02017R0892 — ET — 01.01.2018 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/892,

13. märts 2017,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga







I PEATÜKK

TOOTJAORGANISATSIOONID







1. JAGU

Sissejuhatav säte

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1. Käesolevas määruses kehtestatakse määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (v.a turustamisstandardid).

2. Peatükke I–V kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 1 lõike 2 punktis i osutatud puu- ja köögiviljasektori toodete suhtes ja selliste toodete suhtes, mis on ette nähtud üksnes töötlemiseks.







2. JAGU

Rakenduskavad

Artikkel 2

Säästvate rakenduskavade riiklik strateegia

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 36 lõikes 2 osutatud riikliku strateegia ülesehitus ja sisu kehtestatakse käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 3

Keskkonnameetmete riiklik raamistik ja rahastamiskõlblikud investeeringud

1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 36 lõikes 1 osutatud riikliku raamistiku eraldi jaos märgitakse ära Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 ( 1 ) artiklis 28 sätestatud nõuded, mida tuleb täita rakenduskava kohaselt valitud keskkonnameetmete puhul.

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 5 kohaldamisel esitatakse riiklikus raamistikus keskkonnameetmete mittetäielik loetelu ning tingimused, mida liikmesriikides kohaldatakse.

Teises lõigus osutatud loetelu võib sisaldada järgmist liiki keskkonnameetmeid:

a) määruse (EL) nr 1305/2013 artiklites 28 ja 29 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmete või mahepõllumajandusmeetmetega seonduvate kohustustega identsed meetmed, mis on asjaomase liikmesriigi maaelu arengu programmiga ette nähtud;

b) keskkonnale kasulikud investeeringud;

c) muud keskkonna seisukohast kasulikud meetmed, sh need, mis ei ole otseselt ega kaudselt seotud konkreetse maatükiga, kuid on seotud puu- ja köögiviljasektoriga, tingimusel et need aitavad kaasa mullakaitsele, vee või energia säästmisele, veekvaliteedi parandamisele ja hoidmisele, elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele, kliimamuutuste leevendamisele ja jäätmete vähendamisele või jäätmekäitluse tõhustamisele.

Kolmanda lõigu punktides b ja c osutatud iga keskkonnameetme kohta tuleb riiklikus raamistikus märkida:

a) meetme põhjendus, mis lähtub keskkonnamõjust ning

b) kaasnev(ad) erikohustus(ed).

Riiklik raamistik peab hõlmama vähemalt ühte meedet, millega kohaldatakse integreeritud taimekaitse põhimõtet.

2. Maaelu arengu programmi raames toetatavate põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustustega ja mahepõllumajanduskohustustega identsed keskkonnameetmed on sama kestusega nagu kõnealused kohustused. Kui meetmete kestus ületab esialgse rakenduskava kestuse, jätkatakse nende meetmete rakendamist järgmise rakenduskava raames.

Liikmesriigid võivad eelkõige delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 57 lõikes 3 osutatud rakenduskava kohaldamise eelviimase aasta hindamistulemuste põhjal lubada keskkonnameetmete lühemaajalist rakendamist või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel isegi nende katkestamist.

3. Keskkonnale kasulikud investeeringud, mis on tehtud tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude või delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 22 lõikes 8 osutatud 90 %-nõudele vastavate tütarettevõtjate või nende tootjaliikmete tööruumides, on rahastamiskõlblikud, kui need:

a) aitavad vähendada tootmissisendite praegust kasutamist ning tootmisprotsessist eralduvaid saasteaineid või tekkivaid jäätmeid või

b) asendavad fossiilsed energiaallikad taastuvate energiaallikatega või

c) vähendavad keskkonnariske, mis on seotud teatavate tootmissisendite, sh taimekaitsevahendite või väetiste kasutamisega, või

d) aitavad tõhustada keskkonnakaitset või

e) on seotud mittetootlike investeeringutega, mida on vaja põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste ning mahepõllumajanduskohustuste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige kui need on seotud elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega.

4. Lõike 3 punktis a osutatud investeeringud on rahastamiskõlblikud, kui tänu nendele väheneb vähemalt 15 % (arvutatuna investeeringu maksuamortisatsiooni perioodi kohta võrreldes varasema olukorraga):

a) selliste tootmissisendite kasutamine, mis on taastumatu loodusvara, nt vesi või fossiilne kütus, või keskkonnasaaste võimalike allikate, nt väetiste, taimekaitsevahendite või teatavat liiki energiaallikate kasutamine;

b) tootmisprotsessi tekitatud õhu-, pinnase- või veesaaste või

c) tootmisprotsessi tekitatud jäätmekogus, sh reovesi.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid kiita heaks investeeringud, tänu millele on vähenemine 7 % (arvutatuna investeeringu maksuamortisatsiooni perioodi kohta võrreldes varasema olukorraga), tingimusel et kõnealuste investeeringutega kaasneb vähemalt üks täiendav keskkonnakasu.

Eeldatavat vähenemist ja kui see on asjakohane eeldatavat täiendavat keskkonnakasu tuleb tõendada eelnevalt projektide tehnilistes kirjeldustes või muudes tehnilistes dokumentides, mille tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit peab esitama samal ajal, kui ta esitab heakskiitmiseks kavandatava rakenduskava või sellise kava muudatuse, ning kõnealustes kirjeldustes või dokumentides tuleb näidata tulemused, mida investeering endaga kaasa toob ja mis on tõendatud tehniliste dokumentidega või sõltumatu kvalifitseeritud asutuse või liikmesriigi heakskiidetud eksperdi poolt.

Selliste investeeringute puhul, mille eesmärk on vähendada veekasutust:

a) peab veekasutus vähenema vähemalt 5 % tilkkastmise süsteemi või sellega sarnase süsteemi puhul, kui võrrelda veetarbimisega enne investeeringuid, ning

b) ei tohi niisutatud ala kogupind suureneda, välja arvatud juhul kui niisutamiseks kuluv veetarbimine kogu põllumajanduslikus majapidamises kokku, sh suurendatud alal, ei ületa investeeringutele eelnenud viie aasta keskmist veetarbimist.

5. Lõike 3 punktis b osutatud investeeringud energiatootmissüsteemidesse, on rahastamiskõlblikud, kui toodetud energia kogus ei ületa summat, mis on investeeringust kasusaavatele tootjaorganisatsioonidele, tootjaorganisatsioonide liitudele, tütarettevõtjatele või tootjaorganisatsiooni liikmetele eelnevalt ette nähtud aastapõhiselt puu- ja köögiviljasektoriga seotud meetmete rakendamiseks.

6. Lõike 3 punktides c ja d osutatud investeeringud on rahastamiskõlblikud, kui need aitavad kaasa mullakaitsele, vee või energia säästmisele, veekvaliteedi parandamisele ja hoidmisele, elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele, kliimamuutuste leevendamisele ja jäätmete vähendamisele või jäätmekäitluse tõhustamisele (kuigi selliste investeeringute panus ei ole mõõdetav).

Tootjaorganisatsioonil või tootjaorganisatsiooni liidul tuleb eeldatav positiivne panus ühe või enama keskkonnaeesmärgi saavutamiseks tõendada ajal, mil kavandatav rakenduskava või sellise kava muudatus esitatakse heakskiitmiseks. Riiklik pädev asutus võib tõendina nõuda projekti tehnilist kirjeldust, mille on kinnitanud sõltumatu kvalifitseeritud asutus või asjaomase keskkonnavaldkonna ekspert.

7. Keskkonnameetmete suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju:

a) eri keskkonnameetmeid võib kombineerida tingimusel, et need täiendavad üksteist ja on üksteisega kooskõlas. Kui keskkonnameetmeid (v.a investeeringud materiaalsesse varasse) kombineeritakse, võetakse toetuse taseme määramisel arvesse konkreetset saamatajäänud tulu ja kombineerimisest tulenevaid täiendavaid kulusid;

b) väetiste, taimekaitsevahendite ja muude sisendite kasutamist piiravaid kohustusi võib heaks kiita vaid juhul, kui kõnealuseid piiranguid on võimalik hinnata viisil, mis annab kinnituse asjakohaste kohustuse täitmise kohta;

c) lõikes 3 osutatud keskkonnale kasulikud investeeringud on täielikult rahastamiskõlblikud.

Artikkel 4

Rakenduskavade sisu

1. Rakenduskava peab sisaldama järgmist:

▼M1

a) lähteolukorra kirjeldus, mis põhineb vajaduse korral II lisa tabelis 4.1 loetletud üldistel näitajatel;

▼B

b) kava eesmärgid, arvestades tootmis- ja turustusvõimalusi, koos selgitusega selle kohta, kuidas kava aitab kaasa riiklikus strateegias seatud eesmärkide täitmisele, ja kinnitus selle kohta, et kava on nende eesmärkidega kooskõlas ning et tegevused on omavahel tasakaalus. Eesmärkide kirjelduses märgitakse mõõdetavad ülesanded, et hõlbustada kava rakendamisel järk-järgult tehtud edusammude jälgimist;

c) kavandatud meetmed, sh kriisiennetuse ja -ohje meetmed;

d) kava kestus ning

e) finantsaspektid, eelkõige:

i) rahalise osaluse arvutamise meetod ja tase;

ii) rakendusfondi rahastamise kord;

iii) erinevate osalusmäärade põhjenduseks vajalik teave ning

iv) igal kava kohaldamisaastal tehtavate toimingute eelarve ja ajakava.

2. Rakenduskavades tuleb märkida:

a) mil määral eri meetmed täiendavad muid meetmeid ja on nendega kooskõlas, sh meetmeid, mida rahastatakse muudest Euroopa Liidu fondidest või mis vastavad selliste fondide toetuse, eelkõige määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1144/2014 ( 2 ) alusel heakskiidetud müügiedendusprogrammide alusel ettenähtud toetuse saamise tingimustele. Vajaduse korral tuleb viidata eraldi varasemate rakenduskavade kohaselt rakendatud meetmele ning

b) et need ei too kaasa Euroopa Liidu fondidest topeltrahastamise ohtu.

Artikkel 5

Rakenduskavaga koos esitatavad dokumendid

Rakenduskavadele lisatakse:

a) tõend rakendusfondi loomise kohta;

b) tootjaorganisatsiooni kirjalik kohustus järgida määrust (EL) nr 1308/2013, delegeeritud määrust (EL) 2017/891 ja käesolevat määrust; ning

c) tootjaorganisatsiooni kirjalik kinnitus, et ta ei ole otse ega kaudselt saanud ega saa muud liidu või riiklikku toetust seoses meetmetega, mis vastavad määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt puu- ja köögiviljasektoris toetuse saamise tingimustele.

Artikkel 6

Esitamise tähtaeg

1. Tootjaorganisatsioon esitab rakenduskavad heakskiitmiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on tootjaorganisatsiooni peakontor, rakendamise aastale eelneva aasta 15. septembriks. Liikmesriigid võivad siiski määrata hilisema kuupäeva kui 15. september.

2. Kui juriidiline isik või juriidilise isiku selgelt määratletud osa, sh määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 125e kohaselt loodud tootjarühm või määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 27 osutatud tootjarühm, taotleb tootjaorganisatsioonina tunnustamist, võib ta samal ajal esitada heakskiidu saamiseks lõikes 1 osutatud rakenduskava. Rakenduskava heakskiitmise tingimuseks on tunnustuse saamine hiljemalt delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 33 lõikes 2 sätestatud lõpptähtajaks.

Artikkel 7

Rakenduskavade kohaldamisperioodid

1. Rakenduskavasid kohaldatakse aastaste ajavahemike kaupa 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

2. Enne 15. detsembrit heakskiidetud rakenduskavasid kohaldatakse järgmise aasta 1. jaanuarist.

Pärast 15. detsembrit heakskiidetud kavade kohaldamine lükatakse ühe aasta võrra edasi.

3. Erandina lõikest 2, kui kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 33 lõiget 2 või artikli 34 lõike 1 teist lõiku, algab nende sätete alusel heakskiidetud rakenduskavade kohaldamine hiljemalt nende heakskiitmisele järgneva aasta 31. jaanuaril.







3. JAGU

Toetus

Artikkel 8

Heakskiidetud toetussumma

Liikmesriigid teatavad toetusetaotluses osutatud aastale eelneva aasta 15. detsembriks tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele kinnitatud toetussumma.

Erandina esimesest lõigust, kui kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 33 lõiget 2 või artikli 34 lõike 1 teist lõiku, teatavad liikmesriigid kõnealustele tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele kinnitatud toetussumma hiljemalt toetuse taotluses osutatud aasta 20. jaanuariks.

▼M1

Artikkel 8a

Liidu finantsabi ülemmäära 50 %-lt 60 %-le suurendamise rakendamine

1. Liidu finantsabi ülemmäära suurendatakse 50 %-lt 60 %-le tunnustatud tootjaorganisatsiooni ühe rakenduskava või rakenduskava osa kohta määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 3 punkti f alusel, juhul kui:

a) määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 3 punktis f osutatud tingimused on täidetud rakenduskava rakendamise igal aastal ning käesoleva määruse artikli 9 lõike 2 punktis g osutatud korra kohaselt:

b) tunnustatud tootjaorganisatsioon on teinud taotluse oma rakenduskava esitamise ajal.

2. Kohaldades liidu finantsabi ülemmäära suurendamist 50 %-lt 60 %-le ühe rakenduskava või rakenduskava osa kohta, arvutatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 3 punktis f osutatud tootjaorganisatsioonide puu- ja köögiviljatoodangu turustamise määr rakenduskava iga aasta kohta kui osa, mille moodustab tootjaorganisatsioonide poolt asjaomases liikmesriigis turustatud toodangu väärtus selles liikmesriigis turustatud puu- ja köögiviljatoodangu koguväärtusest delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 23 lõikes 1 sätestatud arvestusperioodil.

Olenemata sellest arvutavad liikmesriigid, kes kohaldavad delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 23 lõikes 3 sätestatud alternatiivset meetodit, määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 3 punktis f osutatud tootjaorganisatsioonide puu- ja köögiviljatoodangu turustamise määra rakenduskava iga aasta kohta vastavalt osale, mille moodustab tootjaorganisatsioonide poolt asjaomases liikmesriigis turustatud toodangu väärtus selles liikmesriigis turustatud puu- ja köögiviljatoodangu koguväärtusest ajavahemikus 1. jaanuar – 31. detsember, mis eelneb aastale, mil abi käesoleva määruse artikli 8 kohaselt heaks kiidetakse.

3. Liikmesriigid teatavad taotluse esitanud tootjaorganisatsioonile heakskiidetud toetussumma, sh summa, mis tuleneb toetusmäära suurendamisest määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 3 punkti f alusel, hiljemalt rakenduskava rakendamisele eelneva aasta 15. detsembriks, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 8.

4. Liikmesriigid kontrollivad igal rakenduskava rakendamise aastal, et tingimused liidu finantsabi ülemmäära suurendamiseks 50 %-lt 60 %-le määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 3 punkti f alusel on täidetud.

▼B

Artikkel 9

Toetusetaotlused

1. Tootjaorganisatsioonid esitavad liikmesriigi pädevale asutusele toetuse või selle jääksumma taotluse iga rakenduskava jaoks, mille jaoks toetust taotletakse, hiljemalt selle aasta 15. veebruariks, mis järgneb toetuse taotlemise aastale.

2. Toetusetaotlustele lisatakse täiendavad dokumendid, milles on esitatud:

a) taotletav toetus;

b) turustatud toodangu väärtus;

c) tootjaorganisatsiooni liikmete ja organisatsiooni enda rahalised sissemaksed;

d) kulud, mis on kantud seoses rakenduskavaga;

e) kriisiennetuse ja -ohjega seotud kulud jaotatuna tegevuste kaupa;

f) kriisiennetuseks ja -ohjeks kasutatud rakendusfondi osa jaotatuna meetmete kaupa;

g) vastavus määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõikele 3, artikli 33 lõike 5 esimesele lõigule ja artiklile 34;

h) kirjalik kinnitus, et organisatsioon ei ole saanud muud liidu või riiklikku toetust seoses meetmete või tegevustega, mis vastavad määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt puu- ja köögiviljasektoris toetuse saamise tingimustele;

i) tõendid asjaomase meetme rakendamise kohta, juhul kui taotletakse summa väljamaksmist delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 31 lõikes 2 osutatud standardse kindla summa või ühikuhindade standardiseeritud astmike alusel; ning

j) artiklis 21 osutatud aastaaruanne.

3. Toetusetaotlused võivad hõlmata kavandatud, kuid tegemata kulusid, kui on tõendatud, et:

a) asjaomaseid toiminguid ei saanud teha rakenduskava kohaldamisaasta 31. detsembriks asjaomasest tootjaorganisatsioonist sõltumatutel põhjustel;

b) kõnealuseid toiminguid saab teha selle aasta 30. aprillini, mis järgneb toetuse taotlemise aastale ning

c) rakendusfondis on alles tootjaorganisatsiooni samaväärne sissemakse.

Toetust makstakse ja artikli 11 lõike 2 kohane tagatis vabastatakse üksnes juhul, kui käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud kavandatud kulude rakendamise kohta esitatakse tõendid kavandatud kulude tegemise aastale järgneva aasta 30. aprilliks, ning tingimusel, et toetuse saamise õigus on tekkinud.

4. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib liikmesriigi pädev asutus taotluse vastu võtta pärast lõikes 1 sätestatud kuupäeva, kui vajalikud kontrollid on tehtud ja peetakse kinni artiklis 10 sätestatud maksetähtajast. Kui taotlused esitatakse pärast lõikes 1 sätestatud kuupäeva, vähendatakse toetussummat 1 % iga kohaldamisega hilinetud päeva kohta.

5. Tootjaorganisatsioonide liidud võivad esitada lõikes 1 osutatud toetusetaotluse üksnes oma selliste liikmete nimel ja volitusel, keda on tootjaorganisatsioonina tunnustatud samas liikmesriigis, kes tunnustas tootjaorganisatsioonide liitu ning tingimusel et lõikes 2 osutatud tõendavad dokumendid on esitatud iga liikme kohta. Tootjaorganisatsioonid on lõplikud toetusesaajad.

▼M1

6. Tootjaorganisatsioonid esitavad toetusetaotluse seoses meetmetega, mida rakendatakse tootjaorganisatsioonide tasandil liikmesriigis, kus neid on tunnustatud. Kui nad on riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu liikmed, esitavad tootjaorganisatsioonid liikmesriigile, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu peakontor, taotluse koopia.

7. Riikidevaheline tootjaorganisatsioonide liit esitab toetusetaotluse seoses meetmetega, mida rakendatakse riikidevahelise liidu tasandil liikmesriigis, kus asub asjaomase liidu peakontor. Liikmesriigid tagavad, et topeltrahastamise ohtu ei ole.

▼B

Artikkel 10

Toetuse maksmine

Liikmesriigid maksavad toetuse välja kava rakendamise aastale järgneva aasta 15. oktoobriks.

Artikkel 11

Ettemaksed

1. Ettemaksete taotlused võib esitada vastavalt liikmesriigi otsusele kas iga kolme kuu tagant jaanuaris, aprillis, juulis ja oktoobris või nelja kuu tagant jaanuaris, mais ja septembris.

Konkreetse aasta jaoks tehtud ettemaksete kogusumma ei tohi ületada 80 % rakenduskava algselt heakskiidetud toetussummast.

2. Ettemakse tingimuseks on tagatise esitamine, mille suurus on 110 % ettemakse summast vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 907/2014 ( 3 ).

3. Liikmesriigid võivad kehtestada ettemaksete miinimumsumma ja tähtajad.

Artikkel 12

Osalised maksed

1. Liikmesriigid võivad lubada tootjaorganisatsioonidel taotleda toetuse sellise osa väljamaksmist, mis vastab rakenduskava kohaselt juba tehtud kulude summale.

2. Taotlusi võib esitada igal ajal, kuid mitte üle kolme korra aastas. Taotlustele peavad olema lisatud asjakohased täiendavad dokumendid nagu arved ning tehtud väljamakset tõendavad dokumendid.

3. Toetuse osadega seotud taotluste puhul tehtud maksed ei tohi ületada 80 % toetuse osast, mis vastab rakenduskava kohaselt juba tehtud kulude summale asjaomasel ajavahemikul. Liikmesriigid võivad kehtestada osaliste maksete miinimumsumma ja taotluste esitamise tähtajad.







II PEATÜKK

KRIISIENNETUSE JA -OHJE MEETMED

Artikkel 13

Koolitusmeetmed ja parimate tavade vahetamine

Liikmesriigid võtavad vastu tingimused, mis kehtivad selliste koolitusmeetmete ja parimate tavade vahetamisel, mida käsitatakse kriisiennetuse ja -ohje meetmetena.

Artikkel 14

Müügiedendus- ja teavitusmeetmed

▼M1

1. Liikmesriigid võtavad vastu tingimused, mis peavad olema täidetud müügiedendus- ja teavitusmeetmete puhul, sh meetmed ja tegevused, mille eesmärk on puu- ja köögiviljaturu mitmekesistamine ja konsolideerimine, olenemata sellest, kas need meetmed on seotud kriisiennetamise või -ohjamisega. Kõnealuste tingimuste alusel peab olema võimalik vajaduse korral meetmete kiire kohaldamine.

Meetmete põhieesmärk on tootjaorganisatsioonide ja nende liitude turustatavate toodete konkurentsivõime suurendamine suurte turuhäirete, tarbijate usalduse kaotuse või muude sama laadi probleemide korral.

Tootjaorganisatsioonide ja nende liitude rakendatavate müügiedendus- ja teavitusmeetmete konkreetsed eesmärgid on:

a) suurendada teadlikkust liidu põllumajandustoodete kvaliteedist ja kõrgetest kvaliteedistandarditest, mida liidus nende tootmise suhtes kohaldatakse;

b) suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate töödeldud toodete konkurentsivõimet ja tarbimist ning suurendada teadlikkust nende kvaliteedist nii liidus kui ka väljaspool liitu;

c) suurendada teadlikkust liidu kvaliteedisüsteemidest nii liidus kui ka väljaspool liitu;

d) suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate töödeldud toodete turuosa, pöörates tähelepanu suurima kasvupotentsiaaliga turgudele kolmandates riikides; ning

e) suurte turuhäirete, tarbijate usalduse kaotuse või muude sama laadi probleemide korral aidata kaasa normaalsete turutingimuste taastumisele liidus.

▼B

2. Müügiedendus- ja teavitusmeetmete kohased tegevused täiendavad selliseid müügiedendus- ja teavitusmeetmeid, mis ei ole seotud kriisiennetuse ja -ohjega ning mida asjaomane tootjaorganisatsioon juba oma rakenduskavas kohaldab.

Artikkel 15

Kõrvaldatud toodete turustamisstandardid

1. Turult kõrvaldatud toode peab vastama kõnealuse toote turustamisstandardile, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 II jaotises, välja arvatud toodete esitusviisi ja märgistust käsitlevad sätted. Kui tooteid kõrvaldatakse turult lahtiselt, tuleb järgida II klassi kuuluvate toodete puhul kehtivaid miinimumnõudeid.

Asjakohases turustamisstandardid määratletud minitooted peavad aga vastama kohaldatavale turustamisstandardile, sealhulgas toodete esitusviisi ja märgistust käsitlevatele sätetele.

2. Kui asjaomase toote kohta ei ole turustamisstandardit kehtestatud, järgitakse III lisas sätestatud miinimumnõudeid. Liikmesriigid võivad kehtestada kõnealuseid miinimumnõudeid täiendavad eeskirjad.

Artikkel 16

Tasuta jagamisega kaasnevad veokulud

1. Kõikide turult kõrvaldatud toodete tasuta jagamise veokulud maismaatranspordi puhul on rakenduskava alusel rahastamiskõlblikud IV lisas sätestatud kõrvaldamiskoha ja tarnekoha vahelise kauguse ühikuhindade astmiku ulatuses.

Mereveo puhul määratlevad liikmesriigid vahemaa kõrvaldamiskoha ja lõpliku tarnekoha vahel. Kui maismaatransport on võimalik, ei tohi meretranspordi puhul makstav hüvitis ületada laadimiskoha ja veo lõpp-punkti vahelise lühima marsruudi maismaatranspordi kulu. IV lisas kehtestatud summade suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti 0,6.

Kombineeritud vedude kulude arvutamisel lisatakse maismaatranspordi vahemaale vastavatele kuludele 60 % suurune lisakulu, mis oleks tekkinud, kui kogu vedu oleks toimunud maismaad mööda, ja nagu on sätestatud IV lisas.

2. Veokulud hüvitatakse isikule, kes tegelikult kannab kõnealuse veo rahalised kulud.

Makse tehakse tõendavate dokumentide alusel, milles on eelkõige esitatud:

a) tasuta jagatud tooteid saavate organisatsioonide nimed;

b) asjaomaste toodete kogus;

c) tasuta jagatud tooteid saavate organisatsioonide nõusolek ja kasutatav veovahend ning

d) vahemaa turult kõrvaldamise koha ja tarnimiskoha vahel.

Artikkel 17

Tasuta jagamisega kaasnevad sortimis- ja pakkimiskulud

1. Tasuta jagamiseks turult kõrvaldatud puu- ja köögivilja sortimis- ja pakkimiskulud on rakenduskavade alusel rahastamiskõlblikud. Toodete puhul, mille netokaal pakendis on alla 25 kilogrammi, kohaldatakse V lisas sätestatud kindla suurusega summasid.

2. Tasuta jagamiseks ettenähtud toodete pakenditel peab olema Euroopa logo ning üks või mitu VI lisas sätestatud märget.

3. Sortimis- ja pakkimiskulud hüvitatakse kõnealused toimingud teinud tootjaorganisatsioonile.

Makse tehakse tõendavate dokumentide alusel, milles on eelkõige esitatud:

a) tasuta jagatud tooteid saavate organisatsioonide nimed;

b) asjaomaste toodete kogus ning

c) tasuta jagatud tooteid saavate organisatsioonide nõusolek, milles on täpsustatud toodete esitlusviis.







III PEATÜKK

RIIKLIK FINANTSABI

Artikkel 18

Riikliku finantsabi andmise luba

1. Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 35 lõike 1 kohase igal asjaomasel aastal kohaldatavatele rakenduskavadele riikliku finantsabi andmise loa taotluse komisjonile igal aastal hiljemalt sama kalendriaasta 31. jaanuariks.

Taotlusele lisatakse tõendid selle kohta

a) et tootjate organiseerituse tase asjaomases piirkonnas on eriti madal vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artiklile 52;

b) finantsabi makstakse üksnes kõnealuses piirkonnas toodetud puu- ja köögiviljasektori toodete eest, ning

c) andmed asjaomaste organisatsioonide, asjaomase abi suuruse ning määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 32 lõike 1 kohaselt tootjaorganisatsioonilt saadava rahalise osaluse määra kohta.

2. Komisjon teeb otsuse taotluse heakskiitmise või selle tagasilükkamise kohta kolme kuu jooksul. Kõnealune periood algab päeval, mis järgneb päevale, mil komisjon sai liikmesriigilt kätte täieliku taotluse. Kui komisjon kolmekuulise perioodi jooksul ei nõua lisateavet, käsitatakse taotlust täielikuna.

Artikkel 19

Riikliku finantsabi taotlemine ja väljamaksmine

1. Artikleid 9 ja 10 kohaldatakse mutatis mutandis riikliku finantsabi taotlemise ja väljamaksmise suhtes.

2. Liikmesriigid võivad vastu võtta täiendavad eeskirjad, mis käsitlevad riikliku finantsabi maksmist, sh sealhulgas ettemakse ja abi osalise maksmise võimalust.

Artikkel 20

Riikliku finantsabi hüvitamine Euroopa Liidu poolt

1. Liikmesriigid taotlevad heakskiidetud ja tootjaorganisatsioonidele tegelikult makstud riikliku finantsabi tagasimaksmist liidu käest hiljemalt rakenduskava kohaldamisele järgneva teise aasta 1. jaanuariks.

Taotlusele lisatakse tõendid selle kohta, et viimasest neljast aastast kolme jooksul on olnud täidetud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 35 lõikes 2 sätestatud tingimused.

Puu- ja köögiviljasektori tootjate organiseerituse taseme arvutamisel võetakse arvesse ka määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 125e kohaselt loodud tootjarühmade puu- ja köögiviljatoodangu väärtust.

Taotlus liidu poolt tagasi makstava riikliku finantsabi saamiseks sisaldab järgmist:

a) asjaomase tootjaorganisatsiooni andmed;

b) makstud finantsabi suurus, mis iga tootjaorganisatsiooni puhul piirdub esialgselt heakskiidetud summaga; ning

c) rakendusfondi kirjeldus, kus on märgitud kogusumma, liidu finantsabi, riiklik finantsabi ning tootjaorganisatsioonide ja nende liikmete rahaline osalus.

2. Komisjon kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi.

Taotlus lükatakse tagasi, kui riikliku finantsabi lubamise ja hüvitamise eeskirju ei ole järgitud või kui ei ole järgitud määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud eeskirju, mis käsitlevad tootjaorganisatsioone, rakendusfonde ja -kavasid.

3. Kui finantsabi tagasimaksmine Euroopa Liidu poolt on heaks kiidetud, deklareeritakse rahastamiskõlblikud kulud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 ( 4 ) artiklis 11 sätestatud korra kohaselt komisjonile.

4. Euroopa Liit maksab tagasi kuni 60 % tootjaorganisatsioonile antud riiklikust finantsabist. Tagasimakstav summa ei ületa 48 % määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud liidu finantsabist.







IV PEATÜKK

TEAVE, ARUANDED JA KONTROLLID







1. JAGU

Teave ja aruanded

Artikkel 21

Tootjarühmadelt, tootjaorganisatsioonidelt ja tootjaorganisatsioonide liitudelt saadav teave ja aastaaruanded ning liikmesriikide aastaaruanded

1. Liikmesriigi pädeva asutuse taotluse korral esitavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 125e kohaselt loodud tootjarühmad, tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud igasuguse asjakohase teabe, mis on vajalik delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 54 punktis b osutatud aastaaruande koostamiseks. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed teabe kogumiseks liikmete arvu ning turustatud toodangu mahu ja väärtuse kohta nende tootjaorganisatsioonide puhul, kes ei ole esitanud rakenduskava. Määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 27 osutatud tootjaorganisatsioonid ja tootjarühmad peavad esitama liikmete arvu ning turustatud toodangu mahu ja väärtuse.

2. Tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud esitavad igal aastal koos toetusetaotlusega rakenduskavade rakendamise aastaaruande.

Kõnealustes aastaaruannetes käsitletakse järgmist:

a) eelmise aasta jooksul kohaldatud rakenduskava;

b) rakenduskava peamised muudatused ning

c) eeldatud ja taotletud toetuse erinevused.

3. Tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude aastaaruandes tuleb esitada:

a) rakenduskava raames saavutatu, mis põhineb II lisas sätestatud näitajatel ning vajaduse korral riiklikus strateegias sätestatud täiendavatel näitajatel:

i) aastaaruandes kasutatakse üldisi alusnäitajaid ja finantsaspektidega seonduvad sisendinäitajaid;

ii) rakenduskava viimase kahe aasta jooksul kasutatakse tulemus- ja väljundnäitajaid ning

b) ülevaade kava kohaldamisel tekkinud peamistest probleemidest ning meetmetest, mis võeti kava rakendamise kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks.

Kui see on asjakohane, tuleb aastaaruandes täpsustada, milliseid kaitsemeetmeid on vastavalt riiklikule strateegiale ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 6 kohaldamisel rakendatud, et kaitsta keskkonda võimaliku suurema surve eest, mis tuleneb rakenduskavadega toetatavatest investeeringutest.

4. Tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsiooni liitude aastaaruandes rakenduskava eelviimase aasta kohta tuleb märkida, mil määral on saavutatud kavade eesmärgid. Aruandes kajastatakse ka kava rakendamise edu või ebaedu põhjustanud tegureid ning seda, kuidas neid võeti arvesse kehtivate rakenduskavade parandamise või võetakse arvesse järgmiste rakenduskavade koostamisel.

Liikmesriik lisab esimeses lõigus osutatud juhtumite üksikasjad delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 54 punkti b kohasesse aastaaruandesse.







2. JAGU

Kontrollid

Artikkel 22

Kordumatu identifitseerimissüsteem

Liikmesriigid tagavad, et tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsiooni liitude ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 125e kohaselt loodud tootjarühmade toetusetaotluste puhul kasutatakse kordumatut identifitseerimissüsteemi. Kõnealune identifitseerimissüsteem peab ühilduma määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 73 osutatud toetusesaajate identifitseerimise süsteemiga.

Artikkel 23

Kavade esitamise kord

Ilma et see piiraks artiklite 9, 24 ja 25 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid toetusetaotluste, tunnustamistaotluste või rakenduskavade heakskiitmise taotluste ning maksetaotluste esitamise korra.

Artikkel 24

Tunnustamine

1. Enne tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamist määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 154 lõike 4 punkti a või artikli 156 lõike 1 kohaselt teevad liikmesriigid tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu suhtes haldus- ja kohapealseid kontrolle, et kontrollida tunnustamiskriteeriumide täitmist.

2. Liikmesriigid teevad haldus- ja kohapealseid kontrolle seoses tunnustamiskriteeriumidega, mida kohaldatakse kõigi tunnustatud tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude suhtes, vähemalt kord viie aasta jooksul isegi juhul, kui tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide liit rakenduskava ei kohalda.

Artikkel 25

Rakenduskavade heakskiitmine ja nende muudatused

1. Enne rakenduskava heakskiitmist vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artiklile 33 kontrollivad liikmesriigid heakskiitmiseks esitatud rakenduskava ja vajaduse korral muutmistaotlusi kõikide asjakohaste vahenditega, sealhulgas kohapealse kontrolli abil. Kontrollitakse eelkõige:

a) artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja e osutatud rakenduskava projekti lisatava teabe õigsust;

b) rakenduskava vastavust määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 eesmärkidele ning riiklikule strateegiale ja raamistikule;

c) meetmete ja kavandatavate kulude rahastamiskõlblikkust ning

d) rakenduskava järjepidevust ja tehnilist kvaliteeti, kalkulatsioonide ja toetuskava paikapidavust ning rakendamise ajakava.

2. Lõikes 1 osutatud kontrollide raames tehakse kindlaks:

a) kas püstitatud ülesanded on mõõdetavad, kas nende saavutamist saab jälgida ja kas kavandatava tegevusega on võimalik neid ülesandeid täita, ning

b) kas toimingud, mille puhul toetust taotletakse kas toetuse saamiseks esitatud meetmed vastavad kohaldatavatele siseriiklike või liidu õigusnormidele, milles käsitletakse eelkõige riigiabi, maaelu arengu ja müügiedendamise programme, ning siseriiklike õigusaktide või riikliku strateegiaga kehtestatud kohustuslikele standarditele.

Artikkel 26

Halduskontrollid

1. Halduskontrolle käsitleva korraga nähakse ette tehtud toimingute ja kontrollitulemuste registreerimine ning nõuetele mittevastavuse puhul võetavad meetmed.

2. Enne toetuse andmist teevad liikmesriigid kõigi toetustaotlustega seonduvalt halduskontrolle.

3. Toetusetaotluste halduskontrollidega kontrollitakse, kui see on asjakohane, järgmist:

a) koos toetusetaotlusega esitatud rakenduskava täitmise aastaaruanne;

b) turustatud toodangu väärtus, sissemaksed rakendusfondi ja kantud kulud;

c) taotluses esitatud toodete ja osutatud teenustega seonduvate kulude nõuetekohane suhe;

d) rakendatud meetmete vastavus heakskiidetud rakenduskavas sisalduvatele meetmetele ning

e) finants- ja muude piirangute ja ülemmäärade järgimine.

4. Rakenduskava raames tehtud kulude kohta tuleb esitada maksetõend. Esitatud arved peavad olema tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liidu või delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 22 lõikes 8 osutatud 90 %-nõudele vastava tütarettevõtja nimel või liikmesriigi heakskiidu korral ühe või mitme tootjaorganisatsiooni või nende liidu tootjaliikme nimel. Delegeeritud määruse (EL) 2017/891 III lisa punktis 2 osutatud personalikuludega seoses esitatud arved tuleb siiski koostada tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liidu või kõnealuse määruse artikli 22 lõikes 8 osutatud 90 %-nõudele vastava tütarettevõtja nimel või liikmesriigi heakskiidu korral sellise ühistu nimel, kes on tootjaorganisatsiooni liige.

Artikkel 27

Iga-aastaste toetusetaotluste kohapealne kontroll

1. Liikmesriigid teevad tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude ja juhul, kui see on asjakohane, nende tütarettevõtjate tööruumides halduskontrollidele lisaks kohapealseid kontrolle, et tagada tunnustamiskriteeriumide täitmine ning asjaomasel aastal kehtivate toetuse andmise või toetuse jääksumma saamise tingimuste täitmine, nagu on osutatud artikli 9 lõikes 1.

2. Kohapealsed kontrollid hõlmavad valimit, mis esindab vähemalt 30 % taotletud toetuse kogusummast igal aastal. Kõiki rakenduskava kohaldavaid tootjaorganisatsioone ja tootjaorganisatsioonide liite kontrollitakse vähemalt kord kolme aasta jooksul.

3. Liikmesriik määrab kontrollitavad tootjaorganisatsioonid kindlaks riskianalüüsi alusel, mille puhul on võetud arvesse järgmisi kriteeriume:

a) toetussumma suurus;

b) eelnenud aastatel tehtud kontrollide tulemused;

c) juhuslik tegur ning

d) muud liikmesriikide määratavad näitajad.

4. Kohapealsest kontrollist võib ette teatada, juhul kui see ei kahjusta kontrolli eesmärki.

5. Kohapealse kontrolli raames kontrollitakse kõiki tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liidu ja vajaduse korral selle liikmete või tütarettevõtjate maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida ja mida ei saanud kontrollida halduskontrollide käigus. Kohapeal kontrollitakse eelkõige:

a) asjaomasel aastal kehtivate tunnustamiskriteeriumide täitmist;

b) meetmete rakendamist ja nende vastavust heakskiidetud rakenduskavale;

c) seoses meetmete arvuga: kulude vastavust liidu õigusnormidele ja nendes kehtestatud tähtaegadest kinnipidamist;

d) rakendusfondi kasutamist, sealhulgas ettemaksete või osaliste maksete taotlustes deklareeritud kulusid, turustatud toodangu väärtust, rakendusfondi tehtud sissemakseid ning kulusid, mis on deklareeritud raamatupidamise või muude samaväärsete dokumentide alusel;

e) toodete täiemahulist tarnimist liikmete poolt, teenuste osutamist ja deklareeritud kulude vastavust tegelikkusele ning

f) turult kõrvaldamise ning toorelt koristamise või koristamata jätmise kulude teise astme kontrolle, nagu on osutatud artiklis 30.

6. Turustatud toodangu väärtust kontrollitakse siseriiklike õigusaktide kohaselt auditeeritud ja sertifitseeritud raamatupidamissüsteemi põhjal.

Selleks võib liikmesriik otsustada, et turustatud toodangu deklareeritud väärtust tuleb sertifitseerida samamoodi nagu raamatupidamisandmeid.

Turustatud toodangu deklareeritud väärtuse kontrolli võib läbi viia enne vastava toetusetaotluse edastamist, kuid seda kontrollitakse hiljemalt enne toetuse maksmist.

7. Kohapealne kontroll hõlmab (välja arvatud erandjuhtudel) kontrollkäiku meetme rakenduskohta või, kui tegevus on immateriaalne, tegevuse läbiviija juurde. Eelkõige lõikes 2 osutatud valimiga hõlmatud tootjaorganisatsiooni liikmete üksikute põllumajandusettevõtete meetmete puhul tehakse vähemalt üks kontrollkäik, et veenduda nende meetmete rakendamises.

Liikmesriigid võivad siiski otsustada kõnealustest kontrollkäikudest loobuda väiksemate meetmete puhul või kui nad leiavad, et toetuse saamise tingimuste mittetäitmise või meetme rakendamata jätmise oht on väike. Vastav otsus ja selle põhjendused registreeritakse. Lõikes 3 sätestatud riskianalüüsi kriteeriume kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva lõike suhtes.

8. Lõikes 2 sätestatud kontrollimäära täitmisel võib arvesse võtta üksnes selliseid kontrolle, mis vastavad kõikidele käesoleva artikli nõuetele.

9. Kohapealse kontrolli tulemusi hinnatakse, et teha kindlaks, kas mõni tuvastatud probleem on süsteemset laadi ning ohustab teisi sarnaseid tegevusi, toetusesaajaid või asutusi. Hindamise käigus tuleb välja selgitada ka selliste olukordade põhjused ja edasise uurimise vajalikkus ning määrata kindlaks soovituslikud parandus- ja ennetusmeetmed.

Kui kontrollimiste käigus ilmneb, et mõnes piirkonnas või selle osas või teatavas tootjaorganisatsioonis või tootjaorganisatsioonide liidus esineb olulisi eeskirjade rikkumisi, teeb liikmesriik aasta jooksul selles piirkonnas või asjaomase organisatsiooni või liidu suhtes täiendavaid kontrollimisi ja suurendab vastavate järgmisel aastal kontrollitavate taotluste protsendimäära.

Artikkel 28

Aruanded kohapealsete kontrollide kohta

1. Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse üksikasjalik aruanne, milles esitatakse vähemalt järgmine teave:

a) kontrollitud toetuskavad ja taotlused;

b) kohal viibinud isikute nimed ja ametiülesanded;

c) kontrollitud tegevused, meetmed ja dokumendid, sh kontrollijälg ja toetav tõendusmaterjal; ning

d) kontrolli tulemused.

2. Tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu esindajale antakse võimalus aruandele alla kirjutada, et ta saaks tõendada oma kohalviibimist kontrolli ajal ja lisada märkusi. Kui avastatakse eeskirjade rikkumisi, saab toetusesaaja aruande koopia.

Artikkel 29

Kõrvaldamistoimingute esimese astme kontroll

1. Liikmesriigid teevad vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 II jaotise II peatükis sätestatud menetlustele igas tootjaorganisatsioonis kõrvaldamistoimingute esimese astme kontrolli, mis koosneb turult kõrvaldatud toodete dokumentide ja identsuskontrollist ning vajaduse korral kõnealuste toodete kaalu füüsilisest kontrollist ning artiklile 15 vastavuse kontrollist. Kontroll toimub pärast delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 44 lõikes 1 osutatud teate saamist kõnealuse artikli lõikes 2 sätestatud tähtaegade jooksul.

2. Esimese astme kontrollid hõlmavad 100 % turult kõrvaldatud toodete kogusest. Pärast selle kontrolli lõppu kõrvaldatud tooted, v.a tasuta jagamiseks ettenähtud tooted, denatureeritakse või kõrvaldatakse töötlevale tööstusele edastamise teel pädevate asutuste järelevalve all ning vastavalt tingimustele, mis liikmesriik on kehtestanud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikliga 46.

3. Erandina lõikest 2, kui tooted on tasuta jagamiseks, võivad liikmesriigid kontrollida kõnealuses lõikes sätestatust väiksemat protsenti tingimusel, et see ei ole väiksem kui 10 % mis tahes tootjaorganisatsiooni asjaomastest kogustest turustusaasta jooksul. Kontrolli võib teha tootjaorganisatsiooni tööruumides ja/või toodete saajate juures. Kui kontrolli käigus avastatakse rikkumisi, teevad liikmesriigid lisakontrolle.

Artikkel 30

Kõrvaldamistoimingute teise astme kontroll

1. Liikmesriigid teevad tootjaorganisatsiooni ja turult kõrvaldatud toodete lõppsaajate tööruumides kõrvaldamistoimingute teise astme kontrolli riskianalüüsi alusel. Riskianalüüsides esitatakse eelmiste esimese ja teise astme kontrollide tulemused ja asjaolu, kas tootjaorganisatsioonil on mingi kvaliteedi tagamise menetluse vorm. Riskianalüüside alusel määratakse iga tootjaorganisatsiooni puhul kindlaks teise astme kontrollide minimaalne sagedus.

2. Lõikes 1 osutatud teise astme kontrolli käigus kontrollitakse:

a) konkreetset lao- ja raamatupidamisarvestust, mida peavad pidama kõik tootjaorganisatsioonid, kes teevad kõnealuse turustusaasta jooksul kõrvaldamistoiminguid;

b) toetusetaotlustes deklareeritud viisil turustatud koguseid, kontrollides eriti lao- ja raamatupidamisarvestust, arveid ning tagades, et deklaratsioonid sobivad kokku kõnealuse tootjaorganisatsiooni raamatupidamis- ja maksuandmetega;

c) raamatupidamisarvestust, eelkõige tootjaorganisatsiooni selliste netotulude õigsust, mis on deklareeritud nende maksetaotlustes, ja kõigi kõrvaldamiskulude proportsionaalsust ning

d) kõrvaldatud toodete sihtotstarve, nagu on deklareeritud maksetaotlusel, ja nende denatureerimist.

3. Iga kontroll hõlmab valimit, mis esindab vähemalt 5 % tootjaorganisatsiooni poolt turustusaasta jooksul kõrvaldatud kogustest.

4. Lõike 2 punktis a osutatud konkreetset lao- ja raamatupidamisarvestusest peavad iga kõrvaldatud toote puhul selguma koguste liikumised, väljendatuna tonnides:

a) tootjaorganisatsiooni liikmete ja teiste tootjaorganisatsioonide liikmete tarnitud toodang vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 12 lõike 1 punktidele b ja c;

b) tootjaorganisatsioonipoolne müük, et teha kindlaks värskete toodete turu tooted ja töödeldavad tooted ning

c) turult kõrvaldatud tooted.

5. Turult kõrvaldatud toodete sihtkoha kontrollid hõlmavad järgmist:

a) saajate poolt peetava laoarvestuse ning delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 46 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel asjaomaste heategevusorganisatsioonidel ja muude asutuste finantsaruannete pisteline kontroll; ning

b) asjakohaste keskkonnanõuete järgimise kontroll.

6. Kui teise astme kontrollimistel ilmneb rikkumisi, teevad liikmesriigid kõnealuse aasta kohta üksikasjalikumaid teise astme kontrolle ja suurendavad järgmisel aastal kõnealuste tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide liitude tööruumes teise astme kontrollide sagedust.

Artikkel 31

Toorelt koristamine ja koristamata jätmine

1. Enne toorelt koristamist veenduvad liikmesriigid kohapealse kontrolli abil, et asjaomased tooted ei ole kahjustatud ning asjaomane ala on hästi hooldatud. Pärast toorelt koristamist kontrollivad liikmesriigid, kas asjaomaselt alalt on kogu saak koristatud ning kas koristatud toodang on denatureeritud.

2. Enne koristamata jätmist veenduvad liikmeriigid kohapealse kontrolli abil, et asjaomane ala on hästi hooldatud, saaki ei ole osaliselt koristatud ning toode on hästi kasvanud, üldiselt veatu ja standardse turustuskvaliteediga.

Liikmesriigid tagavad toodangu denatureerimise. Kui see ei ole võimalik, tagavad nad kontrollkäikude või saagikoristuse aegsete külastuste abil, et saaki ei koristata.

3. Kui kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 48 lõike 3 teist lõiku,

a) siis käesoleva artikli lõike 2 esimese lõiguga ettenähtud nõuet, et saaki ei ole osaliselt koristatud, ei kohaldata ning

b) tagavad liikmesriigid, et selliseid puu- ja köögiviljataimi, mille suhtes kohaldatakse koristamata jätmise ja toorelt koristamise meetodeid, ei kasutata samal tootmisperioodil täiendavaks tootmiseks.

4. Artikli 30 lõikeid 1, 2, 3 ja 6 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 32

Riikidevahelised tootjaorganisatsioonid

1. Liikmesriik, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsiooni peakontor, vastutab täielikult kontrollimise korralduse eest, mis on seotud rakenduskava ja -fondiga, ning halduskaristuste kohaldamise eest, kui sellise kontrolli tulemusel selgub, et kohustusi ei ole täidetud.

2. Teised liikmesriigid, kes peavad tegema delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 14 lõike 3 punktis c osutatud halduskoostööd, teevad selliseid haldus- ja kohapealseid kontrolle, mida nõuab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud liikmesriik, ning teatavad talle kontrollide tulemused. Nad järgivad kõiki lõikes 1 osutatud liikmesriigi sätestatud tähtaegu.

3. Tootjaorganisatsiooni ning rakenduskava ja rakendusfondi suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud liikmesriigis kehtivaid eeskirju. Keskkonna- ja fütosanitaarküsimuste ning kriisiennetuse ja -ohje meetmete osas kohaldatakse aga selle liikmesriigi eeskirju, kus vastavaid meetmeid rakendatakse.

Artikkel 33

Riikidevahelised tootjaorganisatsioonide liidud

1. Liikmesriik, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu liikmeks oleva tootjaorganisatsiooni peakontor, vastutab täielikult kõnealuse organisatsiooni või liidu sellise kontrollimise korralduse eest, mis on seotud tema territooriumil kohaldatava rakenduskava kohaste meetmetega ja rakendusfondiga, ning halduskaristuste kohaldamise eest, kui sellise kontrolli tulemusel selgub, et kohustusi ei ole täidetud.

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriik teeb tihedat koostööd liikmesriigiga, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu peakontor, ja teatab viivitamata tehtud kontrolli tulemustest ja võimalikest kohaldatud halduskaristustest.

▼M1

3. Liikmesriik, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu peakontor,

a) vastutab täielikult kõnealuse organisatsiooni või liidu sellise kontrollimise korralduse eest, mis on seotud riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu tasandil kohaldatava rakenduskava kohaste meetmetega ja riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu rakendusfondiga, ning halduskaristuste kohaldamise eest, kui sellise kontrolli tulemusel selgub, et kohustusi ei ole täidetud, ning

b) tagab selliste riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu rakenduskava kohaste meetmete kontrolli ja maksete korraldamise, mida rakendatakse väljaspool selle liikmesriigi territooriumi, kus asub liidu peakontor.

4. Rakenduskavade kohased meetmed vastavad selle liikmesriigi normidele ja riiklikule strateegiale, kus esitatakse toetusetaotlus vastavalt artikli 9 lõigetele 6 ja 7.

Keskkonnakaitse- ja fütosanitaarmeetmed ning kriisiennetus- ja -ohjemeetmed peavad siiski vastama selle liikmesriigi normidele, kus meetmeid ja tegevusi tegelikult rakendatakse.

▼B

Artikkel 34

Kontrollid

Ilma et see piiraks käesoleva määruse konkreetsete sätete või muude liidu õigusaktide kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid kontrolle ja meetmeid, et tagada määruse (EL) nr 1308/2013, delegeeritud määruse (EL) 2017/891 ja käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine. Need kontrollid ja meetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, et tagada liidu finantshuvide piisav kaitse.

Eelkõige tagavad liikmesriigid, et:

a) kõik Euroopa Liidu või riiklike õigusaktidega või riikliku strateegia või riikliku raamistikuga kehtestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on kontrollitavad;

b) kontrollimise eest vastutavatel liikmesriigi pädevatel asutustel on tõhusaks kontrollimiseks piisav arv sobiva kvalifikatsiooni ja kogemustega töötajaid ning

c) nähakse ette sätted kontrollide kohta, millega välditakse määruse (EL) nr 1308/2013 ja muude liidu või siseriiklike kavade alusel puu- ja köögiviljasektoris võetavate meetmete eeskirjadevastast topeltrahastamist.

Artikkel 35

Ilmsed vead

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 59 lõike 6 kohaselt võib määruse (EL) nr 1308/2013, delegeeritud määruse (EL) 2017/891 või käesoleva määruse kohaselt liikmesriigile edastatud teateid, nõudeid või taotlusi ning toetusetaotlusi pärast nende esitamist igal ajal korrigeerida ja kohandada, kui liikmesriigi pädev asutus tuvastab ilmseid vigu.







V PEATÜKK

EESKIRJADE LAIENDAMINE

Artikkel 36

Rahalised toetused

Kui liikmesriik otsustab määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 165 kohaselt, et tootjaorganisatsioonidesse, tootjaorganisatsioonide liitu või tootmisharudevahelisse organisatsiooni mittekuuluvad tootjad, kuid kelle jaoks on eeskirjad siduvad, peavad tegema rahalise sissemakse, edastab liikmesriik komisjonile kõnealuses artiklis sätestatud tingimuste täitmise kontrollimiseks vajaliku teabe. Selline teave sisaldab eelkõige sissemaksete arvutamise alust, nende ühiksummat, hõlmatud tegevusi ja nendega seotud kulusid.

Artikkel 37

Laiendamised, mida kohaldatakse kauemaks kui üheks aastaks

1. Kui laiendamiseeskirju otsustatakse kohaldada kauem kui üks aasta, kontrollivad liikmesriigid iga aasta puhul, kas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 164 lõikes 3 sätestatud representatiivust käsitlevaid tingimusi täidetakse kogu kõnealuse laiendamise kohaldamise ajal.

2. Kui liikmesriigid leiavad, et tingimusi enam ei täideta, tühistavad nad laiendamise, kusjuures tühistamine jõustub järgmise aasta algusest.

3. Liikmesriigid teatavad mis tahes tühistamisest viivitamata komisjonile. Komisjon teeb kõnealuse teabe asjakohaste vahendite abil avalikkusele kättesaadavaks.







VI PEATÜKK

PIIRIL KEHTIVA HINNA SÜSTEEM JA IMPORDITOLLIMAKSUD

Artikkel 38

Kindlad impordiväärtused

1. Kõigi delegeeritud määruse (EL) 2017/891 VII lisa A osas sätestatud toodete ja kohaldamisperioodide kohta kehtestab komisjon iga turustuspäeva ja päritolu jaoks kindla impordiväärtuse, mis võrdub kõnealuse määruse artiklis 74 osutatud tüüpiliste hindade kaalutud keskmisega, millest on maha arvatud standardsumma viis eurot 100 kg kohta ja väärtuselised tollimaksud.

2. Kui delegeeritud määruse (EL) 2017/891 VII lisa A osas sätestatud toodete ja kohaldamisperioodide jaoks on vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 74 ja 75 ning käesolevale artiklile kehtestatud kindel impordiväärtus, ei kohaldata komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 ( 5 ) artiklis 142 osutatud ühikuhinda. See asendatakse lõikes 1 osutatud kindla impordiväärtusega.

3. Kui teatavat päritolu tootel puudub kindel impordiväärtus, kohaldatakse selle toote puhul kehtivate kindlate impordiväärtuste kaalutud keskmist.

4. Delegeeritud määruse (EL) 2017/891 VII lisa A osas sätestatud kohaldamisperioodide jooksul kehtivaid kindlaid impordiväärtusi kohaldatakse kuni nende muutmiseni. Nende kohaldamine lõpetatakse siiski juhul, kui kahe järjestikuse nädala jooksul ei ole komisjonile teatatud keskmist tüüpilist hinda.

Kui vastavalt esimesele lõigule ei kohaldata teatava toote suhtes kindlat impordiväärtust, võrdub selle toote suhtes kohaldatav kindel impordiväärtus viimase keskmise kindla impordiväärtusega.

5. Erandina lõikest 1, kui kindla impordiväärtuse arvutamine ei ole olnud võimalik, ei kohaldata kindlat impordiväärtust delegeeritud määruse (EL) 2017/891 VII lisa A osas sätestatud kohaldamisperioodide esimesest päevast alates.

6. Kindla impordiväärtuse suhtes kohaldatav vahetuskurss on Euroopa Keskpanga viimati, enne hindade edastamise perioodi viimast kuupäeva avaldatud kurss.

7. Komisjon peab eurodes esitatud kindlad impordiväärtused avaldama TARICi ( 6 ) kaudu.







VII PEATÜKK

TÄIENDAVAD IMPORDITOLLIMAKSUD

Artikkel 39

Täiendava imporditollimaksu kehtestamine

▼M1

1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 182 lõikes 1 osutatud täiendavat imporditollimaksu võib kohaldada käesoleva määruse VII lisas loetletud toodete suhtes ja ajavahemikel. Kõnealust täiendavat imporditollimaksu kohaldatakse, kui mis tahes toodete kogused, mis on lastud vabasse ringlusse kõnealuses lisas sätestatud kohaldamisperioodidel, ületavad kõnealuse toote käivituskogust, välja arvatud juhul, kui import tõenäoliselt ei häiri liidu turgu või kui täiendava imporditollimaksu mõju oleks kavandatud eesmärki arvestades ebaproportsionaalne.

▼B

2. Iga VII lisas loetletud toote ja kõnealuses lisas esitatud ajavahemike jooksul vabasse ringlusse lubatud koguste kohta edastavad liikmesriigid komisjonile üksikasjalikud andmed, kasutades rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 55 sätestatud sooduskorra alusel toimuva impordi järelevalvemeetodit.

3. Täiendav imporditollimaks kehtestatakse kogustele, mis lubatakse vabasse ringlusse pärast selle tollimaksu kohaldamiskuupäeva, tingimusel et:

a) nende delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 74 kohaselt määratud tolliväärtus toob kaasa suurimate kõnealuse päritoluga impordi suhtes kehtestatavate koguseliste tollimaksude kohaldamise ning

b) import toimub täiendava imporditollimaksu kohaldamise ajal.

Artikkel 40

Täiendava imporditollimaksu summa

Artikli 39 alusel kohaldatav täiendav imporditollimaks moodustab asjaomase toote puhul vastavalt ühisele tollitariifistikule kohaldatavast tollimaksust ühe kolmandiku.

Toodete puhul, mille suhtes kehtib tariifne sooduskohtlemine nagu väärtuseline tollimaks, moodustab täiendav imporditollimaks siiski ühe kolmandiku asjaomase toote puhul kehtivast eritollimaksust, kui kohaldatakse artikli 39 lõiget 2.

Artikkel 41

Täiendavast imporditollimaksust vabastamine

1. Täiendavast imporditollimaksust vabastatakse järgmised kaubad:

a) tariifikvoodi alusel imporditud kaup;

b) enne täiendava tollimaksu kohaldamist käsitlevat otsust päritolumaalt välja viidud kaubad, mida veetakse veodokumendi alusel, mis kehtib pealelaadimiskohast päritolumaal mahalaadimiskohani Euroopa Liidus ja on koostatud enne täiendava tollimaksu kohaldamist.

2. Huvitatud isikud peavad esitama tollile viimase nõutaval viisil tõendid lõike 1 punkti b nõuete täitmise kohta.

Tollasutused võivad käsitada kaupa enne täiendava imporditollimaksu kohaldamise kuupäeva päritolumaalt väljununa juhul, kui esitatakse üks järgmistest dokumentidest:

a) mereveo korral veokiri, millega tõendatakse, et pealelaadimine toimus enne kõnealust kuupäeva;

b) raudteeveo korral päritolumaa raudteeasutuse poolt enne kõnealust kuupäeva vastuvõetud saatekiri;

c) maanteeveo korral CMR-saateleht või muu enne kõnealust kuupäeva päritolumaal koostatud transiididokument, kui järgitakse liidu transiidi või ühise transiidi alal sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes kehtestatud tingimusi;

d) lennuveo korral lennuveokiri, millega tõendatakse, et lennuettevõtja võttis kauba vastu enne kõnealust kuupäeva.







VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Artiklis 2 osutatud säästvate rakenduskavade riikliku strateegia ülesehitus ja sisu

1. Riikliku strateegia kestus

Määrab liikmesriik.

2. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 36 lõike 2 punktides a ja b osutatud olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs ning arengupotentsiaal, nende täitmiseks valitud strateegia ja valitud prioriteetide põhjendus. 2.1. Olukorra analüüs Puu- ja köögiviljasektori hetkeolukorra kirjeldus, kasutades arvandmeid ja esitades tugevad ja nõrgad küljed, olulised erinevused, vajadused ja lüngad ning arengupotentsiaal II lisa punktis 5 määratletud ühiste alusnäitajate ja vajaduse korral muude asjakohaste täiendavate näitajate alusel. Kirjelduses peab vähemalt sisalduma: — puu- ja köögiviljasektori tulemuslikkus: puu- ja köögiviljasektori tugevad ja nõrgad küljed, konkurentsivõime ning tootjaorganisatsioonide arengupotentsiaal; — puu- ja köögiviljatootmise mõju keskkonnale (toime / surve ja kasu), sh peamised arengusuunad. 2.2. Tugevate ja nõrkade külgedega sobiv strateegia Selliste põhivaldkondade kirjeldus, milles sekkumisest oodatakse maksimaalset lisandväärtust: — rakenduskavades seatud eesmärkide, nendega seotud oodatavate tulemuste ja ning nende tegeliku saavutamise ulatus; — strateegia sisemine sidusus, vastastikku tugevdava toime olemasolu ning võimalikud konfliktid või vastuolud erinevate valitud meetmete rakenduslike eesmärkide vahel; — valitud meetmete järjepidevus ja täiendavus muude riiklike või piirkondlike meetmete, eelkõige liidu fondide kaudu toetatud tegevustega ning eeskätt maaelu arengu ja müügiedendusprogrammidega; — oodatavad tulemused ja mõju võrreldes esialgse olukorraga ning nende panus liidu eesmärkide saavutamisse. 2.3. Mõjuhinnang varasema riikliku strateegia kohta (kui on asjakohane) Hiljuti rakendatud rakenduskavade tulemuste ja mõju kirjeldus.

3. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 36 lõike 2 punktis c osutatud rakenduskavade eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajad. Valitud rahastamiskõlblike meetmete kirjeldus (mittetäielik loetelu), saavutatavad eesmärgid, kontrollitavad ülesanded ja näitajad, mis võimaldavad hinnata eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, meetmete tulemuslikkust ja tõhusust. 3.1. Kõiki meetmeid või mitut liiki meetmeid käsitlevad tingimused Liikmesriigid tagavad, et kõik riikliku strateegia ja raamistikuga hõlmatud meetmed on tõendatavad ja kontrollitavad. Kui rakenduskavade kohaldamise hindamise käigus ilmneb, et kontrollitavuse ja tõendatavuse nõuded ei ole täidetud, kohandatakse asjaomaseid meetmeid vastavalt või tühistatakse need. Kui toetust antakse standardse kindla summa või ühikuhindade astmike alusel, tagavad liikmesriigid, et vastavad arvutused on nõuetekohased ja õiged ning tehtud eelnevalt kindlaks määratud korraliku, õiglase ja tõendatava arvutuse alusel. Keskkonnameetmed peavad vastama määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõikes 5 sätestatud nõuetele. Liikmesriigid võtavad vastu kaitsemeetmed ja kontrollid selle tagamiseks, et valitud rahastamiskõlblikud meetmed ei saaks toetust muudest asjakohastest ühise põllumajanduspoliitika rahastamisvahenditest, eelkõige maaelu arengu ja müügiedendusprogrammidest ega muudest riiklikest või piirkondlikest kavadest. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 6 kohaselt kasutusele võetud tõhusad meetmed, et kaitsta keskkonda rakenduskavade kohaselt toetatavatest investeeringutest tuleneva võimaliku suureneva surve eest ning kõnealuse määruse artikli 36 lõike 1 kohaselt vastu võetud rahastamiskõlblikkuskriteeriumid selle tagamiseks, et rakenduskavadest toetatavate üksikutesse põllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute puhul järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 ning liidu seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärke. 3.2. Eriteave selliste meetmete liikide kohta, millega püütakse saavutada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõikes 1 sätestatud või osutatud eesmärke (täita ainult valitud meetmete liikide kohta) 3.2.1. Põhivara soetamine — toetuse saamise tingimustele vastavad investeeringuliigid, — muud toetuse saamise tingimustele vastavad soetusviisid (nt rentimine, liisimine), — toetuse saamise tingimuste üksikasjad. 3.2.2. Muud meetmed — toetuse saamise tingimustele vastavate tegevuste liikide kirjeldus, — toetuse saamise tingimuste üksikasjad.

4. Pädevate ametiasutuste ja vastutavate asutuste määramine Riikliku strateegia juhtimise, järelevalve ja hindamise eest vastutava riikliku asutuse määramine liikmesriigis.

5. Järelevalve- ja hindamissüsteemide kirjeldus Riiklikus strateegias sätestatud tulemusnäitajad hõlmavad artikliga 4 ettenähtud ja II lisas loetletud ühiseid tulemusnäitajaid. Vajaduse korral täpsustatakse riiklikus strateegias täiendavaid näitajaid, mis kajastavaid riiklikele rakenduskavadele omaseid riiklikke või piirkondlikke vajadusi, tingimusi ja eesmärke. 5.1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 36 lõike 2 punktides d ja e osutatud rakenduskavade hindamine ja aruandekohustus tootjaorganisatsioonide ees. Rakenduskavadega seotud järelevalve- ja hindamisnõuete ning menetluste, sh tootjaorganisatsioonide aruandekohustuse kirjeldus. 5.2. Riikliku strateegia järelevalve ja hindamine Riikliku strateegiaga seotud järelevalve- ja hindamisnõuete ning menetluste kirjeldus.









II LISA

Käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punktis a ja artikli 21 lõike 3 punktis a ning delegeeritud määruse (EL) 2017/891 artikli 56 lõikes 2 osutatud ühiste tulemusnäitajate loetelu

Ühiste tulemusnäitajate süsteem, mis on seotud rakenduskava kohaselt tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude ja nende liikmete poolt läbiviidava tegevusega, ei hõlma tingimata kõiki tegureid, mis võivad kajastuda rakenduskava väljundites, tulemustes ja mõjus ning neid omakorda mõjutada. Seepärast tuleb ühiste tulemusnäitajate põhjal saadud teabe tõlgendamisel võtta arvesse ka kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet muude põhitegurite kohta, mis on olulised kava rakendamise edukuse või ebaedu seisukohast.

1. FINANTSASPEKTIDEGA SEONDUVAD ÜHISED TULEMUSNÄITAJAD (SISENDINÄITAJAD) (IGA-AASTASED)







Meede Tegevuse liik Sisendinäitajad (iga-aastased) Tootmise planeerimiseks läbiviidavad tegevused a) Investeeringud materiaalsesse varasse b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine c) Muud meetmed Kulud (eurodes) Toote kvaliteedi tõstmiseks ja säilitamiseks läbiviidavad tegevused a) Investeeringud materiaalsesse varasse b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine c) Muud meetmed Kulud (eurodes) Turustamise edendamise meetmed a) Investeeringud materiaalsesse varasse b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine c) Müügiedendamiseks ja teavitamiseks läbiviidavad (muud kui kriisiennetuse ja -ohjega seotud) tegevused d) Muud meetmed Kulud (eurodes) Teadusuuringud ja eksperimentaaltootmine a) Investeeringud materiaalsesse varasse b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine c) Muud meetmed Kulud (eurodes) Koolitusmeetmed ja parimate tavade vahetamise meetmed (muud kui kriisiennetuse ja -ohje meetmed) ja/või nõustamisteenustele ja tehnilisele abile juurdepääsu soodustamise meetmed Vastavalt prioriteetsele valdkonnale: a) Mahepõllumajanduslik tootmine b) Integreeritud tootmine või integreeritud kahjuritõrje c) Muud keskkonnaküsimused d) Jälgitavus e) Toote kvaliteet, sh pestitsiidide jäägid; f) Muud küsimused Kulud (eurodes) Kriisiennetuse ja -ohje meetmed a) Investeeringud, millega muudetakse turule viidavate tootekoguste kasutamine tõhusamaks b) Koolitusmeetmed ja parimate tavade vahetamine c) Müügiedendus ja teavitamine nii ennetamise eesmärgil kui ka kriisi ajal d) Ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks ettenähtud toetus e) Viljapuude taasistutamine seal, kus see on vajalik pärast kohustuslikku väljajuurimist tervisega seotud ja fütosanitaarsetel põhjustel liikmesriigi pädeva asutuse juhiste kohaselt f) Turult kõrvaldamine g) Puu- ja köögivilja toorelt koristamine või koristamata jätmine h) Saagikindlustus Kulud (eurodes) Keskkonnameetmed a) Investeeringud materiaalsesse varasse b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine c) Mahepõllumajanduslik tootmine d) Integreeritud tootmine e) Veeressursside tõhusam kasutamine või majandamine, sh vee säästmine ja drenaaž f) Tegevused pinnase säilitamiseks (nt töövõtted pinnaerosiooni ärahoidmiseks / vähendamiseks, taimkate, keskkonda säästev põllumajandus, multšimine) g) Tegevused bioloogilist mitmekesisust soodustavate elupaikade (nt märgalad) loomiseks või säilitamiseks, maastiku säilitamiseks, sh ajalooliste objektide (nt kiviaiad, terrassid, väikesed metsad) säilitamine h) Meetmed, millega soodustakse energiasäästu või tõhustatakse energiakasutust; üleminek taastuvatest energiaallikatest toodetud energiale i) Jäätmetekke vähendamise ja jäätmekäitluse tõhustamisega seotud tegevused j) Muud meetmed Kulud (eurodes) Muud meetmed a) Investeeringud materiaalsesse varasse b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine c) Muud meetmed Kulud (eurodes)

2. ÜHISED VÄLJUNDINÄITAJAD (RAKENDUSKAVA VIIMASED KAKS AASTAT)







Meede Tegevuse liik Väljundinäitajad (iga-aastased) Tootmise planeerimiseks läbiviidavad tegevused a) Investeeringud materiaalsesse varasse Meetmetes osalevate ettevõtete arv Investeeringute koguväärtus (eurodes) b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine Meetmetes osalevate ettevõtete arv c) Muud meetmed Meetmetes osalevate ettevõtete arv Toote kvaliteedi tõstmiseks ja säilitamiseks läbiviidavad tegevused a) Investeeringud materiaalsesse varasse Meetmetes osalevate ettevõtete arv Investeeringute koguväärtus (eurodes) b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine Meetmetes osalevate ettevõtete arv c) Muud meetmed Meetmetes osalevate ettevõtete arv Turustamise parandamiseks läbiviidavad tegevused a) Investeeringud materiaalsesse varasse Meetmetes osalevate ettevõtete arv Investeeringute koguväärtus (eurodes) b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine Meetmetes osalevate ettevõtete arv c) Müügiedendamiseks ja teavitamiseks läbiviidavad (muud kui kriisiennetuse ja -ohjega seotud) tegevused Rakendatud meetmete arv (1) d) Muud meetmed Meetmetes osalevate ettevõtete arv Teadusuuringud ja eksperimentaaltootmine Meetmetes osalevate ettevõtete arv Projektide arv Koolitusmeetmed ja parimate tavade vahetamise meetmed (muud kui kriisiennetuse ja -ohje meetmed) ja/või nõustamisteenustele ja tehnilisele abile juurdepääsu soodustamise meetmed Vastavalt prioriteetsele valdkonnale: a) Mahepõllumajanduslik tootmine b) Integreeritud tootmine või integreeritud kahjuritõrje c) Muud keskkonnaküsimused d) Jälgitavus e) Toote kvaliteet, sh pestitsiidide jäägid f) Muud küsimused Koolitusel osalejate koolituspäevade arv Kriisiennetuse ja -ohje meetmed a) Investeeringud, millega muudetakse turule viidavate tootekoguste kasutamine tõhusamaks Investeeringute koguväärtus (eurodes) b) Koolitusmeetmed ja parimate tavade vahetamine Rakendatud meetmete arv c) Müügiedendus ja teavitamine nii ennetamise eesmärgil kui ka kriisi ajal Rakendatud meetmete arv (1) d) Ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks ettenähtud toetus Rakendatud meetmete arv (4) e) Viljapuude taasistutamine seal, kus see on vajalik pärast kohustuslikku väljajuurimist tervisega seotud ja fütosanitaarsetel põhjustel liikmesriigi pädeva asutuse juhiste kohaselt Meetmetes osalevate ettevõtete arv f) Turult kõrvaldamine Rakendatud meetmete arv (2) g) Toorelt koristamine ja koristamata jätmine Rakendatud meetmete arv (3) h) Saagikindlustus Meetmetes osalevate ettevõtete arv Keskkonnameetmed a) Investeeringud materiaalsesse varasse (5) Meetmetes osalevate ettevõtete arv Investeeringute koguväärtus (eurodes) b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine (6) Meetmetes osalevate ettevõtete arv c) Mahepõllumajanduslik tootmine d) Integreeritud tootmine e) Veeressursside tõhusam kasutamine ja/või majandamine, sh vee säästmine ja drenaaž f) Tegevused pinnase säilitamiseks (nt töövõtted pinnaerosiooni ärahoidmiseks / vähendamiseks, taimkate, keskkonda säästev põllumajandus, multšimine) g) Tegevused bioloogilist mitmekesisust soodustavate elupaikade (nt märgalad) loomiseks või säilitamiseks, maastiku säilitamiseks, sh ajalooliste objektide (nt kiviaiad, terrassid, väikesed metsad) säilitamine h) Meetmed, millega soodustakse energiasäästu ja/või tõhustatakse energiakasutust; üleminek taastuvatest energiaallikatest toodetud energiale i) Jäätmetekke vähendamise ja jäätmekäitluse tõhustamisega seotud tegevused j) Muud meetmed Meetmetes osalevate ettevõtete arv Asjaomaste hektarite arv Muud meetmed a) Investeeringud materiaalsesse varasse Meetmetes osalevate ettevõtete arv Investeeringute koguväärtus (eurodes) b) Muud põhivara soetusviisid, sh rentimine, üürimine ja liisimine Meetmetes osalevate ettevõtete arv c) Muud meetmed Meetmetes osalevate ettevõtete arv (1) Üks müügiedenduskampaania päev on üks tegevus. (2) Sama toote turult kõrvaldamine aasta erinevatel perioodidel ja erinevate toodete kõrvaldamine on erinevad tegevused. Konkreetse toote iga turult kõrvaldamise toiming on üks tegevus. (3) Saagi toorelt koristamine ja koristamata jätmine on erinevad tegevused. Sama toote saagi toorelt koristamine ja koristamata jätmine on üks tegevus sõltumata selleks kulunud päevade arvust, selles osalevate ettevõtete arvust ja asjaomaste maatükkide või hektarite arvust. (4) Eri ühisfondide loomisega seotud tegevused on eri tegevused. (5) Sealhulgas vähetootlikud investeeringud, mis on seotud muude keskkonnameetmete raames võetud kohustuste täitmisega (6) Sealhulgas muud põhivara soetamise viisid, mis on seotud muude keskkonnameetmete raames võetud kohustuste täitmisega.

3. ÜHISED TULEMUSNÄITAJAD (RAKENDUSKAVA VIIMASED KAKS AASTAT)







Meede Tulemusnäitajad (mõõtmine) Tootmise planeerimiseks läbiviidavad tegevused Turustatud toodangu kogumahu muutus (tonnides) Turustatud toodangu ühikuväärtuse muutus (eurot/kg) Toote kvaliteedi tõstmise ja säilitamise meetmed Konkreetse kvaliteedikava nõuetele vastava turustatud toodangu mahu muutus (tonnides) (1) Turustatud kogutoodangu väärtuse muutus (eurot/kg) Turustamise parandamise meetmed Turustatud toodangu kogumahu muutus (tonnides) Turustatud toodangu ühikuväärtuse muutus (eurot/kg) Koolitusmeetmed ja parimate tavade vahetamine (muud kui kriisiennetuse ja -ohje meetmed) ja nõustamisteenustele ja tehnilisele abile juurdepääsu soodustamise meetmed Kõik koolitusüritused / kogu koolitusprogrammi läbinud inimeste arv. Nõustamisteenust kasutavate inimeste arv. Kriisiennetuse ja -ohje meetmed a) Investeeringud, millega muudetakse turule viidavate tootekoguste kasutamine tõhusamaks Sellise toodangu kogumaht, mille suhtes tõhustatakse tootekoguste kasutamist (tonnides) b) Koolitustegevused Kõik koolitusüritused / kogu koolitusprogrammi läbinud inimeste arv c) Müügiedendamine ja teavitamine Selliste toodete toodangu mahu hinnanguline muutus, mille puhul on läbi viidud müügiedendamis-/teavitamistegevusi (tonnides) d) Ühisfondide moodustamise halduskulude katmiseks ettenähtud toetus Moodustatud ühisfondide koguväärtus (eurodes) e) Viljapuude taasistutamine seal, kus see on vajalik pärast kohustuslikku väljajuurimist tervisega seotud ja fütosanitaarsetel põhjustel liikmesriigi pädeva asutuse juhiste kohaselt Viljapuude taasistutamisega seotud kogupindala (ha) f) Turult kõrvaldamine Turult kõrvaldatud toodete maht (tonnides) g) Puu- ja köögiviljasaagi toorelt koristamine või koristamata jätmine Toorelt koristatud või koristamata jäetud saagiga seotud kogupindala (hektarites) h) Saagikindlustus Kindlustusriski koguväärtus (eurodes) Keskkonnameetmed Mineraalväetiste iga-aastase kasutamise hinnanguline muutus/hektari kohta, väetise liigi kaupa (N ja P2O3) (tonni/ha) Vee iga-aastase kasutamise hinnanguline muutus hektari kohta (m3/ha) Energia iga-aastase kasutamise hinnanguline muutus energiaallika või kütuse liigi kaupa (liitrit/m3/kWh ühe tonni turustatud toodangu kohta) Tekkivate jäätmete aastase mahu hinnanguline muutus (tonnides) Muud meetmed Turustatud toodangu kogumahu muutus (tonnides) Turustatud kogutoodangu väärtuse muutus (eurot/kg) (1) „Kvaliteedinõuetega“ on siinkohal ette nähtud hulk tootmismeetoditega seotud üksikasjalikke kohustusi a) mille järgimist kontrollib sõltumatu kontrolliasutus, ja b) millega tagatakse lõpptoote kvaliteet, mis i) riiklike-, taime- või keskkonnanormide puhul ületab oluliselt tavapäraseid kaubandusstandardeid ja ii) vastab olemasolevatele või prognoositavatele turuvõimalustele. On tehtud ettepanek, et „kvaliteedikavaga“ oleks hõlmatud: a) sertifitseeritud mahepõllumajanduslik tootmine; b) kaitstud geograafilised tähised ja kaitstud päritolunimetused, c) sertifitseeritud integreeritud tootmine, d) eraviisilised sertifitseeritud tootekvaliteedi kavad. Märkused: võrdlusperioodi aluseks on olukord programmi alguses.

4. ÜHISED MÕJUNÄITAJAD (RAKENDUSKAVA VIIMASED KAKS AASTAT)







Meede Üldised eesmärgid Mõjunäitajad (mõõtmine) Tootmise planeerimise meetmed Konkurentsivõime parandamine Tootjaorganisatsioonide liikmelisuse atraktiivsemaks muutmine Turustatud kogutoodangu väärtuse hinnanguline muutus (eurodes) Asjaomaste tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude tegevliikmeks (1) olevate puu- ja köögiviljatootjate koguarvu muutus (arv) Tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude liikmete puu- ja köögiviljatootmiseks kasutatava maa kogupindala muutus (ha) Toote kvaliteedi tõstmise ja säilitamise meetmed Turustamise parandamise meetmed Teadusuuringud ja eksperimentaaltootmine Koolitusmeetmed ja parimate tavade vahetamine (muud kui kriisiennetuse ja -ohje meetmed) ja/või nõustamisteenustele ja tehnilisele abile juurdepääsu soodustamise meetmed Kriisiennetuse ja -ohje meetmed Keskkonnameetmed Keskkonna säilitamine ja kaitse: a) vee kvaliteet Mineraalväetiste kogukasutamise hinnanguline muutus, väetise liigi kaupa (N ja P2O3) (tonnides) b) veeressursside säästev kasutamine Vee kogukasutamise hinnanguline muutus (m3) c) kliimamuutuste leevendamine Energia kogukasutuse hinnanguline muutus energiaallika või kütuseliigi kaupa (liitrit/m3/kWh) Muud meetmed Konkurentsivõime parandamine Tootjaorganisatsioonide liikmelisuse atraktiivsemaks muutmine Turustatud kogutoodangu väärtuse hinnanguline muutus (eurodes) Asjaomaste tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude tegevliikmeks (1) olevate puu- ja köögiviljatootjate koguarvu muutus (arv) Tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude liikmete puu- ja köögiviljatootmiseks kasutatava maa kogupindala muutus (ha) (1) Tegevliikmed on need liikmed, kes tarnivad tooteid tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele. Märkused: võrdlusperioodi aluseks on olukord programmi alguses.

5. ÜHISED ALUSNÄITAJAID

Märkus: alusnäitajaid on vaja programmiperioodi alguses valitseva olukorra analüüsiks. Teatavad ühised alusnäitajad on asjakohased vaid konkreetsete rakenduskavade puhul tootjaorganisatsiooni tasandil (nt sellise turustatud toodangu maht, mille hind jääb alla 80 % tootjaorganisatsioonide / tootjaorganisatsioonide liitude saadud keskmisest hinnast). Muud ühised alusnäitajad on asjakohased riiklike strateegiate puhul liikmesriikide tasandil (nt turustatud toodangu väärtus).

Üldreeglina arvutatakse alusnäitajad kolme aasta keskmiste näitajate põhjal. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, tuleb alusnäitajate arvutamisel kasutada vähemalt ühe aasta andmeid.







Eesmärgid Eesmärkidega seotud alusnäitajad Üldised eesmärgid Näitaja Määratlus (ja mõõtmine) Konkurentsivõime parandamine Turustatud toodangu koguväärtus Tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude turustatud toodangu koguväärtus (eurodes) Tootjaorganisatsioonide liikmelisuse atraktiivsemaks muutmine Asjaomaste tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude tegevliikmeks olevate puu- ja köögiviljatootjate arv Asjaomaste tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude tegevliikmeks (1) olevate puu- ja köögiviljatootjate arv Asjaomaste tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude liikmete puu- ja köögiviljatootmiseks kasutatava maa kogupindala Tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude liikmete puu- ja köögiviljatootmiseks kasutatava maa kogupindala (ha) Erieesmärgid Tarnete koondamise tõhustamine Turustatud toodangu kogumaht Tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude turustatud toodangu kogumaht (tonnides) Liikmete toodetud toodete turuleviimise edendamine Selle tagamine, et tootmine kohandatakse kvaliteedi- ja kvantiteedinõuetele vastavaks Konkreetse „kvaliteedikava“ (2) nõuetele vastava turustatud toodangu maht asjaomaste „kvaliteedikavade“ põhiliikide kaupa (tonnides) Toodete kaubandusliku väärtuse tõstmine Turustatud toodangu keskmine ühikuväärtus Turustatud toodangu koguväärtus / turustatud toodangu kogumaht (eurot/kg) Teadmiste suurendamine ja inimpotentsiaali parandamine Koolitusüritustel osalenud inimeste arv Viimase kolme aasta jooksul koolitusürituse või koolitusprogrammi läbinud inimeste hulk (arv) Nõustamisteenust kasutavate ettevõtete arv. Nõustamisteenust kasutavate ettevõtete, tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude arv (arv) Eesmärgid Eesmärkidega seotud alusnäitajad Näitaja Määratlus (ja mõõtmine) Keskkonnavaldkonnaga seotud konkreetsed eesmärgid Mullakaitse tõhustamine Mullaerosiooniohus olev maa ja erosioonivastased meetmed Puu- ja köögiviljatootmiseks kasutatava mullaerosiooniohus oleva maa (3) pindala, kus rakendatakse erosioonivastaseid meetmeid (ha) Vee kvaliteedi säilitamise või tõstmise tõhustamine Ala, kus väetiste kasutamist vähendatakse / paremini hallatakse Puu- ja köögiviljatootmiseks kasutatav maa, kus tuleb väetiste kasutamist vähendada või paremini hallata (ha) Veevarude säästva kasutamise tõhustamine Ala, kus kohaldatakse vee säästmise meetmeid Puu- ja köögiviljatootmiseks kasutatav maa, kus kohaldatakse vee säästmise meetmeid (ha) Elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse tõhustamine ning maastikukaitse Mahepõllumajanduslik tootmine Mahepõllumajanduslikuks puu- ja/või köögiviljatootmiseks kasutatav maa (ha) Integreeritud tootmine Integreeritud puu- ja/või köögiviljatootmiseks kasutatav maa (ha) Muud meetmed elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse tõhustamiseks ning maastikukaitseks Ala, kus rakendatakse muid meetmeid elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse tõhustamiseks ning maastikukaitseks (ha) Kliimamuutuste leevendamise tõhustamine Kasvuhoonete kütmine – energiatõhusus Kasvuhoonete kütmiseks kasutatava energia hinnanguline tarbimine aastas energiaallika liigi kaupa (tonni/liitrit/m3/kWh ühe tonni turustatud toodangu kohta) Tekkivate jäätmete mahu vähendamine Jäätmete kogus või maht Tonni/liitrit/m3 (1) Tegevliikmed on need liikmed, kes tarnivad tooteid tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele. (2) „Kvaliteedinõuetega“ on siinkohal ette nähtud hulk tootmismeetoditega seotud üksikasjalikke kohustusi a) mille järgimist kontrollib sõltumatu kontrolliasutus, ja b) millega tagatakse lõpptoote kvaliteet, mis i) riiklike-, taime- või keskkonnanormide puhul ületab oluliselt tavapäraseid kaubandusstandardeid ja ii) vastab olemasolevatele või prognoositavatele turuvõimalustele. „Kvaliteedikavade“ peamised liigid hõlmavad järgmist: a) sertifitseeritud mahepõllumajanduslik tootmine; b) kaitstud geograafilised tähised ja kaitstud päritolunimetused, c) sertifitseeritud integreeritud tootmine, d) eraviisilised sertifitseeritud tootekvaliteedi kavad. (3) „Pinnaerosiooni ohus“ on mis tahes veerjas maalapp, mille kalle on suurem kui 10 % ja mille suhtes kas on või ei ole võetud erosioonivastaseid meetmeid (nt muldkate, külvikord jne). Kui asjaomane teave on kättesaadav, võib liikmesriik selle asemel kasutada järgmist määratlust: „Pinnaerosiooni ohus“ viitab mis tahes maalapile, mille hinnanguline pinnase kadu on suurem pinnase tekkimise loomulikust määrast ja mille suhtes kas on või ei ole võetud erosioonivastaseid meetmeid (nt muldkate, külvikord jne).









III LISA

Artikli 15 lõikes 2 osutatud toodete turult kõrvaldamise suhtes kohaldatavad miinimumnõuded

1. Tooted peavad olema:

— terved,

— veatud; tarbimiseks kõlbmatud mädanenud või riknenud tooted ei ole lubatud;

— puhtad, nähtava võõrolluseta,

— taimekahjuriteta ja taimekahjurite tekitatud kahjustusteta,

— ebatavalise pinnaniiskuseta,

— mis tahes võõra maitseta või lõhnata.

2. Tooted peavad olema vastavalt liigile piisavalt arenenud ja piisavalt küpsed.

3. Tooted peavad olema sordile ja kaubanduslikule tüübile vastavate omadustega.









IV LISA

Artikli 16 lõikes 1 osutatud tasuta jagamisega kaasnevad veokulud







Vahemaa turult kõrvaldamise koha ja tarnimiskoha vahel Veokulud (eurot/tonn) (1) kuni 25 km 18,20 üle 25 km, kuid kuni 200 km 41,40 üle 200 km, kuid kuni 350 km 54,30 üle 350 km, kuid kuni 500 km 72,60 üle 500 km, kuid kuni 750 km 95,30 üle 750 km 108,30 (1) Külmveolisa: 8,50 eurot/tonn.









V LISA

Artikli 17 lõikes 1 osutatud sortimis- ja pakkimiskulud







Toode Sortimis- ja pakkimiskulud (eurot/tonn) Õunad 187,70 Pirnid 159,60 Apelsinid 240,80 Klementiinid 296,60 Virsikud 175,10 Nektariinid 205,80 Arbuusid 167,00 Lillkapsad 169,10 Muud tooted 201,10









VI LISA

Märge, mis tuleb kanda artikli 17 lõikes 2 osutatud toodetele

— Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент за изпълнение (ЕC) 2017/…)

— Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento de ejecución (UE) 2017/…]

— Produkt určený k bezplatné distribuci [prováděcí nařízení (EU) 2017/…]

— Produkt til gratis uddeling (gennemførelsesforordning (EU) 2017/…)

— Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Durchführungsverordnung (EU) 2017/…)

— Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [rakendusmäärus (EL) 2017/…]

— Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 2017/…]

— Product for free distribution (Implementing Regulation (EU) 2017/…)

— Produit destiné à la distribution gratuite [règlement d'exécution (UE) 2017/…]

— Proizvod za slobodnu distribuciju (Provedbena uredba (EU) 2017/…)

— Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento di esecuzione (UE) 2017/…]

— Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Īstenošanas regula (ES) 2017/…]

— Nemokamai platinamas produktas [Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/…]

— Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2017/… végrehajtási rendelet)

— Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament ta' implimentazzjoni (UE) 2017/…]

— Voor gratis uitreiking bestemd product (Uitvoeringsverordening (EU) 2017/…)

— Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie wykonawcze (UE) 2017/…]

— Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento de execução (UE) 2017/…]

— Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/…]

— Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/…]

— Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Izvedbena uredba (EU) 2017/…]

— Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/…)

— Produkt för gratisutdelning (genomförandeförordning (EU) 2017/…)









VII LISA

Tooted, mille suhtes kohaldatakse artiklis 39 osutatud täiendavaid imporditollimakse ja nende kohaldamisperioodid

Toote kirjelduse sõnastus on vaid soovituslik ega piira kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglite kohaldamist. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.







Jrk-nr CN-kood Kauba kirjeldus Kohaldamisperiood 78.0015 0702 00 00 Tomatid 1. oktoober – 31. mai 78.0020 1. juuni – 30. september 78.0065 0707 00 05 Kurgid 1. mai – 31. oktoober 78.0075 1. november – 30. aprill 78.0085 0709 91 00 Artišokid 1. november – 30. juuni 78.0100 0709 93 10 Kabatšokid 1. jaanuar – 31. detsember 78.0110 0805 10 20 Apelsinid 1. detsember – 31. mai 78.0120 0805 20 10 Klementiinid 1. november – veebruari lõpp 78.0130 0805 20 30 0805 20 50 0805 20 70 0805 20 90 Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid jms tsitrushübriidid 1. november – veebruari lõpp 78.0155 0805 50 10 Sidrunid 1. juuni – 31. detsember 78.0160 1. jaanuar – 31. mai 78.0170 0806 10 10 Lauaviinamarjad 16. juuli – 16. november 78.0175 0808 10 80 Õunad 1. jaanuar – 31. august 78.0180 1. september – 31. detsember 78.0220 0808 30 90 Pirnid 1. jaanuar – 30. aprill 78.0235 1. juuli – 31. detsember 78.0250 0809 10 00 Aprikoosid 1. juuni – 31. juuli 78.0265 0809 29 00 Kirsid, v.a hapukirsid 16. mai – 15. august 78.0270 0809 30 Virsikud, k.a nektariinid 16. juuni – 30. september 78.0280 0809 40 05 Ploomid 16. juuni – 30. september