02011R1178 — ET — 22.06.2020 — 014.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1178/2011, 3. november 2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 311 25.11.2011, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1178/2011,

3. november 2011,

millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008

(EMPs kohaldatav tekst)







▼M12

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:

a) eri pädevusmärked piloodilubadel, piloodilubade väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või tühistamise ning piloodilubadele piirangute kehtestamise tingimused, loaomanike õigused ja kohustused, samuti liikmesriikide kehtivate piloodi- ja pardainseneri lubade piloodilubadeks muutmise tingimused;

b) lennukoolituse ja lennutreeningu korraldamise ning pilootide oskuste hindamise eest vastutavate isikute sertifitseerimine;

c) pilootide eri tervisetõendid, tervisetõendite väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või tühistamise ning tõenditele piirangute kehtestamise tingimused, tervisetõendite omanike õigused ja kohustused ning liikmesriikide tervisetõendite vastastikku tunnustatud tervisetõenditeks muutmise tingimused;

d) lennundusarstide sertifitseerimine ning tingimused, mille alusel võivad üldarstid tegutseda lennundusarstina;

e) salongipersonali liikmete korrapärane lennundusmeditsiiniline hindamine ja sellise hindamise eest vastutavate isikute kvalifikatsioon;

f) salongitöötaja tunnistuste väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise, tühistamise või neile piirangute kehtestamise tingimused ning salongitöötaja tunnistuste omanike õigused ja kohustused;

g) tingimused, mida kohaldatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskondade kvalifitseerimist teostavate piloodikoolitusorganisatsioonide sertifikaatide ja lennundusmeditsiinilisi hindamisi teostavate lennundusmeditsiinikeskuste sertifikaatide väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise, tühistamise või neile piirangute kehtestamise suhtes;

h) lennutreeningseadmete sertifitseerimise ning kõnealuseid seadmeid käitavate ja kasutavate organisatsioonide sertifitseerimise suhtes kohaldavad nõuded;

i) haldus- ja juhtimissüsteemi suhtes kohaldatavad nõuded, mida liikmesriigid, Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) ja asjaomased organisatsioonid punktides a–h osutatud eeskirjade puhul peavad järgima.

2. Käesoleva määruse artikleid 11b ja 11c ning IV lisa (MED-osa), VI lisa (ARA-osa), VII lisa (ORA-osa) ja VIII lisa (DTO-osa) kohaldatakse õhupalli- ja purilennukipiloodi lubade suhtes.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „FCL osa kohane luba” – I lisas esitatud nõuetele vastav lennumeeskonnaliikmete luba;

2) „JAR-nõuded” – Ühinenud Lennuametite vastuvõetud ühtsed lennundusnõuded, mida kohaldatakse alates 30. juunist 2009;

3) „kergõhusõidukipiloodi luba (LAPL)” – määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 7 osutatud harrastuspiloodi luba;

▼M11 —————

▼B

5) „JAR-nõuetele mittevastav luba” – piloodiluba, mille on välja andnud siseriiklike õigusaktide kohaselt liikmesriik, mida ei ole soovitatud vastastikuseks tunnustamiseks seoses asjakohaste JAR-nõuetega;

6) „arvestamine” – varasema kogemuse või kvalifikatsiooni tunnustamine;

7) „arvestusaruanne” – aruanne, mille alusel võib tunnustada varasemaid kogemusi või kvalifikatsiooni;

8) „muutmisaruanne” – aruanne, mille alusel võib loa muuta FCL osa kohaseks loaks;

▼M11 —————

▼M1

11) „salongitöötaja” – lennumeeskonda ja tehnilisse meeskonda mittekuuluv nõuetekohase kvalifikatsiooniga meeskonnaliige, kelle käitaja on määranud täitma lennutegevuse ajal reisijate ja lennu ohutusega seotud ülesandeid;

12) „õhusõiduki meeskond” – lennumeeskond ja salongipersonal;

▼M11 —————

▼M7

14) „nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC)” – ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmise kontrollimise vahendeid;

15) „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMoC)” – olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud;

16) „sertifitseeritud koolitusorganisatsioon (ATO)” – organisatsioon, kellel on õigus korraldada piloodikoolitusi artikli 10a lõike 1 esimese lõigu kohaselt välja antud tunnistuse alusel;

17) „instrumentaallennu esmaimitaator (BITD)” – maapealne treeningseade, mis kujutab teatava lennukiklassi piloodiõpilase töökohta, mille juurde võivad kuuluda ekraanile projitseeritud instrumendipaneelid ja vedruga juhtimisseadmed, mis annavad ettekujutuse vähemalt instrumentaallennu protseduurilistest aspektidest;

18) „sertifitseerimistingimused (CS)” – ameti vastu võetud tehnilised standardid, mida organisatsioonid saavad kasutada sertifitseerimiseks;

▼M12

19) „lennuinstruktor (FI)” – instruktor, kellel on õigus anda õhusõidukiga koolitust vastavalt käesoleva määruse I lisa (FCL-osa) J alajaole, määruse (EL) 2018/395 ( 1 ) III lisa (BFCL-osa) FI alajaole või rakendusmääruse (EL) 2018/1976 ( 2 ) III lisa (SFCL-osa) FI alajaole;

▼M7

20) „lennutreeningseade (FSTD)” – pilootide treeningseade, mis on: a) lennukite puhul lennu täisimitaator (FFS), lennuelementide imitaator (FTD), lennuimitaator (FNPT) või instrumentaallennu esmaimitaator (BITD); b) kopterite puhul lennu täisimitaator (FFS), lennuelementide imitaator (FTD) või lennuimitaator (FNPT);

21) „lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon” – vastavusdokumendis kindlaks määratud lennutreeningseadme (FSTD) tehniliste võimaluste tase;

22) „peamine tegevuskoht” – organisatsiooni peakontor või registreeritud asukoht, mille kaudu juhitakse käesolevas määruses osutatud toiminguid ja kus toimub nendega seotud põhiline finantsjuhtimine;

▼M9

22a) „ARO.RAMP” – lennutegevuse määruse II lisa RAMP-alajagu;

22b) „automaatselt valideeritud” – riigi poolt Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud lennumeeskonnaliikme luba tunnustatakse ilma formaalsusteta kõnealuse loa ICAO liites loetletud ICAO lepinguosalise riigi poolt;

22c) „ICAO liide” – Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud automaatselt valideeritud lennumeeskonnaliikme loa liide, mida on nimetatud lennumeeskonnaliikme loa punktis XIII;

▼M7

23) „lennutreeningseadme katsetamisjuhend (QTG)” – dokument, mille eesmärk on tõendada, et lennutreeningseadme (FSTD) lennu- ja juhitavusomadused vastavad ettenähtud piires simuleerimisel õhusõiduki, lennukiklassi või kopteritüübi omadele ning täidetud on kõik kohaldatavad nõuded. Lennutreeningseadme katsetamisjuhend (QTG) sisaldab nii õhusõiduki, lennukiklassi või kopteritüübi andmeid kui ka valideerimiseks kasutatud lennutreeningseadme (FSTD) andmeid;

24) „deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon (DTO)” – organisatsioon, kellel on õigus korraldada piloodikoolitusi artikli 10a lõike 1 teise lõigu kohaselt välja antud deklaratsiooni alusel;

25) „DTO koolitusprogramm” – deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni välja antud dokument, milles kirjeldatakse üksikasjalikult asjaomase deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni pakutavat koolituskursust.

▼M3

Artikkel 3

Piloodi load ja tervisetõendid

1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 8 kohaldamist, peavad määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 4 lõikes 5 osutatud õhusõidukite piloodid järgima käesoleva määruse I ja IV lisas sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.

2. Olenemata loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, võivad käesoleva määruse I lisa B või C alajao kohaselt välja antud piloodilubade omanikud teha määruse (EL) nr 965/2012 artikli 6 lõikes 4a osutatud lende. See ei mõjuta kohustust järgida mis tahes täiendavaid nõudeid reisijateveo või käesoleva määruse I lisa B või C alajaos kindlaks määratud ärilise lennutegevuse arendamise kohta.

▼B

Artikkel 4

Kehtivad riiklikud piloodiload

▼M11 —————

▼B

2. JAR-nõuetele mittevastavad load, sh mis tahes seotud pädevusmärked, tõendid/tunnistused ning load ja/või kvalifikatsioon, mille liikmesriik on välja andnud või mida ta on tunnustanud enne käesoleva määruse kohaldamist, muudab loa väljaandnud liikmesriik FCL osa kohasteks lubadeks.

3. JAR-nõuetele mittevastavad load muudetakse FCL osa kohasteks lubadeks ning seonduvad pädevusmärked või tõendid/tunnistused kooskõlas:

a) II lisa sätetega või

b) muutmisaruandes esitatuga.

4. Muutmisaruanne peab vastama järgmistele tingimustele:

a) selle koostab piloodiloa väljaandnud liikmesriik, konsulteerides Euroopa Lennundusohutusametiga (edaspidi „amet”);

b) selles kirjeldatakse siseriiklikke nõudeid, mille alusel piloodiluba välja anti;

c) kirjeldatakse pilootidele antud õiguste ulatust;

d) sinna märgitakse, millised varasema kogemuse ja kvalifikatsiooni arvestamist käsitlevad I lisa nõuded loetakse täidetuks;

e) sinna märgitakse mis tahes piirangud, mis tuleb lisada FCL osa kohastele lubadele, ja mis tahes nõuded, mida piloot peab kõnealuste piirangute tühistamiseks täitma.

5. Muutmisaruanne sisaldab kõikide selliste dokumentide koopiaid, mille abil tõendatakse lõike 4 punktides a–e sätestatud asjaolusid, sh asjakohaste siseriiklike nõuete ja menetluste koopiad. Muutmisaruande koostamisel on liikmesriikide eesmärk võimaldada pilootidel jätkata oma senist tegevust võimalikult suures ulatuses.

▼M11

6. Olenemata lõikest 3 muudetakse klassipädevusinstruktori tunnistuse või kontrollpiloodi tunnistuse omaniku õigus käitada kõrgtehnilisi keerukaid ühepiloodilennukeid ühepiloodilennukite tüübipädevusinstruktori või kontrollpiloodi tunnistuseks.

▼M10

7. Liikmesriik võib anda LAPLi koolituskursust läbivale piloodiõpilasele loa kasutada piiratud õigusi ilma järelevalveta enne, kui õpilane on täitnud kõik LAPLi väljaandmiseks vajalikud nõuded, järgmistel tingimustel:

a) õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse koolituse mahtu, mille piloot peab vastava pädevuse omandamiseks läbima;

b) õigusi kohaldatakse ainult järgmise suhtes: i) loa andnud liikmesriigi territoorium tervikuna või osa sellest; ii) loa andnud liikmesriigis registreeritud õhusõiduk; iii) purilennukid, õhupallid ning ühe kolbmootoriga lennukid ja kopterid, mille maksimaalne stardimass ei ületa 2 000 kg;

c) LAPLi väljaandmist taotleva loaomaniku puhul võetakse arvesse liikmesriigi poolt kindlaksmääratud ja sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovituse alusel läbiviidud koolitust;

d) liikmesriik esitab komisjonile ja ametile korrapäraselt iga kolme aasta järel aruande ja ohutusriskide hinnangu;

e) liikmesriigid jälgivad käesoleva lõike alusel väljaantud lubade kasutamist, et tagada lennundusohutuse vastuvõetav tase ning võtta kõrgenenud ohutusriski või mõne muu ohutusalase probleemi avastamise korral asjakohaseid meetmeid.

▼M3

8. Kuni ►M12 8. septembrini 2021 ◄ võib liikmesriik järgmistel tingimustel anda piloodile välja loa kasutada konkreetseid piiratud õigusi lennukite käitamiseks instrumentaallennureeglite kohaselt enne, kui asjaomane piloot vastab kõikidele käesoleva määruse kohase instrumentaallennupädevusmärke väljaandmiseks sätestatud nõuetele:

a) liikmesriik annab vastava loa välja ainult siis, kui asjaomases piirkonnas on selleks konkreetne vajadus, mida ei ole võimalik käesoleva määrusega kehtestatud pädevusmärgete abil rahuldada;

b) loaga seotud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse koolituse mahtu, mille piloot peab vastava pädevuse omandamiseks läbima;

c) loaga seotud õigusi võib teostada ainult asjaomase liikmesriigi õhuruumis või selle osades;

d) luba antakse välja taotlejale, kes on läbinud nõuetekohase koolituse kvalifitseeritud instruktori juhendamisel ja tõendanud nõutava pädevuse olemasolu kontrollpiloodile asjaomase liikmesriigi kehtestatud korras;

e) liikmesriik teatab komisjonile, EASA-le ja teistele liikmesriikidele asjaomase loa, sealhulgas oma põhjenduse ja ohutusriskide hindamise üksikasjad;

f) liikmesriik jälgib loaga seotud toiminguid, et tagada vastuvõetav ohutustase ja võtta nõuetekohaseid meetmeid mis tahes riski suurenemise või ohutusprobleemide puhul;

g) liikmesriik vaatab loa rakendamise ohutusaspektid läbi ja esitab komisjonile hiljemalt 8. aprilliks 2017 selle kohta aruande.

▼M6

9. Enne 19. augustit 2018 välja antud lubade puhul peavad liikmesriigid hiljemalt 31. detsembriks 2022 vastama punkti ARA.FCL.200 muudetud Komisjoni määrusega (EL) 2018/1065 ( 3 ) alapunkti a teises lõigus sätestatud nõuetele.

▼M5

Artikkel 4a

Suutlikkusel põhineva navigatsiooni instrumentaallennupädevusmärkega kaasnevad õigused

1. Piloodid võivad lennata suutlikkusel põhineva navigatsiooni (edaspidi „PBN”) protseduuri kohaselt üksnes siis, kui nende instrumentaallennupädevusmärge hõlmab ka PBN-õigusi (edaspidi „IR/PBN”).

2. Piloot saab IR/PBN-õigused, kui ta vastab kõikidele järgmistele tingimustele:

a) piloot on edukalt läbinud PBNi hõlmava teoreetiliste teadmiste kursuse kooskõlas I lisa (FCL-osa) punktiga FCL.615;

b) piloot on edukalt läbinud PBNi hõlmava lennuõppe kooskõlas I lisa (FCL-osa) punktiga FCL.615;

c) piloot on edukalt läbinud kas lennueksami kooskõlas I lisa (FCL-osa) 7. liitega või lennueksami või lennuoskustaseme kontrolli kooskõlas I lisa (FCL-osa) 9. liitega.

3. Lõike 2 punktide a ja b nõuded loetakse täidetuks, kui pädev asutus leiab, et PBN-lendude alase koolituse käigus või end selliste lendudega kurssi viies omandatud pädevus on samaväärne lõike 2 punktides a ja b osutatud kursustel omandatud pädevusega ning kui piloot tõendab oma pädevust kontrollpilooti rahuldaval viisil lõike 2 punktis c osutatud lennuoskustaseme kontrolli või lennueksami käigus.

4. Pärast lõike 2 punktis c osutatud lennuoskustaseme kontrolli või lennueksami läbimist tehakse märge PBN-pädevuse eduka tõendamise kohta piloodi lennuraamatusse või samaväärsesse dokumenti ja sellele kirjutab alla eksami või kontrolli läbiviinud kontrollpiloot.

5. Kuni 25. augustini 2020 võivad ilma PBN-õigusteta instrumentaallennupädevusmärkega piloodid lennata üksnes sellistel marsruutidel ja sooritada üksnes selliseid lähenemisi, mille puhul PBN-õigusi ei nõuta, samuti ei nõuta neilt instrumentaallennupädevusmärke taastamise korral PBN-kandeid; pärast nimetatud kuupäeva nõutakse PBN-õigusi kõikide instrumentaallennupädevusmärgete puhul.

▼M8

Artikkel 4b

Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus

1. Häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus muutub järgmiste koolituskursuste kohustuslikuks osaks: teise piloodi loa (MPL) koolituskursus, lennuki liinipiloodi (ATP(A)) integreeritud koolituskursus, lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) koolituskursus ning koolituskursused järgmiste õhusõidukitega seotud klassi- või tüübipädevusmärgete saamiseks:

a) mitmepiloodilennul kasutatavad ühepiloodilennukid;

b) mitte-kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid;

c) kõrgtehnilised keerukad ühepiloodilennukid või

d) mitmepiloodilennukid

vastavalt I lisale (FCL osa).

2. Lõikes 1 osutatud koolituskursuste puhul, mis algavad sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis enne 20. detsembrit 2019, ei ole häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus kohustuslik tingimusel, et:

a) CPL(A), ATP(A) või MPL koolituskursus on muus osas läbitud vastavalt I lisale (FCL osa) ja lennueksam vastavalt I lisa (FCL osa) punktidele FCL.320 (CPL), FCL.620 (IR) või FCL.415.A (MPL) hiljemalt 20. detsembriks 2021 või

b) lennukitega seotud klassi- või tüübipädevusmärgete koolituskursus on muus osas läbitud vastavalt käesoleva määruse I lisale (FCL osa) ja lennueksam vastavalt käesoleva määruse I lisa (FCL osa) punkti FCL.725 alapunkti c teisele lõigule hiljemalt 20. detsembriks 2021.

Lõike 1 kohaldamiseks võib pädev asutus omaenda hinnangust lähtudes ja sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni soovitusele tuginedes võtta arvesse enne 20. detsembrit 2019 läbitud, siseriiklikele koolitusnõuetele vastavat häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitust.

▼M12

Artikkel 4c

Instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed

1. Kuni 8. septembrini 2022 (kaasa arvatud) kohaldatakse I lisa (FCL-osa) punktis FCL.825 sätestatud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke (EIR) omanike suhtes järgmist:

a) neil on õigus jätkata oma instrumentaal-marsruutlennupädevusmärkest tulenevate õiguste kasutamist;

b) neil on õigus instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget pikendada või selle kehtivus taastada vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) ( 4 ) punkti FCL.825 alapunktile g;

c) nende puhul võetakse täielikult arvesse I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 alapunkti c alapunkti 2 alapunktides i ja ii sätestatud koolitusnõuete täitmist, kui nad taotlevad I lisa (FCL-osa) punkti FCL.835 kohase instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmist ning

d) nende puhul loetakse täidetuks kõik I lisas (FCL-osa) instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke omanike suhtes kohaldatavad nõuded.

2. Alates 8. septembrist 2021 võib jätkata lõikes 1 osutatud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke koolituskursusi, mida on alustatud enne nimetatud kuupäeva, ning neid käsitatakse instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) saamiseks korraldatavate koolituskursustena. Instrumentaallennu algpädevusmärke saamiseks korraldatava koolituskursuse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon teeb taotleja hindamise põhjal kindlaks, kui suurt osa instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks läbitud koolitusest on instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) väljaandmisel võimalik arvesse võtta.

3. Instrumentaallennu algpädevusmärke (BIR) taotlejate puhul, kes on enne 8. septembrit 2021 sooritanud instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke saamiseks nõutava teoreetiliste teadmiste eksami vastavalt punkti FCL.825 alapunktile d, loetakse täidetuks kõik instrumentaallennu algpädevusmärkega seotud teooriaõppe ja teoorieksami nõuded.

▼M11 —————

▼B

Artikkel 6

Katselendurikvalifikatsiooni muutmine

1. Kui piloot on enne käesoleva määruse kohaldamist teinud 1. või 2. kategooria katselende, nagu on kindlaks määratud komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 ( 5 ) lisas, või kui ta on koolitanud katselendureid, muudab talle katselendurikvalifikatsiooni välja andnud liikmesriik tema sellekohase tunnistuse katselennupädevuse märkeks vastavalt käesoleva määruse I lisale ja vajaduse korral katselennuinstruktori tunnistuseks.

2. Muutmine toimub kooskõlas artikli 4 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuetele vastavas muutmisaruandes kehtestatuga.

Artikkel 7

Kehtivad riiklikud pardainseneriload

1. Selleks et muuta Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt välja antud pardainseneriload FCL osa kohasteks lubadeks, esitavad loaomanikud taotluse loa väljaandnud liikmesriigile.

2. Pardainseneriload muudetakse FCL osa kohasteks lubadeks kooskõlas artikli 4 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuetele vastava muutmisaruandega.

3. Liinipiloodiloa taotlemise korral järgitakse I lisa punkti FCL.510.A alapunkti c alapunkti 2 sätteid varasema kogemuse ja kvalifikatsiooni arvestamise kohta.

▼M13 —————

▼B

Artikkel 9

Enne käesoleva määruse kohaldamist alanud koolituse arvestamine

▼M11

1. Seoses FCL osa kohaste lubade väljaandmisega vastavalt I lisale võetakse täielikult arvesse enne käesoleva määruse kohaldamist alanud ning JAR-nõuetele ja menetlustele vastavat koolitust, mis toimub selle liikmesriigi regulatiivse järelevalve all, mida on seoses asjakohaste JAR-nõuetega soovitatud vastastikuseks tunnustamiseks Ühinenud Lennuametite süsteemis, tingimusel et koolitus on lõppenud ja eksamid on sooritatud hiljemalt 8. aprilliks 2016 ja asjaomane FCL osa kohane luba on välja antud hiljemalt 1. aprilliks 2020.

▼B

2. Enne käesoleva määruse kohaldamist alanud koolitust, mis on kooskõlas Chicago konventsiooni 1. lisaga, arvestatakse FCL osa kohaste lubade väljaandmisel vastavalt arvestusaruandele, mille liikmesriik on ametiga konsulteerides koostanud.

3. Arvestusaruandes kirjeldatakse koolituse ulatust, märgitakse, millised FCL osa nõuded loetakse täidetuks, ning vajaduse korral nõuded, mida taotleja peab täitma FCL osa kohase loa saamiseks. Aruanne sisaldab kõigi selliste dokumentide koopiaid, mis tõendavad koolituse ulatust, ning koolituse alustamise aluseks olnud siseriiklike eeskirjade ja menetluste koopiaid.

▼M2

Artikkel 9a

Tüübipädevuskoolitus ja käitussobivuse andmed

1. Kui käesoleva määruse lisades viidatakse määruse (EL) nr 748/2012 kohaselt kehtestatud käitussobivuse andmetele ja kui sellised andmed ei ole asjaomase õhusõiduki tüübi puhul kättesaadavad, peab tüübipädevuse koolituskursusel osaleda soovija vastama ainult määruse (EL) nr 1178/2011 lisades sätestatud nõuetele.

2. Tüübipädevuse koolituskursuste õppekavadesse, mis on heaks kiidetud enne pilootide tüübipädevuskoolituse miinimumõppekava heakskiitmist asjaomase õhusõidukitüübi käitussobivuse andmetes vastavalt määrusele (EL) nr 748/2012, tuleb lisada käitussobivuse andmetes sätestatud kohustuslikud koolituselemendid hiljemalt 18. detsembriks 2017 või kahe aasta jooksul pärast käitussobivuse andmete heakskiitmist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

▼B

Artikkel 10

Sõjaväeteenistuse ajal saadud piloodilubade arvestamine

1. Sõjaväelennuki lennumeeskonnaliikmete lubade omanikud esitavad FCL osa kohase loa saamiseks taotluse sellele liikmesriigile, kus nad teenisid.

2. Sõjaväeteenistuses omandatud teadmisi, kogemusi ja oskusi arvestatakse seoses I lisa asjakohaste nõuetega vastavalt arvestusaruandele, mille liikmesriik on ametiga konsulteerides koostanud.

3. Arvestusaruandes

a) kirjeldatakse sõjaväeteenistuses lubade, pädevusmärgete, tunnistuste/tõendite, lubade ja/või kvalifikatsiooni andmise aluseks olnud siseriiklikke nõudeid;

b) kirjeldatakse pilootidele antud õiguste ulatust;

c) märgitakse, millised varasema kogemuse ja kvalifikatsiooni arvestamist käsitlevad I lisa nõuded loetakse täidetuks;

d) märgitakse mis tahes piirangud, mis tuleb lisada FCL osa kohastele lubadele, ja mis tahes nõuded, mida piloot peab kõnealuste piirangute tühistamiseks täitma;

e) aruandele lisatakse kõigi eespool nimetatu tõendamiseks vajalike dokumentide, sealhulgas asjaomaste siseriiklike nõuete ja menetluste koopiad.

▼M1

Artikkel 10a

Piloodikoolitusorganisatsioonid

▼M11

1. Organisatsioonidel on vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 24 lõikele 2 lubatud pakkuda koolitust määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii osutatud õhusõidukite käitamisega seotud pilootidele vaid tingimusel, et pädev asutus on neile välja andnud sertifikaadi, milles kinnitatakse, et nad vastavad määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse VII lisa nõuetele.

Võttes arvesse määruse (EL) 2018/1139 artikli 24 lõiget 6 on organisatsioonidel, kelle peamine tegevuskoht asub mõnes liikmesriigis, lubatud pakkuda käesoleva määruse VIII lisa punktis DTO.GEN.110 osutatud koolitust sellist sertifikaati omamata territooriumil, mis Chicago konventsiooni alusel kuulub liikmesriikide vastutusalasse, ja kus nad on esitanud pädevale asutusele kõnealuse lisa punktis DTO.GEN.115 sätestatud nõuetele vastava deklaratsiooni, ning et pädev asutus on juhul, kui see on sätestatud kõnealuse lisa punkti DTO.GEN.230 alapunktis c, asjaomase koolitusprogrammi heaks kiitnud.

▼M11 —————

▼M5

5. Piloodikoolitusorganisatsioonid tagavad, et hiljemalt 25. augustiks 2020 hõlmavad nende pakutavad IR-kursused I lisa (FCL-osa) nõuetele vastavat PBN-õigustega seotud koolitust.

▼M1

Artikkel 10b

Lennutreeningseadmed

1. Pilootide koolitamiseks, testimiseks ja kontrollimiseks kasutatavad lennutreeningseadmed (FSTDd), välja arvatud katselennukoolituseks kasutatavad arendatavad lennutreeningseadmed, peavad vastama VI ja VII lisas sätestatud tehnilistele nõuetele ja haldusmenetlustele ning need tuleb kvalifitseerida.

▼M11 —————

▼M1

Artikkel 10c

Lennundusmeditsiinikeskused

1. Lennundusmeditsiinikeskused peavad järgima VI ja VII lisas sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi ning nad tuleb sertifitseerida.

▼M11 —————

▼B

Artikkel 11

Salongipersonali terviseseisund

1. Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktides b ja c osutatud õhusõidukite salongipersonali liikmed järgivad IV lisas sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.

▼M11 —————

▼M1

Artikkel 11a

Salongipersonali kvalifikatsioon ja vastavad tunnistused

1. Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktides b ja c nimetatud õhusõidukitega toimuvas ärilises lennutegevuses osalevad salongitöötajad peavad olema kvalifitseeritud ning omama selle kohta V ja VI lisas sätestatud tehnilistele nõuetele ja haldusmenetlustele vastavat tunnistust.

▼M11 —————

▼M1

4. Käesoleva määruse kohaldamise ajal kopteritega toimuvas ärilises lennutegevuses osalevate salongitöötajate puhul kehtib järgmine:

a) neid käsitatakse V lisa algkoolitusnõuetele vastavana, kui nad vastavad kopteritega toimuva ärilise lennutranspordi suhtes kohaldatavate JAR-nõuete kohastele koolitus-, kontrolli- ja hiljutise lennukogemuse nõuetele või

b) kui nad ei vasta kopteritega toimuva ärilise lennutranspordi suhtes kohaldatavate JAR-nõuete kohastele koolitus-, kontrolli- ja hiljutise lennukogemuse nõuetele, peavad nad käesoleva määruse tingimustele vastamiseks läbima kogu kopteri(te) käitamiseks vajaliku koolituse ja kontrolli, välja arvatud algkoolituse või

c) kui nad ei ole kopteritega toimuvas ärilises lennutegevuses üle viie aasta osalenud, peavad nad käesoleva määruse tingimustele vastamiseks läbima V lisas nõutud algkoolituskursuse ning sooritama vastava eksami.

5. Ilma et see mõjutaks artikli 2 kohaldamist, antakse kõikidele kopteritega toimuvas ärilises lennutegevuses osalevatele salongitöötajatele välja VI lisas sätestatud vormile vastav salongitöötaja tunnistus hiljemalt 8. aprillil 2013.

Artikkel 11b

Järelevalvevõimekus

1. Iga liikmesriik määrab ühe või mitu üksust liikmesriigi pädeva(te)ks asutus(t)eks, millele antakse üle määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega hõlmatud isikute ja organisatsioonide sertifitseerimise ja järelevalvega seotud asjaomased volitused ja kohustused.

2. Kui liikmesriik määrab pädevaks asutuseks rohkem kui ühe üksuse, kohaldatakse järgmist:

a) iga pädeva asutuse pädevusvaldkonnad peavad olema kohustuste ja geograafiliste piiride osas selgelt määratletud;

b) üksused peavad tegema koostööd, et tagada kõikide määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega hõlmatud isikute ja organisatsioonide tulemuslik järelevalve oma vastavates valdkondades.

3. Liikmesriigid tagavad, et pädeva(te)l asutus(te)l on vajalik suutlikkus teostada kõikide nende järelevalveprogrammiga hõlmatud isikute ja organisatsioonide järelevalvet, sealhulgas piisavalt vahendeid käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks.

4. Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse töötajad ei täida järelevalveülesandeid juhul, kui tõendatakse, et sellega võib kaasneda otsene või kaudne huvide konflikt, eelkõige seoses perekondlike või finantshuvidega.

5. Töötajatel, keda pädev asutus volitab sertifitseerimis- ja/või järelevalveülesandeid täitma, peab olema õigus täita vähemalt järgmisi ülesandeid:

a) kontrollida asjaomaseid dokumente, andmeid, protseduure ja kõiki muid sertifitseerimis- ja/või järelevalveülesande täitmisega seotud materjale;

b) teha nendest dokumentidest, andmetest, eeskirjadest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid;

c) küsida kohapeal suulisi selgitusi;

d) siseneda vajalikesse ruumidesse, käitamiskohtadesse või transpordivahenditesse.

e) teha auditeid, uurimisi, hindamisi ja kontrolle, sealhulgas õhusõiduki kontrolli seisuplatsil ning etteteatamiseta kontrollkäike; ning

f) võtta või algatada vajalikke täitemeetmeid.

6. Lõikes 5 loetletud ülesandeid tuleb täita kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusnormidega.

▼M12

Artikkel 11c

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid peavad tegema järgmist:

a) edastama hiljemalt 8. aprilliks 2021 EASA-le kõik dokumendid, mis on seotud selliste organisatsioonide üle tehtava järelevalvega, kes pakuvad määrusele (EL) 2018/395 ja rakendusmääruse (EL) 2018/1976 kohast koolitust piloodilubade saamiseks ning kelle jaoks EASA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 ( 6 ) artiklile 78 pädev asutus;

b) viima koostöös EASAga lõpule enne 8. aprilli 2020 algatatud sertifitseerimismenetlused ja andma välja sertifikaadi, mille alusel EASA hakkab täitma kõiki oma ülesandeid asjaomaste sertifitseeritud organisatsioonide pädeva asutusena.

▼B

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 8. aprillist 2012.

▼M11 —————

▼M12 —————

▼M11 —————

▼M8

4. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada käesoleva määruse sätteid kuni ►M12 20. juunini 2021 ◄ nende pilootide suhtes, kellele on loa ja sellega seotud tervisetõendi välja andnud kolmas riik, kes osaleb määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i või ii nimetatud õhusõidukite mitteärilises lennutegevuses. Liikmesriigid teevad need otsused üldsusele kättesaadavaks.

▼M11 —————

▼M11

7. Kui liikmesriik kohaldab lõikeid 2a ja 4, teatab ta sellest komisjonile ja ametile. Teates põhjendatakse erandit ning esitatakse rakenduskava, mis sisaldab kavandatud meetmeid ja nendega seotud ajakava.

▼M8

8. Erandina lõikest 1 kohaldatakse I lisa (FCL osa) punkti FCL.315.A, punkti FCL.410.A alapunkti a teist lauset ja punkti FCL.725.A alapunkti c alates 20. detsembrist 2019.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

FCL OSA

A ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

FCL.001 Pädev asutus

Käesoleva osa tähenduses on pädev asutus selline asutus, mille nimetab liikmesriik ja mille käest taotletakse piloodilube või sellega seotud pädevusmärkeid ja tunnistusi.

FCL.005 Reguleerimisala

Käesoleva osaga nähakse ette piloodilubade ja sellega seotud pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmise nõuded ning nende kehtivuse ja kasutamise tingimused.

FCL.010 Mõisted

▼M8

Käesolevas lisas (FCL osa) kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M8

„juurdepääsetav” – tähendab, et treeningseadet saab kasutada:

— sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, kelle heakskiidul klassi- või tüübipädevuse koolituskursus toimub või — kontrollpiloot, kes korraldab atesteerimise, eksamineerimise või kontrollimise eesmärgil hindamise, lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli;

▼M8

„vigurlend” – ettekavatsetud manööver, millega kaasneb õhusõiduki lennuasendi äkkmuutus, lendamine ebatavalises asendis või kiiruse ebatavaline muutus, mida ei ole vaja tavalennuks ega lennuinstruktorile muuks kui vigurlennuloa, vigurlennutunnistuse või vigurlennupädevusega seotud tööks;

▼B

„lennuk” – õhust raskem mootoriga jäigatiivaline õhusõiduk, mille tõstejõud tekib õhu dünaamilise vastumõjuna tiivale;

„teise piloodiga käitatav lennuk” – lennukitüüp, mille käitamiseks nõutakse vastavalt lennukäsiraamatu või lennuettevõtja sertifikaadi nõuetele teise piloodi olemasolu;

▼M8

„lennuki häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitus (UPRT)” – koolitus, mis koosneb järgmisest:

— lennuki häireolukorra ennetamise koolitus: teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kombinatsioon, mille eesmärk on anda lennumeeskonnale lennuki häireolukorra ennetamiseks nõutav pädevus ning — lennuki häireolukorra lahendamise koolitus: teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kombinatsioon, mille eesmärk on anda lennumeeskonnale lennuki häireolukorra lahendamiseks nõutav pädevus;

▼B

„õhusõiduk” – masin, mille tõstejõud atmosfääris tekib õhu vastumõjul, välja arvatud maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul;

„lennumeisterlikkus” – pädevate otsuste ning põhjalike teadmiste, oskuste ja hoiakute sihikindel kasutamine lennueesmärkide saavutamiseks;

▼M12

„õhulaev” – jõuseadmega õhust kergem õhusõiduk, välja arvatud kuumaõhulaevad, mida vastavalt komisjoni määruse (EL) 2018/395 artikli 2 lõikele 7 käsitatakse õhupallidena;

▼M8

„vaba lennutreeningseade” – lennutreeningseade (FSTD), mis on vaba kasutamiseks lennutreeningseadme käitajale või kliendile sõltumata mis tahes ajapiirangutest;

▼M5

„nurklähenemine” – instrumentaallähenemine, mille puhul maksimaalset lubatud viga/hälvet kavandatud teekonnajoonest väljendatakse osuti näidu kõrvalekaldega indikaatoril (CDI) või samaväärsel näidikul piloodikabiinis;

▼M11

„atesteerimine” – oskuste, teadmiste ja hoiakute tõendamine instruktori või kontrollpiloodi loa esmaseks väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks;

▼B

„õhupall” – jõuseadmeta õhust kergem õhusõiduk, mis püsib õhus tänu gaasi või pardal oleva põleti kasutamisele. Käesoleva osa kohaldamisel loetakse õhupallideks ka kuumaõhulaevad, ehkki neil on jõuseade;

▼M7 —————

▼B

„õhusõiduki liik” – kindlaksmääratud põhiomadustega õhusõidukite liigitus, näiteks lennuk, vertikaalstardiga õhusõiduk, kopter, õhulaev, purilennuk, vabalennuõhupall;

„lennukiklass” – ühepiloodilennukite liigitus, mille puhul tüübipädevusmärget ei nõuta;

▼M12 —————

▼B

„äriline lennutransport” – reisijate-, kauba- või postivedu tasu või hüvitise eest;

„kompetentsus” – oskused, teadmised ja hoiakud, mida on vaja ülesande täitmiseks ettenähtud tasemel;

„kompetentsuse hindamise element” – kindlat ülesannet sisaldav tegevus, millel on algatav ja lõpetav sündmus, millega määratakse selgelt tegevuse piirid ja täheldatav lõpptulemus;

„kompetentsuse hindamise moodul” – mitmest kompetentsuse hindamise elemendist koosnev piiritletud toiming;

„teine piloot” – piloot, kes täidab kahe või enama piloodi olemasolu nõudega õhusõidukis kõiki piloodi ülesandeid peale õhusõiduki kapteni ülesannete, välja arvatud piloot, kelle õhusõiduki pardaloleku ainueesmärk on piloodiloa või pädevusmärke jaoks lennuõppe saamine;

„marsruutlend” – lend lähtepunktist sihtpunkti eelnevalt kindlaksmääratud marsruudil ja standardseid navigatsiooniprotseduure kasutades;

„teise piloodi vahetuspiloot” – piloot, kes mitmepiloodilennul ülalpool lennutasandit 200 vahetab reisilennu etapi ajal juhiste juures välja teise piloodi;

„instruktoriga lennuõppeaeg” – lennuaeg või maapealne instrumentaalaeg, mille jooksul isik saab lennuõpet asjakohase loaga instruktorilt;

„viga” – lennumeeskonna tegu või tegevusetus, mille tagajärjeks on kõrvalekalded organisatsioonilistest või lennueesmärkidest või -ootustest;

„veahaldus” – vigade tuvastamise ja nendele reageerimise protsess koos vastumeetmetega vigade tagajärgede leevendamiseks või vältimiseks ning vigade või õhusõiduki ebasoovitava oleku tõenäosuse vähendamiseks;

„lennu täisimitaator (FFS)” – õhusõiduki tüübi, mudeli või sarja piloodikabiini täismõõtmetes makett, mis hõlmab kõiki seadmeid ja arvutiprogramme, mida on vaja õhusõiduki jäljendamiseks maa peal ja lennutegevuses, piloodikabiinist väljavaadet imiteerivat visuaalsüsteemi ja koormusi tekitavat liikursüsteemi;

▼M12

„lennuaeg” –

lennukite, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul ajavahemik õhusõiduki stardiks liikuma hakkamise algusest kuni lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist; kopterite puhul ajavahemik kopteri tiivikulabade pöörlema hakkamisest kuni kopteri lõpliku peatumise ja tiivikulabade seiskumiseni pärast lennu lõppemist; õhulaevade puhul ajavahemik õhulaeva masti küljest õhkutõusu eesmärgil vabastamisest kuni õhulaeva lõpliku peatumise ja masti külge kinnitamiseni pärast lennu lõppemist;

▼B

„instrumentaallennureeglite kohane lennuaeg (IFR)” – kogu lennuaeg, mille kestel õhusõiduki lend toimub instrumentaallennureeglite järgi;

„lennuelementide imitaator (FTD)” – teatud tüüpi õhusõiduki mõõteriistade, seadmete, paneelide ja juhiste täismõõtmetes makett kas katmata või kaetud piloodikabiinis, kaasa arvatud seadmed ja arvutiprogrammid, mida on vaja õhusõiduki jäljendamiseks maa peal ja õhus seadmele paigaldatud süsteemide ulatuses. Koormusi tekitav liikursüsteem ei ole nõutav, välja arvatud kopteri 2./3. taseme lennuelementide imitaatoril, millel on nõutav visuaalsüsteemi olemasolu;

„lennuimitaator (FNPT)” – treeningseade, mis imiteerib piloodikabiini keskkonda ja sisaldab seadmeid ja arvutiprogramme, mida on vaja õhusõiduki tüübi või klassi jäljendamiseks lennutegevuses sellisel määral, et süsteemid näiksid funktsioneerivat nagu reaalsel õhusõidukil;

▼M11

„lendamine üksnes mõõteriistade näitude järgi” – lend, mille puhul piloodid juhivad õhusõidukit simuleeritud või tegelikes instrumentaallennuilma tingimustes (IMC) väliseid visuaalseid orientiire kasutamata;

▼M12 —————

▼B

„kopter” – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud tekib peamiselt õhu vastumõjuna kandetiiviku(te)le, mis pöörleb/pöörlevad jõuseadme abil ümber vertikaalile lähedaste telgede;

„instrumentaallennuaeg” – aeg, mille kestel piloot juhib õhusõidukit üksnes mõõteriistade näitude järgi;

„maapealne instrumentaalaeg” – aeg, mille kestel piloot saab jäljendatud instrumentaallennu õpet lennutreeningseadmetel;

„instrumentaalaeg” – instrumentaallennuaeg või maapealne instrumentaalaeg;

▼M5

„joonlähenemine” – instrumentaallähenemine, mille puhul maksimaalset lubatud horisontaalset külgsuunalist viga/hälvet kavandatud teekonnajoonest väljendatakse pikkusühikutes, nt meremiilides;

▼M11

„järelevalvealune liinilend” (LIFUS) – liinilend, mida teostatakse pärast heakskiidetud lennuajata tüübipädevuskoolitust või liinilend, mis on vajalik kasutamissobivuse andmeid (OSD) käsitleva aruande koostamiseks;

▼M5

„LNAV” – rõhtsuunaline horisontaalne navigatsioon;

„LPV” – vertikaalse juhendamisvõimekusega kursimajakas;

▼B

„mitmepiloodilend” –

lennukite puhul lend, kus on nõutav vähemalt kahe piloodi olemasolu, kes teevad mitme või ühepiloodilennukis lennumeeskonna koostööd, kopterite puhul lend, kus on nõutav vähemalt kahe piloodi olemasolu, kes teevad mitmepiloodikopteris lennumeeskonna koostööd;

„lennumeeskonna koostöö” (MCC) – lennumeeskonna ühtne tegutsemine kapteni juhtimisel;

„mitmepiloodiõhusõiduk” –

lennukite puhul lennuk, mis on sertifikaadi kohaselt ette nähtud käitamiseks vähemalt kahest piloodist koosneva meeskonnaga, kopterite, õhulaevade ja vertikaalstardiga õhusõidukite puhul õhusõidukitüüp, mille käitamiseks on lennukäsiraamatu või lennuettevõtja sertifikaadi või samaväärse dokumendi nõuete kohaselt vajalik teise piloodi olemasolu;

▼M11

„öö” – ajavahemik, mis jääb õhtuhämaruse lõpu ja hommikukoidu alguse vahele või pädeva asutuse poolt mingil muul moel määratletud ajavahemik päikeseloojangu ja päikesetõusu vahel;

▼M11

„kasutamissobivuse andmed” (OSD) – määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohased kasutamissobivuse andmed;

▼M11

„muud treeningseadmed (OTD)” – muud koolitusabivahendid kui lennutreeningseadmed (FSTD), mida kasutatakse õppevahenditena koolitustel, kus ei ole vaja täielikku piloodikabiinikeskkonda;

▼M5

„suutlikkusel põhinev navigatsioon (PBN)” – piirkondlik navigatsioon, mis põhineb ATS-marsruudil lendavale, instrumentaallähenemist sooritavale või määratud õhuruumis lendavale õhusõidukile esitatavatel sooritusnõuetel;

▼B

„hindamiskriteeriumid” – lihtsad hinnangut sisaldavad väited kompetentsuse hindamise mooduli nõutava tulemuse kohta ja nõutava sooritustaseme hindamiseks kasutatud kriteeriumide kirjeldus;

„õhusõiduki kapten (PIC)” – lendu juhtima ja lennu ohutuse eest vastutama määratud piloot;

„kaptenistažöör (PICUS)” – teine piloot, kes õhusõiduki kapteni järelevalve all täidab kapteni kohustusi ja ülesandeid;

„vertikaalstardiga õhusõiduk” – õhusõiduk, mis kasutab vertikaalseks õhkutõusuks ning õhus edasiliikumiseks või õhus püsimiseks kere või tiibade külge kinnitatud või nende sees paiknevaid muutuva geomeetriaga tiivikuid või mootoreid/jõuseadmeid;

▼M12

„mootorpurilennuk” – ühe või mitme mootoriga purilennuk, millel seisatud mootori(te)ga olekus on purilennuki omadused;

▼B

►C1 ◄ ; „erapiloot” – piloot, kelle piloodiluba annab õiguse piloteerida õhusõidukeid üksnes lendudel, mille eest ei maksta tasu, välja arvatud käesolevas osas sätestatud tegevus instruktori võikontrollpiloodina

▼M11

„lennuoskuse tasemekontroll” – pädevusmärke või õiguste taastamiseks või pikendamiseks vajalik lennuoskuse tõendamine, sealhulgas vajaduse korral suuline teadmiste kontroll;

▼B

„taastamine” (nt pädevusmärke või tunnistuse puhul) – haldustoiming, mis tehakse pärast pädevusmärke või tunnistuse kehtivusaja lõppu, et ettenähtud nõuete täitmise korral anda pädevusest või tunnistusest tulenevad õigused uueks kindlaksmääratud ajavahemikuks;

„pikendamine” (nt pädevusmärke või tunnistuse puhul) – haldustoiming, mis tehakse pädevusmärke või tunnistuse kehtivusajal, et anda selle omanikule ettenähtud nõuete täitmise korral õigus jätkata pädevusmärkest või tunnistusest tulenevate õiguste kasutamist uuel kindlaksmääratud ajavahemikul;

▼M5

„RNP APCH protseduur (nõutava navigatsioonitäpsusega lähenemisprotseduur)” instrumentaallähenemisel kasutatavad PBN-nõuded;

„RNP APCH protseduur kuni LNAV-miinimumini” 2D-instrumentaallähenemine, mille puhul navigatsiooniteave horisontaalsuuna kohta saadakse GNSSi asukohamääramisega;

„RNP APCH protseduur kuni LNAV-/VNAV-miinimumini” 3D-instrumentaallähenemine, mille puhul navigatsiooniteave horisontaalsuuna kohta saadakse GNSSi asukohamääramisega ja navigatsiooniteave vertikaalsuuna kohta saadakse kas baromeetrilise püstsuunalise navigeerimise (BARO-VNAV) funktsiooniga või satelliidipõhist tugisüsteemi (SBAS) hõlmava GNSSi asukohamääramisega;

„RNP APCH protseduur kuni LPV-miinimumini” 3D-instrumentaallähenemine, mille puhul navigatsiooniteave nii horisontaal- kui ka vertikaalsuuna kohta saadakse satelliidipõhist tugisüsteemi (SBAS) hõlmava GNSSi asukohamääramisega;

„eriloaga RNP APCH (RNP AR APCH)” eriluba vajaval instrumentaallähenemisel kasutatavad navigatsiooninõuded;

▼B

„arvestuslik marsruutlend” on lend, mis koosneb järgmistest etappidest: start, väljumine, vähemalt 15-minutiline reisilend, saabumine, lähenemine ja maandumine;

„purilennuk” – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud lennu ajal tekib aerodünaamilisest vastumõjust fikseeritud kandepindadele ning mis ei vaja vabalennuks mootorit;

„ühepiloodiõhusõiduk” – õhusõiduk, mis on sertifitseeritud käitamiseks ühe piloodiga;

„lennueksam” – loa või pädevusmärke väljaandmiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;

„soololennuaeg” – lennuaeg, mille jooksul piloodiõpilane viibib õhusõidukis üksi;

„piloodiõpilane kapteni kohustes (SPIC)” – piloodiõpilane, kes täidab instruktoriga lennul kapteni kohuseid nii, et instruktor üksnes jälgib piloodiõpilast ning ei suuna ega juhi õhusõiduki lendu;

„oht” – lennumeeskonna tegevusest sõltumatu sündmus või viga, mis komplitseerib lennutegevust ning mida tuleb nõutava ohutusvaru säilitamiseks kontrolli all hoida;

„ohuhaldus” – ohtude tuvastamise ja nendele reageerimise protsess koos vastumeetmetega ohtude tagajärgede leevendamiseks või vältimiseks ning vigade ja õhusõiduki ebasoovitava oleku tekke tõenäosuse vähendamiseks;

▼M5

„kolmemõõtmeline (3D-) instrumentaallähenemine” – instrumentaallähenemine, mille puhul kasutatakse navigatsiooniteavet nii horisontaal- kui ka vertikaalsuuna kohta;

▼M12

„fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuk (TMG)” – mootorpurilennukite eriklass, millel on püsipaigaldusega mittesissetõmmatav mootor ning mittesissetõmmatav propeller, v.a juhul, kui pärast määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohast sertifitseerimisprotsessi on kindlaks määratud teisiti. Selline lennuk suudab vastavalt lennukäsiraamatule startida ja õhku tõusta oma mootori jõul;

▼M5

„kahemõõtmeline (2D-) instrumentaallähenemine” – instrumentaallähenemine, mille puhul kasutatakse navigatsiooniteavet üksnes horisontaalsuuna kohta;

▼B

„õhusõidukitüüp” – õhusõiduki liigitus, mis eeldab osa 21 kohaselt sätestatud kasutamissobivuse andmetes määratletud tüübipädevusmärke olemasolu ning hõlmab kõiki ühesuguse põhikonstruktsiooniga õhusõidukeid ja nende modifikatsioone, välja arvatud juhtimis- või lennuomadusi oluliselt muutvad modifikatsioonid;

▼M11

„tüübipädevus- ja loamärgete loetelu” – ameti poolt kasutamissobivuse andmete hindamise põhjal koostatud ja avaldatud loetelu, mis sisaldab lennukiklasse ja õhusõidukitüüpe lennumeeskonna liikmete lubade väljaandmiseks;

▼M5

„VNAV” – püstsuunaline e vertikaalne navigatsioon.

▼M3

FCL.015 Lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste taotlemine, väljaandmine, pikendamine ja taastamine

▼M12

a) Piloodilubade ning nendega seotud pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmise, pikendamise, taastamise ning muutmise taotlused esitatakse pädevale asutusele tema määratud vormis ja viisil. Taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab loa või tunnistuse ning nendega seotud pädevusmärgete või kinnituste väljaandmise, pikendamise või taastamise tingimustele, mis on sätestatud käesolevas lisas (FCL-osa) ja IV lisas (MED-osa).

b) Kui käesolevas lisas ei ole kindlaks määratud teisiti, teeb pädev asutus loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise kohta loale või tunnistusele vastava märke.

▼B

c) Isikul ei tohi olla ühe õhusõidukiliigi kohta mitut käesoleva osa kohaselt väljaantud luba.

▼M12

d) Loaomanik esitab alapunkti a kohase taotluse selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus asjaomane luba kas kooskõlas käesoleva lisa (FCL-osa), komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisaga (SFCL-osa) (vastavalt vajadusele) välja anti.

▼M12

e) Loaomanik, kellele on välja antud käesoleva lisa (FCL-osa) kohane luba, võib esitada teise liikmesriigi määratud pädevale asutusele kõigi talle välja antud lubade puhul taotluse pädeva asutuse vahetamiseks, nagu on sätestatud alapunktis d.

f) Taotleja peab loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks esitama taotluse hiljemalt kuus kuud pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist.

▼M3

FCL.020 Piloodiõpilane

a) Piloodiõpilane tohib üksi lennata üksnes lennuinstruktori loal ja järelevalve all.

▼M12

b) Esimese soololennu ajaks peab piloodiõpilane olema vähemalt 16-aastane.

▼M3

FCL.025 Lubade ja pädevusmärgete väljaandmiseks nõutavad teooriaeksamid

▼B

a) Taotleja kohustused

▼M11

(1) Taotlejad sooritavad kõik konkreetse loa või pädevusmärke saamiseks vajalikud teooriaeksamid ühe liikmesriigi pädeva asutuse vastutusalas.

▼M7

(2) Taotlejad sooritavad teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon või sertifitseeritud koolitusorganisatsioon on andnud neile soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist.

(3) Deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon või sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni soovitus kehtib 12 kuud. Kui taotleja ei ole selle tähtaja jooksul püüdnud sooritada vähemalt üht teooriaeksamit, määrab deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon või sertifitseeritud koolitusorganisatsioon talle vajaduse korral lisakoolituse, lähtudes taotleja vajadustest.

▼M11

b) Eduka soorituse standardid

(1) Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % võimalikust punktisummast. Karistuspunktide kohaldamine on keelatud.

(2) Kui käesolevas osas ei ole sätestatud teisiti, loetakse taotleja vastava piloodiloa või pädevuse saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanuks juhul, kui ta on kõik nõutavad teooriaeksamidokumendid edukalt täitnud 18 kuu jooksul alates taotleja esimesel eksamil osalemise kalendrikuu lõpust.

(3) Kui taotleja ei ole liinipiloodi loa, ametipiloodi loa, instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke väljaandmiseks nõutava teooriaeksami puhul suutnud üht eksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud kuue korraga või alapunkti b alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta kõik teooriaeksamidokumendid uuesti täitma.

(4) Kui taotleja ei ole kergõhusõidukipiloodi loa, erapiloodiloa, purilennukipiloodi loa või õhupallipiloodi loa väljaandmiseks nõutava teooriaeksami puhul suutnud üht eksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud alapunkti b alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta kõik teooriaeksamidokumendid uuesti täitma.

(5) Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peavad taotlejad läbima lisakoolituse deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Vajaliku lisakoolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon või sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotlejate vajadustest.

▼B

c) Kehtivusaeg

(1) Edukalt sooritatud teooriaeksamite tulemused kehtivad:

▼M12

i) kergõhusõidukipiloodi loa või erapiloodi loa väljaandmisel 24 kuud;

▼M3

ii) ametipiloodi loa, instrumentaallennupädevusmärke või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke väljaandmisel 36 kuud;

▼B

iii) alapunktides i ja ii nimetatud tähtaegu arvestatakse päevast, mil piloot on edukalt sooritanud alapunkti b alapunkti 2 kohase teooriaeksami.

(2) Liinipiloodi loa (ATPL) teooriaeksamite tulemused kehtivad liinipiloodi loa väljaandmisel seitse aastat:

i) alates kuupäevast, mil lõpeb loal oleva instrumentaallennupädevusmärke kehtivus või

ii) kopterite puhul alates kuupäevast, mil lõpeb loal oleva tüübipädevusmärke kehtivus.

FCL.030 Praktiline lennueksam

a) Enne loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks nõutava lennueksami sooritamist peab taotleja olema edukalt sooritanud nõutava teooriaeksami, välja arvatud juhul, kui taotleja osaleb integreeritud lennukoolitusel. Igal juhul peab olema enne lennueksamite sooritamist alati läbitud teooriakursus.

b) Lennueksamit sooritada soovival isikul peab olema koolituse eest vastutava organisatsiooni/isiku poolt pärast koolituse lõpetamist antud soovitus, välja arvatud liinipiloodiloa väljaandmise puhul. Koolitusdokumendid tehakse ►C1 kontrollpiloodile ◄ kättesaadavaks.

FCL.035 Lennuaja ja teoreetiliste teadmiste arvestamine

a) Lennuaja arvestamine

▼M3

(1) Kui käesolevas osas ei ole sätestatud teisiti, peab loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmisel arvestatav lennuaeg olema kogutud lennates samal õhusõidukiliigil, mille juhtimiseks luba, pädevusmärget või tunnistust taotletakse.

(2) Lennuaeg õhusõiduki kaptenina või koos instruktoriga.

▼B

i) loa, pädevusmärke või tunnistuse taotleja puhul arvestatakse loa, pädevusmärke või tunnistuse omandamiseks nõutava lennuajana täismahus nii soololennuaega, instruktoriga lennuõppeaega kui ka lennuaega õhusõiduki kaptenina;

ii) liinipiloodi (ATP) integreeritud koolituskursuse lõpetanute puhul arvestatakse liinipiloodiloa, ametipiloodiloa ja mitme mootoriga tüübipädevus- või klassipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennuaja hulka kaptenina kuni 50 tundi piloodiõpilase instrumentaalaega õhusõiduki kaptenina;

iii) ametipiloodi instrumentaallennu integreeritud koolituskursuse (CPL/IR) lõpetanute puhul arvestatakse ametipiloodi loa ja mitme mootoriga tüübipädevus- või klassipädevusmärke väljaandmiseks nõutava lennuaja hulka õhusõiduki kaptenina kuni 50 tundi piloodiõpilase instrumentaalaega õhusõiduki kaptenina.

▼M3

(3) Lennuaeg teise piloodina või kaptenistažöörina. Kui käesoleva osaga ei ole ette nähtud teisiti, tuleb piloodiloa omaniku kogu teise piloodina või kaptenistažöörina (PICUS) lennatud aeg arvestada kõrgema astme piloodiloa puhul nõutava lennuaja hulka.

▼B

b) Teoreetiliste teadmiste arvestamine

▼M3

(1) Liinipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse sama õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa, erapiloodiloa, ametipiloodi loa ning (kui tegu ei ole kopteriga) instrumentaallennupädevusmärke ja instrumentaal-marsruutlennupädevusmärke teoreetiliste teadmiste nõuded täidetuks.

▼B

(2) Ametipiloodi loa saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanud taotleja puhul loetakse täidetuks sama õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa ja erapiloodiloa teoreetiliste teadmiste nõuded.

(3) Sellise instrumentaallennupädevuse omaniku või taotleja puhul, kes on edukalt sooritanud instrumentaallennu teooriaeksami ühe õhusõidukiliigi kohta, loetakse täies ulatuses täidetuks ka muude õhusõidukiliikide instrumentaallennu teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded.

(4) Piloodiloa omaniku puhul loetakse täidetuks mõne muu õhusõidukiliigi loa saamiseks tehtud teooriaõppe ja teooriaeksami nõuded vastavalt käesoleva osa 1. liitele.

▼M3

(5) Olenemata alapunkti b alapunktist 3, arvestatakse lennuki instrumentaallennupädevusmärke omanikul, kes on läbinud kompetentsuspõhise instrumentaallennupädevuse moodulkursuse või kellel on instrumentaal-marsruutlennupädevusmärge, teiste õhusõidukiliikide instrumentaallennupädevuse teoreetiliste teadmiste ja teooriaeksami nõuded täielikult täidetuks juhul, kui ta on lisaks läbinud punkti FCL.720.A alapunkti b alapunkti 2 alapunktiga i ette nähtud kursuse instrumentaallennureeglite (IFR) osa teooriaõppe ja teooriaeksami.

▼B

Sarnaselt arvestatakse nõuete täitmist nende piloodiloa taotlejate puhul, kes on varem edukalt sooritanud teooriaeksamid sama loa väljaandmiseks muus õhusõidukiliigis, kui see jääb punkti FCL.025 alapunktis c märgitud kehtivusaja piiresse.

▼M11

FCL.040 Loaga antud õiguste kasutamine

Loaga antud õiguste kasutamine sõltub loa pädevusmärgete (vajaduse korral) ja kasutatavatele õigustele vastava tervisetõendi kehtivusest.

▼B

FCL.045 Dokumentide kaasaskandmise ja esitamise kohustus

a) Piloodil peab alati kaasas olema kehtiv luba ja tervisetõend, kui ta kasutab loaga kaasnevaid õigusi.

b) Samuti peab piloodil kaasas olema isikut tõendav fotoga dokument.

c) Piloot või piloodiõpilane peab viivitamata esitama kontrollimiseks oma lennupäeviku, kui pädeva asutuse volitatud esindaja seda nõuab.

d) Piloodiõpilasel peab kõikidel soololennuna toimuvatel marsruutlendudel kaasas olema tõend punkti FCL.020 alapunktis a sätestatud loa olemasolu kohta.

▼M6

e) Piloodil, kes kavatseb lennata väljaspool liidu territooriumi õhusõidukiga, mis on registreeritud mõnes muus liikmesriigis kui talle lennumeeskonnaliikme loa välja andnud liikmesriik, peab trükisena või elektrooniliselt kaasas olema ICAO liite viimane väljaanne, mis sisaldab selle lepingu ICAO registreerimisnumbrit, millega tunnustatakse lubade automaatset valideerimist, ning nende riikide loetelu, kes on kõnealuse lepinguga ühinenud.

▼B

FCL.050 Lennuaja registreerimine

Piloot registreerib pädeva asutuse määratud vormis ja viisil kõikide oma lendude üksikasjalikud andmed.

▼M11

FCL.055 Keeleoskus

a) Üldist. Lennukipiloodid, kopteripiloodid, vertikaalstardiga õhusõiduki piloodid ja õhulaevapiloodid, kellelt nõutakse raadioside kasutamist, tohivad oma lubadest ja pädevusmärgetest tulenevaid õigusi kasutada üksnes juhul, kui nende lubadel on märge inglise keele või konkreetsel lennul raadiosides kasutatava keele oskuse kohta. Märge peab sisaldama keele nimetust, keeleoskuse taset ja märke kehtivusaega ning asjaomane märge peab olema saadud vastavalt pädeva asutuse kehtestatud korrale. Minimaalne aktsepteeritav keeleoskuse tase on käesoleva lisa 2. liite kohane kutsetase (4. tase).

b) Keeleoskusmärke taotleja peab tõendama vastavalt käesoleva lisa 2. liitele nii fraseoloogia kui ka tavakeele kasutamise oskust vähemalt kutsetasemel pädeva asutuse sertifitseeritud hindajale või pädeva asutuse poolt heaks kiidetud keeleeksamiorganisatsioonile (vastavalt vajadusele). Selleks peab taotleja tõendama, et ta on võimeline: (1) tulemuslikult suhtlema ainult hääle abil ja vahetult vesteldes; (2) suhtlema täpselt ja selgelt üldistel ja tööga seotud teemadel; (3) kasutama üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid; (4) tulema edukalt toime keeleprobleemidega, mis tekivad keerulises olukorras või rutiinse tegevuse või muul moel varem tuttava suhtlusülesande puhul tekkinud ootamatute sündmuste käigus ning (5) kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.

c) Välja arvatud nende pilootide puhul, kes on tõendanud vastavalt käesoleva lisa 2. liitele keeleoskust eksperditasemel (6. tase), toimub keeleoskusmärke kontrollhindamine järgmiselt: (1) iga nelja aasta järel, kui on tõendatud keeleoskus kutsetasemel (4. tase) või (2) iga kuue aasta järel, kui on tõendatud keeleoskus kõrgtasemel (5. tase).

d) Erinõuded instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavatele isikutele. Ilma et see piiraks eelmiste alapunktide kohaldamist, peavad instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavad isikud tõendama inglise keele oskust vastavalt käesoleva lisa 2. liitele.

e) Instrumentaallennupädevusmärget või instrumentaal-marsruutlennupädevusmärget omavate isikute inglise keele oskuse tõendamiseks kasutatakse pädeva asutuse kehtestatud hindamismetoodikat.

▼B

FCL.060 Hiljutine kogemus

b) ▼M12 Lennukid, kopterid, vertikaalstardiga õhusõidukid ja õhulaevad. Piloodil on lubatud äriliseks lennutranspordiks kasutatavat õhusõidukit juhtida või reisijaid vedada vastavalt järgmistele tingimustele: ▼B (1) kapteni või teise piloodina üksnes juhul, kui ta on eelnenud 90 päeva jooksul teinud sama tüüpi või sama klassi õhusõidukil või selle tüübi või klassi lennu täisimitaatoril (FFS) vähemalt kolm starti, lähenemist ja maandumist. Need kolm starti ja maandumist peavad olema tehtud mitme- või ühepiloodilendudel, olenevalt piloodi õigustest; ning (2) kaptenina öösel üksnes juhul, kui ta: i) on eelnenud 90 päeva jooksul sooritanud piloodina vähemalt ühe öise stardi, lähenemise ja maandumise sama tüüpi või sama klassi õhusõidukil või seda tüüpi või klassi kujutaval lennu täisimitaatoril (FFS) või ii) omab instrumentaallennupädevusmärget; ▼M3 (3) Teise piloodi vahetuspiloodina üksnes juhul, kui ta: i) vastab alapunkti b alapunkti 1 nõuetele või ii) on eelneva 90 päeva jooksul osalenud vähemalt kolmel sama tüüpi või sama klassi õhusõiduki marsruutlennul teise piloodi vahetuspiloodina või iii) on viimase 90 päeva jooksul läbinud lennuoskuse värskendus- ja täiendusõppe lennu täisimitaatoril (FFS). Täiendusõppe võib ühendada ORO-osa asjakohastes nõuetes ette nähtud käitaja täiendusõppega. ▼B (4) Kui piloodil on õigus juhtida mitut sarnase juhitavuse ja toimivusega lennukitüüpi, võivad alapunktis 1 ettenähtud kolm starti, lähenemist ja maandumist olla sooritatud vastavalt osas 21 kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetele. (5) Kui piloodil on õigus juhtida mitut sarnase juhitavuse ja toimivusega mittekeerukat kopteritüüpi vastavalt osas 21 kindlaksmääratud kasutamissobivuse andmetele, võivad alapunktiga 1 ettenähtud kolm starti, lähenemist ja maandumist olla sooritatud üksnes ühega neist tüüpidest, tingimusel et piloot on eelnenud kuue kuu jooksul lennanud igal nimetatud kopteritüübil vähemalt kaks lennutundi.

c) Ärilise lennutranspordi erinõuded: (1) ärilises lennutranspordis võib alapunkti b alapunktides 1 ja 2 sätestatud 90-päevast tähtaega pikendada kuni 120 päevani, kui piloot sooritab selle aja jooksul marsruutlende tüübipädevuse instruktori või ►C1 kontrollpiloodi ◄ järelevalve all; ▼M11 (2) kui piloot ei vasta alapunkti 1 nõuetele, peab ta õiguste kasutamiseks sooritama õppelennu J alajao kohaselt kvalifitseeritud instruktori järelevalve all, kes on tõendanud suutlikkust anda selle õhusõidukitüübi jaoks nõutavat õpet. Piloot peab õiguste kasutamiseks sooritama vähemalt alapunkti b alapunktides 1 ja 2 kirjeldatud nõuete kohase õppelennu vastavat tüüpi õhusõidukil või seda kujutaval lennu täisimitaatoril (FFS).

▼M4

FCL.065 60-aastaste ja vanemate loaomanike õiguste piiramine ärilises lennutranspordis

a) Vanus 60–64 aastat. Lennukid ja kopterid. 60-aastane või vanem piloodiloa omanik ei tohi tegutseda ärilises lennutranspordis kasutatava õhusõiduki piloodina, välja arvatud juhul, kui ta on mitmepiloodimeeskonna liige.

▼M12

b) Vanus 65 aastat. 65-aastane või vanem piloodiloa omanik ei tohi tegutseda ärilises lennutranspordis kasutatava õhusõiduki piloodina.

▼M12 —————

▼B

FCL.070 Lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste tühistamine, peatamine ja piiramine

a) Pädev asutus võib käesoleva osa kohaselt välja antud lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste kehtivuse peatada, või tühistada või nende kehtivust piirata, kui piloot ei täida käesoleva osa ja tervisenõudeid käsitleva osa nõudeid või kehtivaid toimimisnõudeid vastavalt ARA osas ette nähtud tingimustele ja menetlustele.

b) Piloodiloa peatamise või tühistamise korral peab ta loa või tunnistuse viivitamata tagastama pädevale asutusele.

B ALAJAGU

KERGÕHUSÕIDUKIPILOODI LUBA – LAPL

1. JAGU

Üldnõuded

▼M12

FCL.100 Kergõhusõidukipiloodi luba – vanuse alammäär

Lennukite ja kopterite kergõhusõiduki piloodiloa taotleja peab olema vähemalt 17-aastane.

▼B

FCL.105 Kergõhusõidukipiloodi luba – õigused ja tingimused

a) Üldist. Kergõhusõiduki piloodiloa omanikul on õigus tegutseda selle eest tasu saamata vastava õhusõidukiliigi kaptenina mitteärilistel lendudel.

b) Tingimused. Kergõhusõiduki piloodiloa taotlejad peavad olema täitnud vastava õhusõidukiliigi nõuded ning vajaduse korral lennueksamil kasutatava õhusõidukiklassi või -tüübiga seotud nõuded.

FCL.110 Kergõhusõidukipiloodi luba – sama õhusõidukiliigi loa arvestamine

a) Nende kergõhusõiduki piloodiloa taotlejate puhul, kellel on olnud mõni muu sama õhusõidukiliigiga seotud luba, loetakse selle õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa nõuded täies ulatuses täidetuks.

b) Ilma et see piiraks eelmise alapunkti kohaldamist, peab taotleja, kelle luba on aegunud, sooritama asjaomase õhusõidukiliigi kergõhusõiduki piloodiloa saamiseks lennueksami vastavalt punkti FCL.125 sätetele.

▼M7

FCL.115 Kergõhusõiduki piloodi luba – koolituskursus

a) Kergõhusõiduki piloodi loa taotlejad peavad läbima koolituskursuse deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis.

b) Kursus peab hõlmama teoreetilisi teadmisi ja lennuõpet vastavalt taotletava kergõhusõidukipiloodiloaga antavatele õigustele.

c) Teoreetilisi teadmisi ja lennuõpet hõlmava koolituse võib lõpule viia muus deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kui selles, kus taotleja koolituskursust alustas.

▼M11

d) Ühe kolbmootoriga lennukite klassi vesilennupädevusmärke saamiseks vajaliku koolituse puhul võetakse arvesse käesoleva lisa 9. liite B jao („Lennukite erinõuded”) alapunktis 7 („Klassipädevused – vesilend”) loetletud elemente.

▼M12

FCL.120 Kergõhusõidukipiloodi luba – teooriaeksam

Kergõhusõidukipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:

a) üldteemad: — lennundusõigus, — inimvõimed, — meteoroloogia, — side ja — navigeerimine;

b) eri õhusõidukiliikidega seotud konkreetsed teemad: — aerodünaamika alused, — käitamisprotseduurid, — õhusõiduki tehnilised võimalused ja lennu planeerimine; — üldteadmised õhusõidukitest.

▼B

FCL.125 Kergõhusõidukipiloodi luba – lennueksam

a) Kergõhusõiduki piloodiloa taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oskust sooritada vastavat liiki õhusõiduki kaptenina protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.

b) Lennueksami sooritamiseks peab taotleja olema läbinud lennuõppe lennueksamil kasutatava õhusõidukiklassi või -tüübi kohta. Taotlejale antavad õigused kehtivad üksnes lennueksamil kasutatava klassi või tüübi kohta, kuni loa kehtivusala laiendamiseni kooskõlas käesoleva alajaoga.

c) Soorituse nõuded (1) Lennueksam jagatakse eri osadeks, mis esindavad lendamiseks kasutatava õhusõidukiliigi kõiki lennuetappe. (2) Osa mis tahes punkti ebarahuldava soorituse korral loetakse kogu osa ebarahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab ebarahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult ebarahuldavalt sooritatud osa. Mitme osa ebarahuldav sooritus tähendab kogu eksami ebarahuldavat tulemust. (3) Kui alapunkti 2 kohase korduseksami mis tahes osa, sealhulgas eelmisel eksamil edukalt sooritatud osa tulemus on ebarahuldav, loetakse kogu eksam ebarahuldavalt sooritatuks. (4) Kui kahe katsega ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada, tuleb jätkata praktilist õpet.

2. JAGU

Kerglennuki piloodiloa erinõuded – LAPL(A)

▼M11

FCL.105.A Kerglennukipiloodi luba (LAPL(A)) – õigused ja tingimused

a) Õigused

Kerglennukipiloodi loa omanikul on õigus kaptenina juhtida ühe kolbmootoriga maalennukeid, ühe kolbmootoriga vesilennukeid või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeid lubatud suurima stardimassiga kuni 2 000 kg ning võtta pardale kuni kolm reisijat, mis tähendab, et õhusõiduki pardal ei tohi kunagi olla üle nelja inimese.

b) Tingimused

(1) Kerglennukipiloodi loa omanikud võivad reisijaid vedada üksnes juhul, kui nad on pärast loa väljaandmist lennanud kümme lennutundi lennuki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina.

(2) Kerglennukipiloodi loa omanikud, kellel on varem olnud lennuki liinipiloodi luba, lennuki teise piloodi luba, lennuki ametipiloodi luba või lennuki erapiloodi luba, vabastatakse alapunkti b alapunkti 1 nõuete täitmisest.

▼B

FCL.110.A Kerglennukipiloodi luba – nõutav kogemus ja selle arvestamine

a) Kerglennuki piloodiloa taotlejad peavad olema läbinud vähemalt 30 tundi lennuõpet lennukitel või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, sealhulgas: (1) vähemalt 15 tundi instruktoriga lennuõpet lennueksamil kasutatavas lennukiklassis; (2) vähemalt kuus tundi soololennuaega instruktori järelevalve all, sealhulgas vähemalt kolm tundi soololennuna toimuvaid marsruutlende ning vähemalt üks marsruutlend vähemalt 150 km (80 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse üks täieliku peatumisega maandumine muul lennuväljal kui lähtelennuväljal.

▼M12

b) Erinõuded taotlejatele, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennuki piloodiluba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega. Kerglennukipiloodi loa taotlejad, kellel on purilennuki piloodiluba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, peavad olema alates fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki lisaloa saamisest lennanud vähemalt 21 tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil ning vastama punkti FCL.135.A alapunktis a lennukite suhtes kehtestatud nõuetele.

▼M7

c) Kogemuste arvestamine. Taotlejate eelnevat õhusõiduki kaptenina juhtimise kogemust võib arvestada alapunkti a nõuete täitmisena. Arvestamise ulatuse üle otsustab deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon või sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, mille korraldatud koolituskursustel piloot osaleb, lähtudes sisseastumisel sooritatud lennukatsest, kuid see ei või: (1) olla pikem kui kogu lennuaeg õhusõiduki kaptenina; (2) ületada 50 % alapunktis a sätestatud lennutundidest; (3) hõlmata alapunkti a alapunkti 2 nõudeid.

▼B

FCL.135.A Kerglennukipiloodi luba – õiguste laiendamine muule lennukiklassile või -variandile

a) Kerglennuki piloodiloa õigused kehtivad üksnes selle lennuki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki klassi ja variandi kohta, mida kasutati lennueksamil. ►C1 Selle piirangu võib tühistada, kui piloot on mõnes muus õhusõiduki klassis täitnud järgmised nõuded: ◄ (1) läbinud kolm tundi lennuõpet, sealhulgas: i) kümme starti ja maandumist koos instruktoriga ja ii) kümme soolostarti ja -maandumist instruktori järelevalve all; (2) sooritanud lennueksami, et tõendada uue klassiga seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. ►C1 Lennueksami käigus peab taotleja eksamineerijale tõendama ka selle uue klassiga seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades: ◄ i) käitamisprotseduurid, ▼C1 ii) lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine, ▼B iii) üldteadmised õhusõidukite kohta;

▼M11

b) oma õiguste laiendamiseks samasse klassi kuuluvale teisele õhusõidukivariandile peab piloot läbima erinevus- või tutvumiskoolituse. Erinevuskoolituse kohta tehakse instruktori allkirjaga märge piloodi päevikusse või samaväärsesse dokumenti.

▼M12

c) Taotlejate puhul, kes soovivad laiendada kerglennukipiloodi loa õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukile ja kellel on ka komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohane purilennuki piloodiluba, loetakse täidetuks kõik alapunktis a sätestatud nõuded.

▼M11

FCL.140.A Kerglennukipiloodi luba — hiljutise lennukogemuse nõuded

a) Kerglennukipiloodi loa omanikud võivad loast tulenevaid õigusi kasutada üksnes tingimusel, et nad on eelnenud kahe aasta jooksul lennuki või fikseeritud jõuallikaga purilennuki piloodina teinud järgmist:

(1) lennanud kaptenina või koos instruktoriga või soololennul instruktori järelevalve all vähemalt 12 lennutundi, sealhulgas — sooritanud 12 starti ja maandumist; — läbinud täienduskoolituse, mis hõlmab vähemalt üht lennutundi koos instruktoriga;

(2) sooritanud kerglennukipiloodi loa väljaandmiseks nõutava lennuoskuse tasemekontrolli kontrollpiloodi osavõtul. Lennuoskuse tasemekontrolli programm põhineb kerglennukipiloodi loa väljaandmiseks nõutaval lennueksamil;

b) Kui kerglennukipiloodi loa omanikul on nii ühe kolbmootoriga maalennukite kui ka ühe kolbmootoriga vesilennukite klassipädevusmärge, võib ta täita alapunkti a alapunktis 1 esitatud nõuded ühes neist klassidest või kombineerituna mõlemas klassis. Sel juhul tuleb vähemalt üks tund nõutavast lennuajast ja vähemalt kuus nõuetega ette nähtud 12-st stardist ja maandumisest sooritada mõlemas õhusõidukiklassis.

▼B

3. JAGU

Kergkopteri piloodiloa erinõuded – LAPL(H)

FCL.105.H Kergkopteripiloodi luba – õigused

Kergkopteri piloodiloa omanikul on õigus kaptenina juhtida ühe mootoriga koptereid lubatud suurima stardimassiga kuni 2 000 kg ning võtta pardale kuni kolm reisijat, mis tähendab, et õhusõiduki pardal ei tohi kunagi olla üle nelja inimese.

FCL.110.H Kergkopteripiloodi luba – nõutav kogemus ja selle arvestamine

a) Kergkopteri piloodiloa taotlejad peavad olema läbinud 40 tundi lennuõpet kopteril. Sellest vähemalt 35 tundi peab olema lennatud lennueksamil kasutataval kopteritüübil. Lennuõpe peab sisaldama vähemalt järgmist: (1) 20 tundi instruktoriga lennuõpet ning (2) kümme tundi soololennuaega instruktori järelevalve all, sealhulgas vähemalt viis tundi soololennuna toimuvaid marsruutlende ning vähemalt üks marsruutlend vähemalt 150 km (80 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse üks täieliku peatumisega maandumine muul lennuväljal kui lähtelennuväljal.

▼M7

b) Kogemuste arvestamine. Taotlejate eelnevat õhusõiduki kaptenina juhtimise kogemust võib arvestada alapunkti a nõuete täitmisena. Arvestamise ulatuse üle otsustab deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon või sertifitseeritud koolitusorganisatsioon, mille korraldatud koolituskursustel piloot osaleb, lähtudes sisseastumisel sooritatud lennukatsest, kuid see ei või: (1) olla pikem kui kogu lennuaeg õhusõiduki kaptenina; (2) ületada 50 % alapunktis a sätestatud lennutundidest; (3) hõlmata alapunkti a alapunktis 2 sätestatud nõudeid.

▼B

FCL.135.H Kergkopteripiloodi luba – õiguste laiendamine muule kopteriklassile või -variandile

a) Kergkopteri piloodiloa õigused kehtivad ainult lennueksamil kasutatud kopteritüübi ja -variandi kohta. Selle piirangu võib tühistada, kui piloot on teinud järgmist: (1) läbinud viis tundi lennuõpet, mis muu hulgas hõlmab: i) 15 starti, lähenemist ja maandumist koos instruktoriga, ii) 15 starti, lähenemist ja maandumist soololennul instruktori järelevalve all; (2) lennueksamit, et tõendada uue tüübiga seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. ►C1 Lennueksami käigus peab taotleja eksamineerijale tõendama ka selle uue tüübiga seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades: ◄ — käitamisprotseduurid, ▼C1 — lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine, ▼B — üldteadmised õhusõidukitest;

b) enne kui kergkopteri piloodiloa omanik tohib kasutada loast tulenevaid õigusi lennueksamil kasutatust erineval kopterivariandil, peab ta läbima erinevus- või tutvumiskoolituse vastavalt osas 21 esitatud kasutamissobivuse andmetele. Erinevuskoolituse kohta tehakse instruktori allkirjaga märge piloodi päevikusse või samaväärsesse dokumenti.

▼M11

FCL.140.H Kergkopteripiloodi luba (LAPL(H)) – Hiljutise lennukogemuse nõuded

Kergkopteripiloodi loa omanikud kasutavad loa õigusi konkreetsel kopteritüübil üksnes tingimusel, et nad on eelnenud 12 kuu jooksul teinud järgmist:

a) lennanud sama tüüpi kopteritel kaptenina või koos instruktoriga või soololennul instruktori järelevalve all vähemalt kuus lennutundi, sealhulgas sooritanud kuus starti, lähenemist ja maandumist ning läbinud täienduskoolituse, mis hõlmab vähemalt üht lennutundi koos instruktoriga;

b) sooritanud enne loaõiguste kasutamise jätkamist konkreetsel kopteritüübil lennuoskuse tasemekontrolli kontrollpiloodi osavõtul. Lennuoskuse tasemekontrolli programm põhineb kergkopteripiloodi loa väljaandmiseks nõutaval lennueksamil.

▼M12 —————

▼B

C ALAJAGU

▼M12

ERAPILOODILUBA (PPL)

▼B

1. JAGU

Üldnõuded

▼M12

FCL.200 Vanuse alammäär

Erapiloodiloa taotleja peab olema vähemalt 17-aastane.

▼B

FCL.205 Tingimused

Erapiloodiloa taotlejad peavad olema täitnud lennueksamil kasutatava õhusõiduki klassi- või tüübipädevuse nõuded vastavalt H alajaole.

▼M7

FCL.210 Koolituskursus

▼M12

a) Erapiloodiloa taotlejad peavad läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis.

b) Kursus peab hõlmama teoreetilisi teadmisi ja lennuõpet vastavalt taotletava erapiloodiloaga antavatele õigustele.

▼M7

c) Teoreetilisi teadmisi ja lennuõpet hõlmava koolituse võib lõpule viia muus deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis kui selles, kus taotleja koolituskursust alustas.

▼M12

FCL.215 Teooriaeksam

Erapiloodiloa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades:

a) üldteemad: — lennundusõigus; — inimvõimed; — meteoroloogia; — side ning — navigeerimine;

b) eri õhusõidukiliikidega seotud konkreetsed teemad: — aerodünaamika alused; — käitamisprotseduurid; — lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; — üldteadmised õhusõidukitest.

▼B

FCL.235 Lennueksam

▼M12

a) Erapiloodiloa taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oma suutlikkust tegutseda vastavat liiki õhusõiduki kaptenina ja et ta on omandanud teadmised selle kohta, kuidas teostada asjakohaseid protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.

b) Lennueksami sooritamiseks peab taotleja olema läbinud lennuõppe lennueksamil kasutatava õhusõidukiklassi või -tüübi kohta.

▼B

c) Soorituse nõuded (1) Lennueksam jagatakse eri osadeks, mis esindavad lendamiseks kasutatava õhusõidukiliigi lennu kõiki etappe. ▼M3 (2) Osa mis tahes punkti mitterahuldava soorituse korral loetakse kogu osa mitterahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab mitterahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult see kõnealune osa. Mitme osa mitterahuldav sooritus tähendab eksamil läbikukkumist. ▼B (3) Kui alapunkti 2 kohase korduseksami mis tahes osa, sealhulgas eelmisel eksamil edukalt sooritatud osa tulemus on ebarahuldav, loetakse kogu eksam ebarahuldavalt sooritatuks. (4) Kui kahe katsega ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada, tuleb õpet jätkata.

2. JAGU

Lennuki erapiloodiloa erinõuded – PPL(A)

FCL.205.A Lennuki erapiloodi luba – õigused

▼M11

a) Lennuki erapiloodi loa omanikel on õigus selle eest tasu saamata tegutseda vastavat liiki lennukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite kapteni või teise piloodina mitteärilistel lendudel ning kasutada kõiki kerglennukipiloodi loa omaniku õigusi.

▼B

b) Ilma et see piiraks eelmise alapunkti kohaldamist, võib instruktori või ►C1 kontrollpiloodi ◄ õigusi omav lennuki erapiloodi loa omanik saada tasu järgmistel juhtudel: (1) kerglennuki piloodiloa või lennuki erapiloodi loa taotlejate lennuõpetajana, (2) nimetatud lubade taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana, ▼M3 (3) nimetatud loale lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest. ▼B

FCL.210.A Lennuki erapiloodi luba – nõutav kogemus ja selle arvestamine

▼M4

a) Lennuki erapiloodi loa taotlejad peavad olema läbinud vähemalt 45 tundi lennuõpet lennukitel või fikseeritud jõuallikaga motopurilennukitel ja sellest viis tundi võib olla läbitud lennutreeningseadmel, sealhulgas vähemalt: (1) 25 tundi instruktoriga lennuõpet ja (2) 10 tundi soololennuaega instruktori järelevalve all, sealhulgas vähemalt viis tundi soololennuna toimuvaid marsruutlende ning vähemalt üks marsruutlend vähemalt 270 km (150 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse täieliku peatumisega maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväli.

▼M7

b) Erinõuded kerglennuki piloodi luba omavatele taotlejatele. Lennuki erapiloodi loa taotlejad, kellel on kerglennuki piloodi luba, peavad olema alates kerglennuki piloodi loa väljaandmisest lennanud vähemalt 15 lennutundi lennukitel, mis muu hulgas hõlmab vähemalt kümmet tundi lennuõpet deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis läbitud koolituskursusel. Kõnealune koolituskursus peab sisaldama vähemalt neli tundi soololennuaega instruktori järelevalve all, sealhulgas vähemalt kaks tundi soololennuna toimuvaid marsruutlende ning vähemalt ühe marsruutlennu vähemalt 270 km (150 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse täieliku peatumisega maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal.

c) ▼M12 Erinõuded taotlejatele, kellel on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1976 III lisa (SFCL-osa) kohaselt välja antud purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega. Lennuki erapiloodiloa taotlejad, kellel on purilennukipiloodi luba koos fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega, peavad olema lennanud: (1) pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õiguse saamist vähemalt 24 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil ja ▼M7 (2) vähemalt 15 tundi lennukitel lennuõpet deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni või sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni koolituskursuse raames, kusjuures täidetud peavad olema vähemalt alapunkti a alapunkti 2 nõuded.

▼B

d) Kogemuste arvestamine. Mõne muu õhusõidukiliigi (välja arvatud õhupallid) piloodi luba omavate taotlejate puhul võetakse arvesse kuni 10 % kogu lennuajast (kuid mitte üle kümne tunni) nimetatud õhusõidukite kaptenina. Kogemuse arvestamine ei tohi mingil juhul hõlmata alapunkti a alapunkti 2 nõudeid.

3. JAGU

Kopteri erapiloodi loa erinõuded – PPL(H)

FCL.205.H Kopteri erapiloodi luba – õigused

▼M11

a) Kopterierapiloodi loa omanikul on õigus selle eest tasu saamata tegutseda vastavat liiki kopteri kapteni või teise piloodina mitteärilistel lendudel ja kasutada kõiki kergkopteripiloodi loa omaniku õigusi.

▼B

b) Ilma et see piiraks eelmise alapunkti kohaldamist, võib instruktori või ►C1 kontrollpiloodi ◄ õigusi omav kopteri erapiloodi loa omanik saada tasu järgmistel juhtudel: (1) kergkopteri piloodiloa või kopteri erapiloodi loa taotlejate lennuõpetajana, (2) nimetatud lubade taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana, ▼M3 (3) nimetatud lubadele lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest. ▼B

FCL.210.H Kopteri erapiloodi luba – nõutav kogemus ja selle arvestamine

a) Kopteri erapiloodi loa taotlejad peavad olema läbinud vähemalt 45 tundi lennuõpet kopteritel, millest viis tundi võib olla läbitud lennuimitaatoril (FNPT) või lennu täisimitaatoril (FFS), sealhulgas vähemalt: (1) 25 tundi instruktoriga lennuõpet ning (2) kümme tundi soololennuaega instruktori järelevalve all, sealhulgas vähemalt viis tundi soololennuna toimuvaid marsruutlende ning vähemalt üks marsruutlend vähemalt 185 km (100 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse täieliku peatumisega maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal; (3) 45 lennuõppetunnist 35 peab olema kogutud lennueksamil kasutatavat tüüpi kopteril.

▼M7

b) Erinõuded kergkopteri piloodi luba omavatele taotlejatele. Kergkopteri piloodi luba omavad kopteri erapiloodi loa taotlejad peavad läbima koolituskursuse deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Koolituskursus peab sisaldama vähemalt viis tundi instruktoriga lennuõpet ning vähemalt ühe marsruutlennu vähemalt 185 km (100 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse täieliku peatumisega maandumised kahel muul lennuväljal kui lähtelennuväljal.

▼B

c) Mõne muu õhusõidukiliigi (välja arvatud õhupallid) piloodiluba omavate taotlejate puhul võetakse arvesse kuni 10 % kogu lennuajast (kuid mitte üle kuue tunni) nimetatud õhusõidukite kaptenina. Kogemuse arvestamine ei tohi mingil juhul hõlmata alapunkti a alapunkti 2 nõudeid.

4. JAGU

Õhulaeva erapiloodi loa erinõuded – PPL(Sa)

FCL.205.As Õhulaeva erapiloodi luba – õigused

a) Õhulaeva erapiloodi loa omanikul on õigus selle eest tasu saamata tegutseda vastava kategooria õhulaevade kapteni või teise piloodina mitteärilistel lendudel.

b) Ilma et see piiraks eelmise alapunkti kohaldamist, võib instruktori või ►C1 kontrollpiloodi ◄ õigusi omav õhulaeva erapiloodi loa omanik saada tasu järgmistel juhtudel: (1) õhulaeva erapiloodi loa taotlejate lennuõpetajana; (2) nimetatud loa taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana; ▼M3 (3) nimetatud loale lisatavate pädevusmärgete või tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest. ▼B

FCL.210.As Õhulaeva erapiloodi luba – nõutav kogemus ja selle arvestamine

a) Õhulaeva erapiloodi loa taotlejad peavad olema läbinud vähemalt 35 tundi lennuõpet õhulaevadel, millest viis tundi võib olla kogutud lennutreeningseadmel, sealhulgas vähemalt: (1) 25 tundi instruktoriga lennuõpet, sealhulgas: i) kolm tundi marsruutlennuõpet, sealhulgas üks marsruutlend vähemalt 65 km (35 meremiili) kaugusele, ii) kolm tundi instrumentaallennuõpet; (2) kaheksa starti ja maandumist lennuväljal koos mastile kinnitamise ja mastist vabastamise protseduuridega; (3) kaheksa tundi soololendu instruktori järelevalve all.

▼M12

b) Taotlejate puhul, kellel on komisjoni määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud õhupallipiloodiluba ja kes omavad kuumaõhulaevade juhtimise kvalifikatsiooni, võetakse arvesse 10 % kogu lennuajast (kuid mitte üle viie tunni) nimetatud õhulaevade kaptenina.

▼M12 —————

▼B

D ALAJAGU

AMETIPILOODI LUBA – CPL

1. JAGU

Üldnõuded

FCL.300 Ametipiloodi luba – vanuse alammäär

Ametipiloodi loa taotleja peab olema vähemalt 18-aastane.

FCL.305 Ametipiloodi luba – õigused ja tingimused

a) Õigused. Ametipiloodi loa omanikul on õigus teha vastavas õhusõidukiliigis järgmist: (1) kasutada kõiki kergõhusõiduki piloodiloa ja erapiloodi loa õigusi, (2) tegutseda kõikide muuks kui äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite kapteni või teise piloodina, (3) tegutseda ärilises lennutranspordis kõikide ühepiloodiõhusõidukite kaptenina, arvestades punktis FCL.060 ja käesolevas alajaos sätestatud piiranguid, (4) tegutseda ärilises lennutranspordis teise piloodina, arvestades punktis FCL.060 sätestatud piiranguid.

b) Tingimused. Ametipiloodi loa taotleja peab olema täitnud lennueksamil kasutatava õhusõiduki klassi- või tüübipädevuse nõuded.

FCL.310 Ametipiloodi luba – teooriaeksam

Ametipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades:

— lennundusõigus,

▼C1

— üldteadmised õhusõidukitest – õhusõiduki konstruktsioon/süsteemid/jõuseade,

▼B

— üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid,

— mass ja tsentreering,

— lennutehnilised näitajad,

— lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine,

— inimvõimed,

— meteoroloogia,

— üldnavigatsioon,

— raadionavigatsioon,

— käitamisprotseduurid,

— aerodünaamika alused,

— visuaallennureeglite kohane (VFR) side.

FCL.315 Ametipiloodi luba – koolituskursus

Ametipiloodi loa taotleja peab olema läbinud teooriakoolituse ja lennukoolituse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis vastavalt käesoleva osa 3. liitele.

FCL.320 Ametipiloodi luba – lennueksam

Ametipiloodi loa taotleja peab sooritama käesoleva osa 4. liite kohase lennueksami, et tõendada oskust sooritada vastavat liiki õhusõiduki kaptenina protseduure ja manöövreid antavatele õigustele vastava kompetentsusega.

2. JAGU

Lennukite erinõuded – CPL(A)

▼M4

FCL.315.A Ametipiloodi luba – koolituskursus

Ametipiloodi loa väljaandmiseks vajalikud teoreetilised teadmised ja lennuõpe peavad sisaldama häireolukorra ennetamise ja lahendamise koolitust.

▼B

FCL.325.A Lennuki ametipiloodi luba – erinõuded teise piloodi loa omanikele

Enne lennuki ametipiloodi loast tulenevate õiguste kasutamist peab teise piloodi loa omanik olema lennukitel lennanud:

a) 70 lennutundi: (1) kaptenina või (2) vähemalt kümme tundi kaptenina ning ülejäänud aja kaptenistažöörina. Nimetatud 70-tunnist 20 peavad olema lennatud kaptenina visuaallennureeglite kohastel marsruutlendudel, või vähemalt kümme lennutundi marsruutlendudel kaptenina ja kümme tundi kaptenistažöörina. See peab hõlmama visuaallennureeglite kohast marsruutlendu vähemalt 540 km (300 meremiili) kaugusele, mille käigus tehakse kaptenina täieliku peatumisega maandumine kahel eri lennuväljal;

b) lennuki ametipiloodi loa moodulkursuse elemendid vastavalt käesoleva osa 3. liite E-jao alapunkti 10 alapunktile a ja alapunktile 11 ning

c) punkti FCL.320 kohase lennuki ametipiloodi loa lennueksami.

E ALAJAGU

TEISE PILOODI LUBA – MPL

FCL.400.A Teise piloodi luba – vanuse alammäär

Teise piloodi loa taotleja peab olema vähemalt 18-aastane.

FCL.405.A Teise piloodi luba – õigused

a) Teise piloodi loa omanikul on õigus tegutseda teise piloodiga käitatava lennuki teise piloodina.

b) Teise piloodi loa omanik võib lisaks omandada järgmised õigused: (1) lennuki erapiloodi loa omaniku õigused, kui ta täidab C alajaos sätestatud lennuki erapiloodi loa nõuded; (2) lennuki ametipiloodi loa omaniku õigused, kui ta täidab punkti FCL.325.A nõuded.

c) Teise piloodi loa omaniku lennuki instrumentaallennupädevusmärge kehtib ainult teise piloodiga käitatavate lennukite kohta. Lennuki instrumentaallennupädevusmärkest tulenevaid õigusi võib laiendada ühepiloodilennukite juhtimisele, kui loaomanik on läbinud ühe piloodiga instrumentaallendude kaptenina tegutsemiseks nõutava koolituse ja sooritanud ainupiloodina lennuki instrumentaallennupädevuse lennueksami.

▼M8

FCL.410.A Teise piloodi luba – koolituskursus ja teooriaeksam

a) Kursus.

Teise piloodi loa taotleja peab olema läbinud teooriakoolituse ja lennukoolituse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis vastavalt käesoleva lisa (FCL osa) 5. liitele.

b) Eksam.

Teise piloodi loa taotleja peab tõendama teoreetiliste teadmiste taset, mida nõutakse vastavalt punktile FCL.515 lennuki liinipiloodi loa omanikelt, ning mitmepiloodi tüübipädevust.

▼B

FCL.415.A Teise piloodi luba – praktilised oskused

a) Teise piloodi loa taotleja peab pideva hindamise käigus tõendama käesoleva osa 5. liites sätestatud kompetentsi hindamise moodulite täitmiseks vajalike oskuste olemasolu nii piloteeriva kui ka jälgiva piloodina mitme piloodiga mitme turbiinmootoriga lennukil visuaallennureeglite ja instrumentaallennureeglite kohaselt lennates.

b) Pärast koolituskursuse läbimist peab taotleja sooritama käesoleva osa 9. liite kohase lennueksami, et tõendada oskust sooritada vajalikke protseduure ja manöövreid antavatele õigustele vastava kompetentsusega. Lennueksam tuleb teha sama tüüpi lennukil, mida kasutati teise piloodi loa integreeritud koolituskursuse edasijõudnute faasis, või seda tüüpi kujutaval lennu täisimitaatoril (FFS).

F ALAJAGU

LIINIPILOODI LUBA – ATPL

1. JAGU

Üldnõuded

FCL.500 Liinipiloodi luba – vanuse alammäär

Liinipiloodi loa taotleja peab olema vähemalt 21-aastane.

FCL.505 Liinipiloodi luba – õigused

a) Liinipiloodi loa omanikul on õigus teha vastavas õhusõidukiliigis järgmist: (1) kasutada kõiki kergõhusõiduki piloodiloa, erapiloodi loa ja ametipiloodiloa õigusi, (2) tegutseda õhusõiduki kaptenina ärilises lennutranspordis.

b) Liinipiloodi loa taotleja peab olema täitnud lennueksamil kasutatava õhusõiduki tüübipädevuse nõuded.

FCL.515 Liinipiloodi luba – koolituskursus ja teooriaeksam

a) Kursus. Liinipiloodi loa taotlejad peavad olema läbinud koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab olema käesoleva osa 3. liite kohane integreeritud koolituskursus või moodulkursus.

b) Eksam. Liinipiloodi loa taotlejad peavad tõendama antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades: — lennundusõigus, ▼C1 — üldteadmised õhusõidukitest – õhusõiduki konstruktsioon/süsteemid/jõuseade, ▼B — üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid, — mass ja tsentreering, — lennutehnilised näitajad, — lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine, — inimvõimed, — meteoroloogia, — üldnavigatsioon, — raadionavigatsioon, — käitamisprotseduurid, — aerodünaamika alused, — visuaallennureeglite kohane (VFR) side, — instrumentaallennureeglite kohane (IFR) side.

2. JAGU

Lennukite erinõuded – ATPL(A)

FCL.505.A Liinilennukipiloodi luba – õiguste piirangud teise piloodi loa omanikele

Kui liinilennuki piloodiloa omanikul on varem olnud üksnes teise piloodi luba, kehtivad tema õigused ainult mitmepiloodilennu kohta, kui loaomanik ei ole täitnud punkti FCL.405.A alapunkti b alapunkti 2 ja alapunkti c ühepiloodilennu nõudeid.

FCL.510.A Liinilennukipiloodi luba – eeltingimused, kogemused ja nende arvestamine

a) Eeltingimused. Liinilennuki piloodiloa taotlejal peab olema: (1) teise piloodi luba või (2) lennuki ametipiloodi luba ja mitme mootoriga lennuki instrumentaallennupädevus. Sel juhul peab taotleja olema läbinud ka lennumeeskonna koostöökoolituse.

b) Kogemused. Liinilennuki piloodiloa taotlejad peavad olema lennanud lennukitel vähemalt 1 500 lennutundi, mis muu hulgas hõlmab vähemalt järgmist: (1) 500 tundi mitmepiloodilennuki lendudel; (2) i) 500 tundi kaptenistažöörina või ii) 250 tundi kaptenina või iii) 250 tundi, sealhulgas vähemalt 70 tundi kaptenina ning ülejäänud aja kaptenistažöörina; (3) 200 tundi marsruutlennuaega, sealhulgas vähemalt 100 tundi kapteni või kaptenistažöörina; (4) 75 tundi instrumentaalaega, millest kuni 30 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg, ning (5) 100 öölennutundi kapteni või teise piloodina. 1 500 lennutunnist kuni 100 võib olla kogutud lennu täisimitaatoril (FFS) või lennuimitaatoril (FNPT). Nimetatud 100 tunnist kuni 25 võib olla kogutud lennuimitaatoril.

c) Kogemuste arvestamine (1) Muude õhusõidukiliikide piloodilubade omanike puhul arvestatakse lennuaega järgmiselt: i) fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite või purilennukite puhul kuni 30 lennutundi kaptenina, ii) kopterite puhul kuni 50 % kogu alapunktis b sätestatud lennuajast. ▼M3 (2) Liikmesriigis kehtivate normide kohaselt välja antud pardainseneriloa omanikel arvestatakse juurde kuni 50 % pardainseneri ajast, kuid mitte üle 250 tunni. Need 250 tundi võib arvestada alapunktis b sätestatud 1 500 tunni nõudena ja alapunkti b alapunktis 1 sätestatud 500 tunni nõudena, tingimusel et kogu arvestatav aeg ei ületaks kummagi alapunkti puhul 250 tundi. ▼B

d) Alapunktis b nõutav kogemus peab olema omandatud enne lennuki liinipiloodi eksami sooritamist.

FCL.520.A Liinilennukipiloodi luba – lennueksam

Liinilennuki piloodiloa taotleja peab sooritama käesoleva osa 9. liite kohase lennueksami, et tõendada oskust sooritada mitmepiloodilennuki kaptenina instrumentaallennureeglite kohases lennutegevuses protseduure ja manöövreid antavatele õigustele vastava kompetentsusega.

Lennueksam tehakse lennuki või vastavat lennukitüüpi nõuetekohaselt esindaval lennu täisimitaatoril (FFS).

3. JAGU

Kopterite erinõuded – ATPL(H)

FCL.510.H Liinikopteripiloodi luba – eeltingimused, kogemused ja nende arvestamine

Liinikopteri piloodiloa taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:

a) tal peab olema kopteri ametipiloodi luba ja mitmepiloodikopteri tüübipädevusmärge ning ta peab olema läbinud lennumeeskonna koostöökoolituse;

b) ta peab olema lennanud kopteripiloodina vähemalt 1 000 lennutundi, mis muu hulgas hõlmab vähemalt järgmist: (1) 350 tundi mitmepiloodikopteritel, (2) i) 250 tundi kaptenina või ii) 100 tundi kapteni ja 150 tundi kaptenistažöörina või iii) 250 tundi kaptenistažöörina mitmepiloodikopteritel. Sel juhul kehtivad liinikopteri piloodiloa õigused ainult mitmepiloodilennu õiguste koha, kuni loaomanikul on täitunud 100 lennutundi kaptenina; (3) 200 tundi marsruutlennuaega, sealhulgas vähemalt 100 tundi kapteni või kaptenistažöörina; (4) 30 tundi instrumentaalaega, millest kuni kümme tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg, ning (5) 100 öölennutundi kapteni või teise piloodina. Nimetatud 1 000 lennutunnist kuni 100 võib olla kogutud lennutreeningseadmel, sealhulgas kuni 25 tundi lennuimitaatoril.

c) Lennuaega lennukitega võib arvestada kuni 50 % ulatuses alapunktis b sätestatud lennuaja nõuetest.

d) Alapunktis b nõutav kogemus peab olema omandatud enne liinikopteripiloodi eksami sooritamist.

FCL.520.H Liinikopteripiloodi luba – lennueksam

Liinikopteri piloodiloa taotleja peab sooritama käesoleva osa 9. liite kohase lennueksami, et tõendada oskust sooritada mitmepiloodikopteri kaptenina protseduure ja manöövreid antavatele õigustele vastava kompetentsusega.

Lennueksam tehakse kopteri või vastavat kopteritüüpi nõuetekohaselt esindaval lennu täisimitaatoril (FFS).

G ALAJAGU

INSTRUMENTAALLENNU PÄDEVUSMÄRGE – IR

1. JAGU

Üldnõuded

▼M12

FCL.600 IR – üldist

Kui punktis FCL.835 ei ole sätestatud teisiti, võivad instrumentaallennureeglite kohaseid lende lennuki, kopteri, õhulaeva või vertikaalstardiga õhusõidukiga teha üksnes sellised erapiloodiloa, ametipiloodiloa, teise piloodi loa ja liinipiloodiloa omanikud, kellel on vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärge; vastava õhusõidukiliigi instrumentaallennupädevusmärke puudumise korral võivad eespool nimetatud lubade omanikud selliseid lende teha vaid juhul, kui nad sooritavad lennueksamit või saavad lennuõpet koos instruktoriga.

▼B

FCL.605 Instrumentaallennu pädevusmärge – õigused

▼M5

a) Instrumentaallennupädevusmärke omanikul on õigus lennata õhusõidukiga instrumentaallennureeglite kohaselt, sh teha PBN-lende, minimaalsel otsusekõrgusel kuni 200 jalga (60 meetrit).

▼B

b) Mitme mootoriga õhusõidukite instrumentaallennupädevusmärke puhul laieneb nimetatud õigus ka otsusekõrguseni alla 200 jala (60 meetrit), kui taotleja on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis erikoolituse ja sooritanud mitmepiloodiõhusõidukil käesoleva osa 9. liites kirjeldatud lennueksami 6. osa.

c) Instrumentaallennu pädevusmärke omanikud kasutavad oma õigusi vastavalt käesoleva osa 8. liites sätestatud tingimustele.

d) Helikopterid. Mitmepiloodikopteritel instrumentaallennureeglite kohases lennutegevuses kaptenina tegutsemiseks peab kopteri instrumentaallennupädevusmärke omanik olema kogunud vähemalt 70 tundi instrumentaalaega, millest 30 tundi võib olla maapealne instrumentaalaeg.

FCL.610 Instrumentaallennu pädevusmärge – eeltingimused ja kogemuste arvestamine

Instrumentaallennu pädevusmärke taotleja peab vastama järgmistele nõuetele.

a) Ta peab omama: (1) vähemalt vastava õhusõidukiliigi erapiloodi luba; ▼M3 i) punkti FCL.810 kohast öölennuõigust, kui instrumentaallennupädevusmärkest tulenevaid õigusi kavatsetakse kasutada öösel, või ▼B ii) mõne muu õhusõidukiliigi liinipiloodi luba või (2) vastava õhusõidukiliigi ametipiloodi luba.

▼M3

b) olema kogunud kaptenina vähemalt 50 tundi marsruutlennuaega lennukitel, fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, kopteritel või õhulaevadel, sellest vähemalt kümme (õhulaevade puhul vähemalt 20 tundi) asjakohastel õhusõidukiliikidel.

▼B

c) Helikopterid. Liinikopteripiloodi (instrumentaallennupädevusega), liinikopteripiloodi, kopteri ametipiloodi (instrumentaallennupädevusega) või kopteri ametipiloodi integreeritud koolituskursuse läbinud taotlejad on alapunktis b nimetatud nõudest vabastatud.

FCL.615 Instrumentaallennu pädevusmärge – teoreetilised teadmised ja lennuõpe

a) Kursus. Instrumentaallennu pädevusmärke taotlejad peavad olema läbinud teoreetiliste teadmiste ja lennuõppe kursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis. See kursus peab olema üks alljärgnevatest kursustest: (1) käesoleva osa 3. liite kohane integreeritud koolituskursus, mis sisaldab instrumentaallennuõpet, või (2) käesoleva osa 6. liite kohane moodulkursus.

▼M3

b) Eksam. Taotlejad peavad tõendama neile antavatele õigustele vastavat teadmiste taset järgmistes valdkondades: — lennundusõigus, — üldteadmised õhusõidukitest – lennuinstrumendid, — lennu planeerimine ja lennu kulgemise jälgimine, — inimvõimed, — meteoroloogia, — raadionavigatsioon, — instrumentaallennureeglite kohane (IFR) side.

▼B

FCL.620 Instrumentaallennu pädevusmärge – lennueksam

a) Instrumentaallennu pädevusmärke taotleja peab sooritama käesoleva osa 7. liite kohase lennueksami, et tõendada oskust sooritada vajalikke protseduure ja manöövreid talle antavatele õigustele vastava kompetentsusega.

b) Mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks tehakse eksam mitme mootoriga õhusõidukil. Ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks tehakse eksam ühe mootoriga õhusõidukil. ►C1 Kere pikiteljel asuva mitme mootoriga lennukit ◄ käsitatakse käesoleva alapunkti kohaldamisel ühe mootoriga lennukina.

▼M12

c) Kui taotleja on mitme mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärke saamiseks sooritanud lennueksami sellisel mitme mootoriga ühepiloodilennukil, mille puhul nõutakse klassipädevusmärget, lisatakse ühe mootoriga õhusõiduki instrumentaallennupädevusmärge kõikidele ühe mootoriga õhusõidukite klassi- või tüübipädevusmärgetele, mis asjaomasele taotlejale on välja antud.

▼M11

FCL.625 Instrumentaallennu pädevusmärge – kehtivus, pikendamine ja taastamine

a) Kehtivus

Instrumentaallennu pädevusmärge kehtib üks aasta.

b) Pikendamine

(1) Instrumentaallennu pädevusmärke kehtivust pikendatakse pädevusmärke kehtivuse lõppemisele vahetult eelneva kolme kuu jooksul, kui kehtivuse pikendamise kriteeriumid on asjaomase õhusõidukiliigi puhul täidetud.

(2) Kui taotlejad otsustavad täita kehtivuse pikendamise nõuded enne alapunktis 1 osutatud kuupäeva, algab uus kehtivusaeg lennuoskuse tasemekontrolli sooritamise kuupäeval.

(3) Taotlejad, kes ei ole enne instrumentaallennu pädevusmärke kehtivuse lõppkuupäeva instrumentaallennuoskuse tasemekontrolli vastavat osa edukalt sooritanud, võivad instrumentaallennuõigust kasutada ainult juhul, kui nad on edukalt sooritanud instrumentaallennuoskuse tasemekontrolli.

c) Taastamine

Taotlejad, kelle instrumentaallennu pädevusmärke kehtivus on lõppenud, peavad oma õiguste taastamiseks tegema järgmist:

(1) läbima sertifitseeritud k