga.

Artikkel 2

Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud peatoe kohta tootjale või tootja volitatud esindajale VI lisas esitatud näidisele vastava osa EMÜ tüübikinnitusmärgi.

Liikmesriigid rakendavad kõiki asjakohaseid meetmeid, et välistada selliste märkide kasutamine, mis võivad põhjustada artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud peatugede segiajamise muude seadmetega.

Artikkel 3

1. Ükski liikmesriik ei tohi keelata peatugede turulelaskmist nende ehituse või toimimisviisiga seotud põhjustel, kui peatugedel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk.

2. Sellest olenemata võib liikmesriik keelata selliste osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga peatugede turulelaskmise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.

Kõnealune liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.

Artikkel 4

Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide pädevatele asutustele koopia osa tüübikinnitustunnistusest ja tüübikinnituse laiendamise tunnistusest iga peatoe tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või selle andmisest keelduvad.

Artikkel 5

1. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa tüübikinnitusmärki kandvaid peatugesid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis võivad viia kuni osa EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Nimetatud liikmesriikide asutused, olles teise liikmesriigi pädevate asutuste poolt teavitatud nõuetest kõrvalekaldumisest, võtavad samasugused meetmed.

2. Liikmesriikide pädevad ametiasutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja sellise meetme rakendamise põhjustest.

Artikkel 6

Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus peatoele tüübikinnituse andmisest keeldumise või peatoe tüübikinnituse tühistamise või selle turulelaskmise või kasutamise keelamise kohta peab olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele osapoolele, keda samal ajal teavitatakse õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 7

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest peatugedega seotud põhjustel andmast, kui peatugedel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on ette nähtud paigaldamiseks tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübile.

Artikkel 8

Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki peatugedega seotud põhjustel, kui peatugedel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on ette nähtud paigaldamiseks tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübile.

Artikkel 9

Käesolevas direktiivis tähendab sõiduk teedel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist M1-kategooria mootorsõidukit (direktiivi 70/156/EMÜ I lisa määratluse kohaselt), mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h.

Artikkel 10

Kõik muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.

Artikkel 11

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.

Artikkel 12

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISADE LOETELU







I LISA: Reguleerimisala, mõisted, EMÜ tüübikinnituse taotlemine, üldnõuded, katsed ja toodangu vastavus (1) II LISA: Punkti H ja seljatoe tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise kord ning punktide R ja H suhtelise asukoha ning seljatoe valmistaja poolt ettenähtud kaldenurga ja seljatoe tegeliku kaldenurga vahelise suhte kontrollimise kord III LISA: Peatoe kõrguse ja laiuse määramine (1) IV LISA: Andmed katse käigus joonestatud joonte ja tehtud mõõtmiste kohta (1) V LISA: Energia hajumise kontrollimise katse käik (1) VI LISA: Osa EMÜ tüübikinnitusmärk VII LISA: Osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis (1) Käesoleva lisa tehnilised nõuded vastavad Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 25 esitatud tehnilistele nõuetele (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505 rev. 1/add. 24); seetõttu on tekst samamoodi liigendatud. Kui käesoleva direktiivi lisas ei ole eeskirja nr 25 jaotisele vastavat punkti, on vastava jaotise number täpsuse huvides esitatud sulgudes.









I LISA

REGULEERIMISALA, MÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, ÜLDNÕUDED, KATSED JA TOODANGU VASTAVUS

1. REGULEERIMISALA

1.1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse peatugedele, mis: — moodustavad istme seljatoe lahutamatu osa või — on konstrueeritud istmele paigaldamiseks artikli 9 definitsioonile vastavates mootorsõidukites ning on ette nähtud eraldi, s.o individuaalseks kasutamiseks täiskasvanud isiku poolt näoga sõidusuunas oleval istmel.

2. MÕISTED

2.1. Sõiduki tüüp seoses peatugedega

Sõiduki tüüp seoses peatugedega – sõidukid, mis ei erine järgmiste oluliste omaduste poolest:

2.1.1. sõitjateruumi piiritlevad kere kontuurid ja sisemõõtmed ja

2.1.2. istmete tüübid ja mõõtmed.

2.2. Peatugi

Peatugi – seade, mille eesmärk on vähendada sõitja pea tahapoole nihkumist tema kere suhtes, et vähendada kaelalülivigastuse ohtu õnnetuse korral. See seade võib, kuid ei pea moodustama seljatoe lahutamatu osa.

2.3. Istme tüüp

Istme tüüp – istmed, mis ei erine mõõtmete, karkassi ega polsterduse osas, kuid võivad erineda viimistluse või värvuse poolest.

2.4. Peatoe tüüp

Peatoe tüüp – peatoed, mis ei erine mõõtmete, karkassi ega polsterduse osas, kuid võivad erineda viimistluse, värvuse või kattematerjali poolest.

2.5. Punkt H

(vt II lisa).

2.6. R-punkt ehk istme võrdluspunkt

(vt II lisa).

2.7. Võrdlusjoon r

Võrdlusjoon r – sirgjoon, mis läbib täiskasvanud mehe massi ja mõõtmetega katsemannekeeni või sellega võrdsete näitajatega katsemannekeeni jalgade ja vaagna ühenduskohta ning kaela ja rindkere liitumiskohta. Mannekeenil, millele on viidatud nõukogu 27. septembri 1977. aasta direktiivi 77/649/EMÜ (mootorsõidukijuhtide vaatevälja käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) ( 11 ) III lisa lõikes 3 ja käesoleva direktiivi II lisas, on võrdlusjooneks joon, mis on näidatud direktiivi 77/649/EMÜ III lisa liites joonisel 1.

2.8. Peajoon

Peajoon – sirgjoon, mis läbib pea raskuskeset ning kaela ja rindkere ühenduskohta. Kui pea toetub peatoele, asetseb peajoon võrdlusjoone pikendusel.

3. OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Osa EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab istme või peatoe kaubanime või kaubamärgi omanik või omaniku volitatud esindaja.

3.2. Tüübikinnitustaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: 3.2.1. peatoe üksikasjalik kirjeldus, milles on eelkõige määratletud kasutatud polstrimaterjali või -materjalide omadused ning vajaduse korral ka tugielementide ja kinnituspunktide asukoht ja tehnilised andmed istmetüübi või istmetüüpide jaoks, millele taotletakse peatoe osa tüübikinnitust; 3.2.2. istmetüübi või -tüüpide täpne kirjeldus, millele taotletakse peatoe osa tüübikinnitust; 3.2.3. sõidukitüübi või -tüüpide üksikasjalik kirjeldus, millele on ette nähtud paigaldada punktis 3.2.2 osutatud istmed; 3.2.4. istme ja peatoe iseloomulike osade mõõtjoonised.

3.3. Osa tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada näidised järgmiselt: 3.3.1. kui peatugi on istme lahutamatu osa: neli istmekomplekti; 3.3.2. kui peatugi on ette nähtud tugevalt istme külge kinnitamiseks: 3.3.2.1. kaks istet igast tüübist, millele peatugi paigaldatakse; 3.3.2.2. 4 + 2N peatuge, kus N on istmetüüpide arv, millele paigaldatakse peatoed.

3.4. Osa tüübikinnituskatsetuste tegemise eest vastutav tehniline teenistus võib nõuda: 3.4.1. spetsiifiliste osade või konkreetsete materjalinäidiste esitamist; ja/või 3.4.2. punktis 3.2.3 viidatud tüüpi või tüüpidesse kuuluvate sõidukite esitamist.

4. MÄRGISTAMINE

4.1. Osa tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmed peavad: 4.1.1. olema selgelt ja kustutamatult märgistatud taotluse esitaja kaubanime või kaubamärgiga; 4.1.2. omama külgmisel välispinnal piisavalt ruumi osa tüübikinnitusmärgi jaoks: kõnealune pind peab olema näidatud punktis 3.2.4 esitatud joonistel.

4.2. Kui peatugi moodustab istme lahutamatu osa, peavad punktides 4.1.1 ja 4.1.2 osutatud märgistused olema paigutatud istme sellele osale, mida kasutatakse peatoena.

(5.)

6. ÜLDNÕUDED 6.1. Peatoe olemasolu sõidukis ei tohi olla lisaohuallikaks sõidukis viibijatele. Eelkõige ei tohi sellel üheski kasutusasendis olla ohtlikke konarusi ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate vigastuste ohtu või raskust. Löögipiirkonnas asuvad peatoe osad, mille määratlus on toodud allpool, peavad suutma hajutada energiat käesoleva direktiivi V lisas täpsustatud viisil. 6.1.1. Löögipiirkond peab olema külgedelt piiratud kahe püstpikitasandiga, üks kummalgi küljel ning kumbki 70 mm kaugusel asjassepuutuva istme sümmeetriatasandist; 6.1.2. Löögipiirkond peab olema ülevalt piiratud peatoe osaga, mis asub võrdlusjoonega r ristuva tasandi kohal ning 635 mm kaugusel punktist R. 6.2. Peatoe esi- ja tagakülje osad, mis ulatuvad nimetatud püstpikitasanditega piiratud alast väljapoole, peavad olema polsterdatud nii, et hoida ära pea otsene kontakt konstruktsioonielementidega, mille ümardusraadius peab kõnealustes piirkondades olema vähemalt 5 mm. 6.3. Peatugi peab olema istme külge kinnitatud nii, et katse käigus ei tungiks pea poolt tekitatud surve mõjul peatoe polstrist, kinnitusest või seljatoest esile jäiku ega ohtlikke osi. 6.4. Peatoe kõrgus, mõõdetuna punktis 7.2 kirjeldatud viisil, peab olema vähemalt 700 mm üle istme võrdluspunkti R. 6.5. Seadme selle osa kõrgus, millele toetub pea ja mida mõõdetakse punktis 7.2 kirjeldatud viisil, peab reguleeritava kõrgusega peatoe korral olema vähemalt 100 mm. 6.6. Mittereguleeritava kõrgusega seadme korral ei tohi vahe seljatoe ja peatoe vahel olla suurem kui 50 mm. Kui peatugi on reguleeritava kõrgusega, ei või see kõige madalamas asendis olla seljatoe ülemisest servast rohkem kui 25 mm võrra ülalpool. 6.7. Peatoe laius peab olema selline, et tavalises istumisasendis oleks inimese pea sobivalt toetatud. Mõõtetasandil, mille laius on määratletud punktis 7.3, peab peatoe laius olema vähemalt 85 mm kummalegi poole selle istme sümmeetriatasandist, mille jaoks peatugi on ette nähtud; seda vahemaad mõõdetakse vastavalt punktile 7.3. 6.8. Peatugi ja selle kinnitus peavad olema sellised, et mõõdetuna punktis 7.4 sätestatud staatilise meetodi kohaselt on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine tahapoole alla 102 mm. 6.9. Peatugi ja selle kinnitus peavad purunemata vastu pidama punktis 7.4.3.7 määratletud koormusele.

7. KATSED 7.1. R punkti määramine istmel, millega ühendatakse peatugi See punkt määratakse kindlaks vastavalt II lisa nõuetele. 7.2. Peatoe kõrguse määramine 7.2.1. Kõik jooned peavad asetsema vastava istme sümmeetriatasandil, mille lõikumine istmega määrab ära peatoe ja seljatoe kontuuri (vt III lisa, joonis 1). 7.2.2. Keskmisele täiskasvanud mehele vastav mannekeen või direktiivi 77/649/EMÜ III lisa lõikes 3 viidatud mannekeen tuleb asetada istmele tavalisse isteasendisse. Kui istme seljatoe kalle on reguleeritav, fikseeritakse see asendisse, mis võimalikult täpselt vastab mannekeeni kere võrdlusjoone tahasuunalisele kaldele 25° vertikaali suhtes. 7.2.3. Kõnealusel istmel joonestatakse seejärel direktiivi 77/649/EMÜ III lisa lõikes 3 viidatud mannekeeni võrdlusjoone projektsioon tasandil, mis on määratletud punktis 7.2.1. Peatoe ülemise ääre puutuja S joonestatakse võrdlusjoonega risti. 7.2.4. R-punkti ja puutuja S vaheline kaugus h on kõrgus, mida tuleb arvestada punkti 6.4 nõuete rakendamisel. 7.3. Peatoe laiuse määramine (vt II lisa joonis 2). 7.3.1. Võrdlusjoonega ristuv tasand S1, mis asub 65 mm allpool punktis 7.2.3 määratletud puutujat S, määrab peatoe lõike, mida piiritleb kontuur C. Tasandile S1 joonestatakse lõiget C puutuvad sirged, mis kujutavad tasandi S1 lõikumist püsttasanditega P ja P’, mis on kõnealuse istme sümmeetriatasandiga paralleelsed. 7.3.2. Peatoe laiuseks, mida tuleb arvesse võtta punkti 6.7 nõuete rakendamisel, on tasandite P ja P’ projektsioonide vaheline kaugus L tasandil S1. 7.3.3. Peatoe laius tuleb vajaduse korral määrata ka 635 mm kõrgusel istme võrdluspunktist piki võrdlusjoont mõõdetuna. 7.4. Seadme efektiivsuse kindlakstegemine 7.4.1. Peatoe efektiivsust kontrollitakse allpool kirjeldatud staatilise katsega. 7.4.2. Katse ettevalmistamine 7.4.2.1. Kui peatugi ei ole istme lahutamatu osa, tuleb see seada kõrgeimasse asendisse. 7.4.3. Katsetamine 7.4.3.1. Kõik jooned peavad asetsema asjassepuutuva istme vertikaalsel sümmeetriatasandil (vt IV lisa). 7.4.3.2. Võrdlusjoone r projektsioon joonestatakse tasandile, millele on viidatud punktis 7.4.3.1. 7.4.3.3. Nihutatud võrdlusjoon r1 saadakse nii, et direktiivi 77/649/EMÜ III lisas osutatud mannekeeni selga simuleerivale osale rakendatakse algjõudu, mis annab R-punkti suhtes tahapoole suunatud 37,3 Nm suuruse jõumomendi. 7.4.3.4. Keraja 165 mm läbimõõduga peakujulise katseseadme abil rakendatakse peatoe ülaservast 65 mm allapoole jõudu nihutatud võrdlusjoonega r1 täisnurga all, mis tekitab R-punkti suhtes 37,3 Nm jõumomendi. 7.4.3.5. Määratakse keraja peakujulise katseseadme puutuja Y, mis on paralleelne nihutatud võrdlusjoonega r1. 7.4.3.6. Mõõdetakse puutuja Y ja nihutatud võrdlusjoone r1 vaheline kaugus X. Punkti 6.8 nõue loetakse täidetuks, kui kaugus X on väiksem kui 102 mm. 7.4.3.7. Punktis 7.4.3.4 määratletud algjõudu suurendatakse kuni 89 daN, kui iste või istme seljatugi ei purune enne seda.

8. TOODANGU VASTAVUS (8.1.) (8.2.) (8.3.) 8.4. Kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks valitud peatoed peavad läbima vähemalt lõikes 7 kirjeldatud katsetuse.

(9.)

10. JUHEND Iga mudeliga, mis vastab kinnituse saanud peatoe tüübile, peab tootja kaasa andma üksikasjalikud andmed nende istmete tüüpide ja tehniliste näitajate kohta, mille jaoks antud mudel on kinnituse saanud ning vajaduse korral kasutusjuhendid peatoe õige kinnitamise kohta istmele.









II LISA

PUNKTI H JA SELJATOE TEGELIKU KALDENURGA KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD NING PUNKTIDE R JA H SUHTELISE ASUKOHA NING SELJATOE VALMISTAJA POOLT ETTENÄHTUD KALDENURGA JA SELJATOE TEGELIKU KALDENURGA VAHELISE SUHTE KONTROLLIMISE KORD

Kohaldatakse direktiivi 77/649/EMÜ III lisa.









III LISA

PEATOE KÕRGUSE JA LAIUSE MÄÄRAMINE

Joonis 1

Joonis 2









IV LISA

ANDMED KATSE KÄIGUS JOONESTATUD JOONTE JA TEHTUD MÕÕTMISTE KOHTA









V LISA

ENERGIA HAJUMISE KONTROLLIMISE KATSE KÄIK

1. ETTEVALMISTUS, KATSESEADE, SALVESTUSSEADMED JA KATSE KÄIK

1.1. Ettevalmistus

Peatugi peab olema paigaldatud ja kinnitatud sõidukiistme külge, mille jaoks see on ette nähtud. Iste peab olema tugevalt katsestendi külge kinnitatud, et see ei hakkaks löögi tagajärjel liikuma.

1.2. Katseseade

1.2.1. Seade koosneb pendlist, mille telg toetub kuullaagritele ning mille taandatud mass ( 12 ) selle löögikeskmes on 6,8 kg. Pendli alumiseks osaks on jäik 165 mm läbimõõduga peakujuline katseseade, mille kese langeb kokku pendli löögikeskmega.

1.2.2. Peakujulise katseseadme külge kinnitatakse kaks kiirendusmõõturit ja kiirusemõõtja, mis on suutelised mõõtma väärtusi löögi suunas.

1.3. Salvestusseadmed

Kasutatavad salvestusseadmed peavad võimaldama mõõta järgmise täpsusega:

1.3.1. Kiirendus:

— täpsus: ± 5 % tegelikust väärtusest,

— sageduskaja: kuni 1 000 Hz,

— ristsuunaline tundlikkus: < 5 % skaala kõige madalaimast väärtusest.

1.3.2. Kiirus:

— täpsus: ± 2,5 % tegelikust väärtusest,

— tundlikkus: 0,5 km/h.

1.3.3. Aja registreerimine:

— mõõteriistad peavad võimaldama registreerida protsessi kogu selle kestuse jooksul ning anda näitusid tuhandiksekundilise täpsusega,

— katse analüüsimiseks kasutataval salvestusel märgitakse ära löögi algusmoment, mil peakujuline katseseade ja katsetatav peatugi esmakordselt kokku puutuvad.

1.4. Katse käik

1.4.1. Katsetatav pind peab olema seatud nii, et pendel tabaks vastavat punkti sellega ristisuunas.

1.4.2. Peakujuline katseseade peab tabama katsetatavat eset kiirusel 24,1 km/h; see kiirus saavutatakse kas ainult tõukeenergia abil või kasutades täiendavat tõukeseadet.

2. TULEMUSED

Eespool kirjeldatud meetodil teostatud katses ei tohi peakujulise katseseadme aeglustus olla rohkem kui kolme millisekundi jooksul püsivalt suurem kui 80 g. Aeglustusmääraks võetakse kahe aeglustusmõõdiku näitude keskmine.

3. SAMAVÄÄRSED MEETODID

3.1. Samaväärsed katsemeetodid on lubatavad tingimusel, et lõikes 2 nõutud tulemused on saavutatavad.

3.2. Lõikes 1 kirjeldatud meetodist erineva meetodi samaväärsuse tõendamise eest vastutab meetodit kasutav isik.









VI LISA

OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

1. ÜLDSÄTTED

1.1. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk koosneb: 1.1.1. väiketähte „e” ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed: ▼A2 1 Saksamaa 2 Prantsusmaa 3 Itaalia 4 Madalmaad 6 Belgia 9 Hispaania 11 Ühendkuningriik 13 Luksemburg DK Taani ▼M1 EL Kreeka ▼A2 IRL Iirimaa P Portugal ▼A3 12 Austria 17 Soome 5 Rootsi ▼A4 8 Tšehhi Vabariik 29 Eesti CY Küpros 32 Läti 36 Leedu 7 Ungari MT Malta 20 Poola 26 Sloveenia 27 Slovakkia. ▼M2 34 Bulgaaria 19 Rumeenia. ▼M3 25 Horvaatia; ▼B 1.1.2. märgil peab olema ka osa EMÜ tüübikinnitusnumber, mis vastab kõnealusele peatoetüübile väljastatud osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse numbrile; see number paigutatakse mistahes sobivasse kohta ristküliku lähedale; 1.1.3. kui peatugi on istme lahutamatu osa, on osa EMÜ tüübikinnitusnumbri ees täht „I” ja sidekriips.

1.2. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.

2. OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KAKS NÄIDIST

2.1. Istme lahutamatu osa moodustava peatoe osa tüübikinnitusmärk

Eespooltoodud osa tüübikinnitusmärk, mis on paigutatud sõiduki istme või istmete lahutamatuks osaks oleva(te)le peatoele või peatugedele, näitab, et kõnealune istmetüüp seoses peatugedega on kinnitatud Madalmaades (e4) numbri 2439 all.

2.2. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk peatoele, mis ei moodusta istme lahutamatut osa.

Eespooltoodud osa tüübikinnitusmärk, mis on paigutatud peatoele, näitab, et kõnealune peatugi on saanud osa EMÜ tüübikinnituse selle kohta, et see on peatugi, mis ei ole istme lahutamatu osa, ning selle tüüp on kinnitatud Madalmaades numbri 2439 all.









VII LISA

OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS

[Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)]