02017R0086 — ET — 01.01.2019 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/86,

20. oktoober 2016,

millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres







Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse Vahemeres käesoleva määruse lisas kindlaks määratud kalapüügi suhtes.

Lossimiskohustust kohaldatakse kõnealuses lisas nimetatud liikidele, mis on püütud liidu vetes või liidu kalalaevadega liidu vetest väljaspool asuvates vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „Vahemeri“ – Vahemere veed ida pool 5°36′ läänepikkuse joonest;

b) „GFCMi geograafiline alapiirkond“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 ( 1 ) I lisas esitatud määratlusele;

c) ►M1 „Vahemere lääneosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12; ◄

d) „Aadria meri“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18;

e) „Vahemere kaguosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 15, 16, 19, 20, 22, 23 ja 25.

▼M3

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinev erand

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse järgmiste liikide suhtes:

a) harilik merikeel (Solea solea), mis on püütud piimtraaliga („rapido“) (TBB) ( 2 ) Aadria meres (kuni 31. detsembrini 2019);

b) jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

c) kukk-karp (Venerupis spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

d) veenuskarp (Venus spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

e) norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas;

f) norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

g) besuugo (Pagellus bogaraveo), mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

h) euroopa homaar (Homarus gammarus), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

i) langustlased (Palinuridae), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas (kuni 31. detsembrini 2019);

2. Lõikes 1 osutatud tingimustes püütud harilik merikeel (Solea solea), jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), kukk-karp (Venerupis spp.), veenuskarp (Venus spp.), norra salehomaar (Nephrops norvegicus), besuugo (Pagellus bogaraveo), euroopa homaar (Homarus gammarus) ja langustlased (Palinuridae) tuleb viivitamata vabastada piirkonnas, kus need püüti.

3. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi seoses kalapüügiga Vahemerel, esitavad komisjonile 1. maiks 2019 lisaks 2018. aasta juunis (muudetud 2018. aasta augustis) esitatud ühiste soovituste kohastele andmetele täiendavad tagasiheiteandmed ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punktides a, f, g, h ja i sätestatud erandeid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 2019. aasta juuliks.

Artikkel 4

Vähese tähtsusega erand

1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

a) Vahemere lääneosas (lisa punkt 1):

i) 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

ii) kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

iii) kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

iv) kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

v) kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

vi) kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

b) Aadria meres (lisa punkt 2):

i) 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

ii) kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

iii) kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega;

iv) kuni 3 % hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

v) kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

vi) kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

vii) kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

viii) kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

c) Vahemere kaguosas (lisa punkt 3):

i) 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

ii) kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;

iii) 2019. ja 2020. aastal kuni 6 % ja 2021. aastal kuni 5 % roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

iv) kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

v) kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

vi) kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

vii) kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) 2019. aasta aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

2. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi seoses kalapüügiga Vahemerel, esitavad komisjonile 1. maiks 2019 lisaks 2018. aasta juunis (muudetud 2018. aasta augustis) esitatud ühiste soovituste kohastele andmetele täiendavad tagasiheiteandmed ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõike 1 punkti a alapunktides iii–vi, lõike 1 punkti b alapunktides v–viii ja lõike 1 punkti c alapunktides iv–vii sätestatud erandeid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 2019. aasta juuliks.

▼B

Artikkel 5

Laevade nimekiri

1. Asjaomased liikmesriigid määravad lisas esitatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse.

2. Asjaomased liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembriks 2016 komisjonile ja teistele liikmesriikidele liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu kõigi euroopa merluusi, hariliku meripoisuri, hariliku merikeele ja roosa süvahännaku püügiga tegelevate laevade nimekirja. Liikmesriigid ajakohastavad neid nimekirju.

Artikkel 6

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

▼M3

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2021.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M3









LISA

1. Vahemere lääneosa







Kalandus Püügivahendi kood Püügivahendi kirjeldus Lossimiskohustus Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Meripoisurid (Mullus spp) FAO koodid: MUT, MUR, MUX Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) Järgmiste liikide kaaspüük: Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) Sardiin (Sardina pilchardus) Makrellid (Scomber spp.) Stauriidid (Trachurus spp.) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX Kõik põhjatraalid Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Meripoisurid (Mullus spp) FAO koodid: MUT, MUR, MUX Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo pandora (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM Kõik õngejadad Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Meripoisurid (Mullus spp) FAO koodid: MUT, MUR, MUX Euroopa homaar (Homarus gammarus) Langustlased (Palinuridae) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN Kõik abarad ja nakkevõrgud Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Jakobi kammkarp (Pecten jacobeus) Kukk-karbid (Venerupis spp.) Veenuskarbid (Venus spp.) HMD Kõik mehhaniseeritud tragid Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Euroopa homaar (Homarus gammarus) Langustlased (Palinuridae) FPO, FIX Kõik lõkspüünised Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

2. Aadria meri







Kalandus Püügivahendi kood Püügivahendi kirjeldus Lossimiskohustus Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Meripoisurid (Mullus spp) FAO koodid: MUT, MUR, MUX Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) Järgmiste liikide kaaspüük: Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) Sardiin (Sardina pilchardus) Makrellid (Scomber spp.) Stauriidid (Trachurus spp.) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX Kõik põhjatraalid Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM Kõik õngejadad Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Meripoisurid (Mullus spp) FAO koodid: MUT, MUR, MUX Harilik merikeel (Solea vulgaris) Euroopa homaar (Homarus gammarus) Langustlased (Palinuridae) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN Kõik abarad ja nakkevõrgud Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Jakobi kammkarp (Pecten jacobeus) Kukk-karbid (Venerupis.spp.) Veenuskarbid (Venus spp.) HMD Kõik mehhaniseeritud tragid Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Euroopa homaar (Homarus gammarus) Langustlased (Palinuridae) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) FPO, FIX, FYK Kõik lõkspüünised Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

3. Vahemere kaguosa







Kalandus Püügivahendi kood Püügivahendi kirjeldus Lossimiskohustus Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Meripoisurid (Mullus spp) FAO koodid: MUT, MUR, MUX Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Roosa süvahännak (Parapaneus longirostris) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) Järgmiste liikide kaaspüük: Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) Sardiin (Sardina pilchardus) Makrellid (Scomber spp.) Stauriidid (Trachurus spp.) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX Kõik põhjatraalid Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM Kõik õngejadad Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Euroopa merluus (Merluccius merluccius) Meripoisurid (Mullus spp) FAO koodid: MUT, MUR, MUX Harilik merikeel (Solea vulgaris) Euroopa homaar (Homarus gammarus) Langustlased (Palinuridae) Huntahven (Dicentrarchus labrax) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) Kivikohad (Epinephelus spp) Marmor-leetekoger (Lithognathus mormyrus) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Ameerika vrakkahven (Polyprion americanus) Harilik merikeel (Solea vulgaris) Doraado (Sparus aurata) GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN Kõik abarad ja nakkevõrgud Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega. Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) Euroopa homaar (Homarus gammarus) Langustlased (Palinuridae) Hispaania besuugo (Pagellus acarne) Besuugo (Pagellus bogaraveo) Punane besuugo (Pagellus erythrinus) Harilik pagrus (Pagrus pagrus) Harilik peitelhammas (Diplodus annularis) Nõgusnina-peitelhammas (Diplodus puntazzo) Suur peitelhammas (Diplodus sargus) Kaksvööt-peitelhammas (Diplodus vulgaris) FPO, FIX, FYK Kõik lõkspüünised ja rüsad Kogu saak on hõlmatud lossimiskohustusega.