02001D0507(01) — ET — 04.07.2006 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B NÕUKOGU OTSUS, 26. juuni 2001, Euroopa Ühenduse ühinemise kohta kommertsveokitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määrusega nr 19 (2001/507/EÜ) (ELT L 183 6.7.2001, lk 35)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

26. juuni 2001,

Euroopa Ühenduse ühinemise kohta kommertsveokitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määrusega nr 19

(2001/507/EÜ)







▼M1

Ainus artikkel

Euroopa Ühendus ühineb kommertsveokitele ja nende haagistele mõeldud protekteeritud õhkrehvide tootmismenetluse tüübikinnitust käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga 109.

Alates 13. septembrist 2006 kohaldatakse lisas esitatud eeskirja 109 sätteid kohustusliku tingimusena nimetatud eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate protekteeritud rehvide ühenduse turule viimisel.

▼M1









EESKIRI 109

ÜHTSED SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD KOMMERTSVEOKITELE JA NENDE HAAGISTELE MÕELDUD TAASTATUD ÕHKREHVIDE TOOTMISMENETLUSE TÜÜBIKINNITUST

(konsolideeritud versioon)

SISUKORD EESKIRI 1. Reguleerimisala 2. Mõisted 3. Märgised 4. Tüübikinnituse taotlemine 5. Tüübikinnitus 6. Nõuded 7. Spetsifikatsioonid 8. Tüübikinnituse muutmine 9. Toodangu vastavus nõuetele 10. Sanktsioonid toodangu nõuetele mittevastavuse korral 11. Tootmise lõplik peatamine 12. Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste, katselaborite ning haldusasutuste nimed ja aadressid LISAD 1. lisa – Teatis tüübikinnituse andmise, pikendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või rehvide taastamisega tegeleva tootmisüksuse tegevuse lõpliku peatamise kohta vastavalt eeskirjale nr 109 2. lisa – Tüübikinnitusmärgi paigutus 3. lisa – Taastatud rehvi märgistuse paigutus 4. lisa – Koormusindeksite ja neile vastavate kandevõimete loetelu 5. lisa – Rehvimõõdu tähistus ja mõõtmed 6. lisa – Õhkrehvide mõõtmise meetod 7. lisa – Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord 1. liide – Kestvuskatse kava 2. liide – Seos rõhuindeksi ja rõhuühikute vahel 8. lisa – Kandevõime sõltuvus kiirusest kommertsveoki radiaal- ja diagonaalrehvide korral 9. lisa – Selgitav joonis

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse teedel kasutatavatele kommertsveokitele ja nende haagistele paigaldamiseks ette nähtud taastatud rehvide tootmise suhtes. Eeskirja ei kohaldata siiski järgmise suhtes:

1.1. sõiduautode ja nende haagiste taastatud rehvid;

1.2. taastatud rehvid, mis on ette nähtud maksimumkiirusele alla 80 km/h;

1.3. jalg- ja mootorrataste rehvid;

1.4. rehvid, mis on algselt valmistatud ilma kiiruskategooria ja/või koormusindeksiteta;

1.5. rehvid, mis on algselt valmistatud ilma tüübikinnituseta ning ilma E- või e-märgita.

2. MÕISTED – vt ka 9. lisa joonis

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1. Taastatud õhkrehvide valik – punktis 4.1.4 osutatud taastatud õhkrehvide valik.

2.2. Õhkrehvi konstruktsioon – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eelkõige eristatakse järgmisi konstruktsioone.

2.2.1. Diagonaalrehv ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehv – õhkrehvi konstruktsioon, mille korral koordi kihid ulatuvad randini ja paiknevad vastasnurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90o.

2.2.2. Diagonaal-vöörehv – diagonaalrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mis on lähedased põhimiku omadele.

2.2.3. Radiaalrehv – rehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja on asetatud sisuliselt 90o all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga.

2.3. Kasutusliik

2.3.1. Tavaline rehv – tavaliseks maanteekasutuseks ettenähtud rehv.

2.3.2. Spetsiaalkasutusega rehv – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja piiratud kiirusel kasutamiseks ettenähtud rehv.

2.3.3. Talverehv – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil.

2.4. Rant – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal.

2.5. Koort – kiud, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga.

2.6. Kiht – kummiga kaetud paralleelsed koordi kihid.

2.7. Vöö – radiaalrehvi või diagonaal-vöörehvi puhul materjali(de) kiht (kihid) turvise all, mis on sisuliselt asetatud turvise keskjoone suunas, piiramaks põhimiku ringsuunalist liikumist.

2.8. Vahepadjand – diagonaalrehvile kinnitatav vahekiht põhimiku ja turvise vahel.

2.9. Kaitsev vahepadjand – radiaalrehvi puhul täiendav turvise ja vöö vaheline kiht vöö vigastuste minimeerimiseks.

2.10. Kaitsepõll – materjal randi piirkonnas põhimiku kaitseks rattavelje põhjustatud hõõrdumise või abrasiooni vastu.

2.11. Põhimik – õhkrehvi struktuuriosa, mis pole turvis ega välimised kummist küljed ning mis rõhu all kannab koormust.

2.12. Turvis – õhkrehvi osa, mis on välja töötatud kokkupuuteks maapinnaga, kaitseb põhimikku mehaaniliste vigastuste eest ja soodustab haakumist maapinnaga.

2.13. Külg – õhkrehvi osa turvise ja rattaäärisega kaetud ala vahel.

2.14. Rehvi alaosa – piirkond ristlõike maksimumlaiust tähistava joone ja piirkonna vahel, mis peab olema kaetud velje servaga.

2.15. Turvise soon – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel.

2.16. Ristlõike laius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.

2.17. Üldlaius – joonkaugus rõhu all oleva, kindlaksmääratud mõõteveljele kinnitatud õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused.

2.18. Ristlõike kõrgus – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest.

2.19. Nominaalne ristlõikesuhe – sajakordne arv, mis on saadud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel ristlõike nimilaiust väljendava arvuga, kui mõlemad arvud on väljendatud samades ühikutes.

2.20. Välisläbimõõt – rõhu all oleva vasttaastatud rehvi üldläbimõõt.

2.21. Rehvimõõdu tähistus – tähistus, mis näitab järgmist:

2.21.1. ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus;

2.21.2. nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud rehvide puhul, mille mõõdu tähistus on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas olevate tabelite esimeses veerus;

2.21.3. kokkuleppelist arvu „d“ (sümbolit „d“), mis märgib velje nimiläbimõõtu ja mis vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100). Tähistuses võib kasutada mõlemale mõõtesüsteemile vastavaid arve.

2.21.3.1. Järgnevalt on esitatud millimeetrites väljendatud sümboli „d“ väärtused.







Velje nimiläbimõõdu kood „d“ Sümboli „d“ väärtus millimeetrites 8 9 10 11 12 13 14 203 229 254 279 305 330 356 15 16 17 18 19 381 406 432 457 483 20 21 22 24 25 508 533 559 610 635 14,5 16,5 17,5 19,5 20,5 22,5 24,5 368 419 445 495 521 572 622 26 28 30 660 711 762

2.22. Velje nimiläbimõõt (d) – sellise velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on mõeldud.

2.23. Velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid.

2.24. Mõõtevelg – velg, mis on mis tahes ühes või mitmes rahvusvahelises rehvistandardis teatava rehvimõõdu tähistuse puhul määratletud kui „mõõtevelje laius“ või „velje teoreetiline laius“.

2.25. Katsevelg – velg, mis on ühes rahvusvahelistest rehvistandarditest kindlaks määratud kui kõnealuse rehvimõõdu tähistuse ja rehvitüübi jaoks tunnustatud või soovituslik või lubatud velg.

2.26. Rahvusvaheline rehvistandard – üks järgmistest normdokumentidest:

a) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) ( 1 ): „Standards Manual“;

b) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1) : „Engineering Design Information – obsolete data“;

c) The Tire and Rim Association Inc. (TRA) ( 2 ): „Year Book“;

d) The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) ( 3 ): „Year Book“;

e) The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) ( 4 ): „Standards Manual“;

f) Associação Brasileira de Pneus e Aros (ABPA) ( 5 ): „Manual de Normas Técnicas“;

g) Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) ( 6 ): „Data Book“.

Rehvistandardeid on võimalik saada järgmistelt aadressidelt:

2.27. Murenemine – kummitükkide eraldumine turvisest.

2.28. Koordi eraldumine – koortkanga eraldumine kummikatte küljest.

2.29. Kihi eraldumine – naaberkihtide eraldumine.

2.30. Turvise eraldumine – turvise eemaldumine põhimikust.

2.31. Ekspluatatsioonikirjeldus – rehvi koormusindeksi ja kiiruskategooria erikombinatsioon.

2.32. Koormusindeks – arvkood, mis näitab koormust, mida rehv võib kanda kiirusel, mis vastab vastavale kiiruskategooriale ja rehvi töötades vastavalt tootja poolt ette nähtud hooldustingimustele. Õhkrehvil võib olla rohkem kui üks koormusindeks, näitamaks selle kandevõimet kasutamisel üksikasetuses või üksik- ja topeltasetuses või näitamaks alternatiivset kandevõimet („unikaalset punkti“), mille puhul kandevõime muutumine vastavalt punktile 2.35 ja käesoleva eeskirja 8. lisale ei ole lubatud.

Koormusindeksid ja neile vastavad koormused on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.

2.33. Kiiruskategooria

2.33.1. Tähtkood, mis näitab kiirust, millel rehv võib kanda vastava koormusindeksi poolt näidatud koormust.

2.33.2. Kiiruskategooriad ja neile vastavad kiirused on esitatud järgmises tabelis:







Kiiruskategooria Vastav maksimaalne kiirus (km/h) F G J K L M N P Q R S T U H 80 90 100 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 210

2.34. Unikaalne punkt – täiendav ekspluatatsioonikirjeldus, mis märgitakse tavalise ekspluatatsioonikirjelduse kõrvale, aga mida ei tohi kasutada kandevõime muutumise arvutamiseks, nagu on määratletud punktis 2.35 ning käesoleva eeskirja 8. lisas.

2.35. Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele – rehvi alternatiivne kandevõime kasutatuna kiirusel, mis erineb normaalse ekspluatatsioonikirjelduse kiiruse sümboliga näidatust. Lubatud muutumised on esitatud käesoleva eeskirja 8. lisa tabelis.

2.36. Taastamisega tegelev tootmisüksus – tegevuskoht või lokaliseerunud tegevuskohtade rühm, kus toodetakse taastatud rehve.

2.37. Taastamine – üldnimetus kasutatud rehvi taastamise kohta kulunud turvise asendamise teel uue materjaliga. Võib sisaldada ka külje välispinna uuendamist ja kaitsva vahepadjandi harjakihtide asendamist. Taastamine hõlmab järgmisi töötlemismeetodeid:

2.37.1. turvise taastamine – turvise asendamine;

2.37.2. taastamine külgede ülekatmisega – turvise asendamine ja külje osaline taastamine uue materjaliga;

2.37.3. täielik taastamine – turvise asendamine ja külje taastamine koos rehvi alaosaga tervikuna või osaliselt.

2.38. Mantel – kulunud rehv, kaasa arvatud põhimik ning järelejäänud turvis ja küljematerjal.

2.39. Koorimine – vana materjali eemaldamine mantlilt, valmistamaks pinda ette uue materjali jaoks.

2.40. Parandamine – kahjustatud mantli parandustööd tunnustatud piirides.

2.41. Turvisematerjal – materjal, mille seisukord on sobiv kulunud turvise asendamiseks. See võib esineda mitmel erineval kujul, nagu näiteks järgmistel:

2.41.1. rehvitaastusprofiil – valmislõigatud ribad materjalist, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saavutamiseks ja mis seejärel paigaldatakse külmalt ettevalmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

2.41.2. parandusriba – turvisematerjali riba, mis pressitakse ja mähitakse vahetult selleks ettevalmistatud mantlile kuni vajaliku ristlõikeprofiili moodustumiseni. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

2.41.3. vahetult pressitav materjal – turvisematerjal, mida pressitakse vajaliku ristlõikeprofiili saamiseks ja pressitakse otse ettevalmistatud mantlile. Uus materjal tuleb vulkaniseerida;

2.41.4. eelnevalt vulkaniseeritud materjal – mantlile kinnitatud, eelnevalt vormitud ja vulkaniseeritud turvis. Uus materjal tuleb mantliga siduda.

2.42. Küljekate – materjal, mida kasutatakse mantli külgede katmiseks, võimaldamaks nõutava märgistuse vormimist.

2.43. Tihenduskumm – uue turvise ja mantli vahel siduva kihina ning samuti pisivigastuste parandamiseks kasutatav materjal.

2.44. Sideaine – kleeplahus uute materjalide paigalhoidmiseks enne vulkaniseerimist.

2.45. Vulkaniseerimine – uue materjali füüsikaliste omaduste muutumine, mis kaasneb tavaliselt kuumuse ja rõhu rakendamisega kindla ajavahemiku jookusul kontrollitud tingimustes.

3. MÄRGISED

3.1. Taastatud rehvi märgistuse paigutuse näidis on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

3.2. Taastatud rehvidel tuleb näidata sümmeetriliste rehvide korral mõlemal küljel ja asümmeetriliste rehvide korral vähemalt välimisel küljel järgmised andmed:

3.2.1. kaubanimi või kaubamärk;

3.2.2. rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud punktis 2.21;

3.2.3. konstruktsiooni tähis järgmiselt:

3.2.3.1. diagonaalrehvidel – kas ilma tähiseta või velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht „D“;

3.2.3.2. radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht „R“ ja soovi korral sõna „RADIAL“;

3.2.3.3. diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähise ette paigutatud täht „B“ ja lisaks sõnad „BIAS-BELTED“;

3.2.4. ekspluatatsioonikirjeldus, mis sisaldab järgmist:

3.2.4.1. rehvi nimikandevõime(te) tähist punktis 2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul;

3.2.4.2. rehvi nominaalkiiruse tähist punktis 2.33 ette nähtud sümboli kujul;

3.2.5. vajaduse korral ühte alternatiivset ekspluatatsioonikirjeldust – unikaalset punkti – mis sisaldab järgmist:

3.2.5.1. rehvi kandevõime(te) tähist punktis 2.32 ette nähtud koormusindeksi(te) kujul;

3.2.5.2. maksimaalse kiiruse tähist punktis 2.33 ette nähtud sümboli kujul;

3.2.6. sõna „TUBELESS“, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita;

3.2.7. talverehvi korral märget M+S või MS või M.S. või M&S;

3.2.8. taastamise kuupäeva järgmiselt:

3.2.8.1. kuni 31. detsembrini 1999: kas punktis 3.2.8.2 määratletud kujul või kolmest numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest näitavad taastamise nädalat ja kolmas aastat vastavas kümnendis. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala numbriga näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks võib märgistus „253“ osutada rehvile, mis taastati 1993. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.

Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele;

3.2.8.2. alates 1. jaanuarist 2000: neljast numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest näitavad nädalat ning kolmas ja neljas aastat, mil rehv taastati. Kuupäevakood võib hõlmata tootmisperioodi, mis hõlmab nädala numbriga näidatud nädalat ja veel kuni kolme sellele järgnevat nädalat. Näiteks võib märgistus „2503“ osutada rehvile, mis taastati 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal.

Kuupäevakoodi võib märkida vaid ühele küljele;

3.2.9. rehvide korral, millel võib turvist taastada, sümbol „ Ohm“ vähemalt 20 mm läbimõõduga ringis või sõna „REGROOVABLE“, mis on pressitud mõlema külje sisse või peale;

3.2.10. rehvirõhu tähis „PSI“ indeksiga, mida kasutatakse koormuse/kiiruse kestvuskatsetel, nagu on selgitatud käesoleva eeskirja 7. lisa 2. liites.

Selle tähise võib paigutada vaid ühele küljele;

3.2.11. sõna „RETREAD“ või „REMOULD“ (pärast 1. jaanuari 1999 kasutatakse üksnes sõna „RETREAD“). Taastaja soovi korral võib lisada sellesama sõna muudes keeltes;

3.2.12. spetsiaalkasutusega rehvide korral ( 7 ) märge „ET“ või „ML“ või „MPT“.

3.3. Enne tüübikinnitust peab rehvidel olema piisavalt suur vaba pind tüübikinnitusmärgi mahutamiseks, nagu on osutatud punktis 5.8 ja käesoleva eeskirja 2. lisas.

3.4. Tüübikinnituse saamise järel tuleb punktis 5.8 osutatud ja käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud märgised kinnitada punktis 3.3 osutatud vabale pinnale. Selle märgistuse võib kinnitada vaid ühele küljele.

3.5. Punktis 3.2 osutatud märgised ja punktides 3.4 ja 5.8 sätestatud tüübikinnitusmärk peavad olema selgelt loetavad ning need tuleb pressida rehvi sisse või peale või püsivalt rehvile märkida.

3.6. Kui algse tootja spetsifikatsioonid on pärast rehvide taastamist veel loetavad, käsitatakse neid taastaja poolsete taastatud rehvi spetsifikatsioonidena. Kui algsed spetsifikatsioonid pärast taastamist ei kehti, tuleb need täielikult eemaldada.

3.7. Algne E- või e-tüübikinnitusmärk ja tüübikinnitusnumber ning mis tahes muu järgneva taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitusmärk ja tüübikinnitusnumber tuleb kehtivuse lõppedes eemaldada.

4. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

Taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinnitamiseks kohaldatakse järgmist menetlust.

4.1. Taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnituse taotluse peab esitama rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses peab kajastama järgmist:

4.1.1. protekteeritud rehve tootva äriühingu struktuuri lühiiseloomustus;

4.1.2. kvaliteedijuhtimise süsteemi lühikirjeldus, mis tagab tõhusa kontrolli rehvide taastamise menetluse üle, et saavutada vastavus käesoleva eeskirja nõuetele;

4.1.3. kaubanimed või kaubamärgid, mis kantakse toodetavatele taastatud rehvidele;

4.1.4. järgmine teave taastatavate rehvide valiku kohta:

4.1.4.1. rehvimõõtude valik;

4.1.4.2. rehvide konstruktsioon (diagonaal-, diagonaal-vöö- või radiaalrehvid);

4.1.4.3. rehvide kasutusliik (tavaline või talverehv jne);

4.1.4.4. taastamissüsteem ja kasutatavate uute materjalide kasutamise meetod, nagu on määratletud punktides 2.37 ja 2.41;

4.1.4.5. taastatavate rehvide maksimaalne kiiruskategooria;

4.1.4.6. taastatavate rehvide maksimaalne koormusindeks;

4.1.4.7. määratud rahvusvaheline rehvistandard, millele rehvivalik vastab.

5. TÜÜBIKINNITUS

5.1. Rehvide taastamiseks on nõutav taastamisega tegeleva tootmisüksuse kinnitamine tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt käesoleva eeskirja nõuetele. Tüübikinnitusasutus peab võtma vajalikud meetmed, nagu on kirjeldatud käesolevas eeskirjas, tagamaks, et vastavas taastamisega tegelevas tootmisüksuses taastatavad rehvid vastavad käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele. Taastamisega tegelev tootmisüksus on täielikult vastutav selle eest, et taastatud rehvid vastaksid käesoleva eeskirja nõuetele ja toimiksid tavakasutuses nõuetekohaselt.

5.2. Lisaks taastamisega tegeleva tootmisüksuse esialgse hindamise tavanõuetele peab tüübikinnitusasutus veenduma, et materjali tarnijate esitatud dokumendid menetluste, töö käigu, kasutusjuhiste ja spetsifikatsioonide kohta on taastamisega tegeleva tootmisüksuse töötajatele hõlpsasti arusaadavas keeles.

5.3. Tüübikinnitusasutus peab tagama, et iga taastamisega tegeleva tootmisüksuse menetluste ja töö käiku kajastav dokumentatsioon sisaldab parandusmaterjalide ja -viiside kohta kehtestatud nõudeid rehvi kahjustuse ulatuse või rehvi põhimikku läbivate torkeavade ulatuse osas, millest alates rehvi ei loeta taastatavaks, olenemata sellest, kas on tegemist olemasoleva vigastusega või vigastusega, mis on tekitatud taastamiseks ettevalmistamise käigus.

5.4. Enne tüübikinnituse andmist peab asutus veenduma, et taastatud rehvid vastavad käesolevale eeskirjale ja et punktides 6.5 ja 6.6 sätestatud katsed on tulemuslikult läbi viidud vähemalt viiel, kuid mitte tingimata enamal kui 20 taastatud rehvide näidisel, mis esindavad taastamisega tegelevas tootmisüksuses toodetavat rehvivalikut.

5.5. Iga katsetuste jooksul registreeritud ebaõnnestumise puhul katsetatakse kaht lisanäidist samast rehvispetsifikatsioonist.

Kui üks või mõlemad neist kahest teisest näidisest testi ei läbi, katsetatakse kaht näidist viimast korda.

Kui üks või mõlemad viimasest kahest näidisest testi ei läbi, lükatakse taastamisega tegeleva tootmisüksuse tüübikinnitustaotlus tagasi.

5.6. Kui kõik käesoleva eeskirja nõuded on täidetud, antakse kinnitus ja igale taastamisega tegelevale kinnitatud tootmisüksusele antakse tüübikinnitusnumber. Selle numbri kaks esimest numbrit näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatusteseeriat. Tüübikinnitusnumbrile eelneb „109R“, mis näitab, et kinnitus käib käesoleva eeskirja kohaselt taastatud rehvi kohta.

Sama asutus ei või anda sama numbrit ühelegi teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale taastamisega tegelevale tootmisüksusele.

5.7. Otsusest tüübikinnituse kohta või tüübikinnituse pikendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil.

5.8. Igale käesolevale eeskirjale vastavale taastatud rehvile paigaldatakse lisaks punktis 3.2 sätestatud märgistustele punktis 3.3 näidatud pinnale selgesti nähtavalt rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

5.8.1. ringiga ümbritsetud tähest „E“, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, ( 8 ) ning

5.8.2. tüübikinnitusnumbrist, nagu on kirjeldatud punktis 5.6.

5.9. Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

6. NÕUDED

6.1. Rehve ei võeta esimeseks taastamiseks vastu, kui neil puudub tüübikinnitus ja kui nad ei kanna E- või e-märki, kusjuures see nõue muutub kohustuslikuks hiljemalt alates 1. jaanuarist 2000.

6.2. Tingimused enne taastamist

6.2.1. Rehvid peavad enne ülevaatust olema puhtad ja kuivad.

6.2.2. Enne koorimist vaadatakse iga rehv põhjalikult üle nii seest kui väljast, et teha kindlaks selle sobivus taastamiseks.

6.2.3. Rehve, mille nähtavad kahjustused on tekkinud ülekoormuse või rehvide alarõhu tõttu, ei taastata.

6.2.4. Rehve, millel esineb üks järgmistest kahjustustest, ei võeta taastamiseks vastu.

6.2.4.1. Üldised:

a) mitteparandatav kummirebend, mis ulatub läbi rehvi põhimikuni;

b) põhimiku purunemine;

c) märgatav õli tekitatud või keemiline kahjustus;

d) vigastatud või purunenud randisüdamik;

e) varasemate vigastuste parandused, mis ületavad kindlaksmääratud vigastuste piirnorme – vt punkt 5.3.

6.2.4.2. Kindlaksmääratud piirnormid, millest alates rehve ei loeta parandatavaks – vt punkt 5.3:

a) põhimiku läbistamine või vigastamine pärast parandamiseks ettevalmistamist;

b) mitmed lähestikku asetsevad vigastused;

c) seesmise tihenduskihi oluline kahjustumine;

d) randi vigastus;

e) põhimiku koortide paljandumine;

f) lahtised koordid;

g) vöökihi eraldumine;

h) püsivalt deformeerunud või keerdunud (terasest) põhimikukoordid;

i) ringikujuline rebend randi kohal;

j) korrodeerunud teraskoort või randitross.

6.3. Ettevalmistus

6.3.1. Pärast koorimist ja enne uue materjali pealekandmist tuleb iga rehv taas põhjalikult üle vaadata, vähemalt väljast, et veenduda selle jätkuvas sobivuses taastamiseks.

6.3.2. Kogu uue materjali pealekandmiseks ettenähtud pind peab olema ette valmistatud seda üle kuumutamata. Kooritud pinna tekstuur ei tohi sisaldada sügavaid koorimisel tekkinud vigastusi ega lahtist materjali.

6.3.3. Eelnevalt vulkaniseeritud materjali kasutamise korral peavad ettevalmistatud pinna piirjooned vastama materjali tootja nõuetele.

6.3.4. Koorimisel tekkinud kahjustused ei tohi ületada piirnorme, millest alates rehvi ei loeta parandatavaks (vt punkt 5.3) ning need tuleb parandada.

6.3.5. Diagonaalrehvide koorimisel tekkinud kahjustus ei tohi ületada põhimiku välimist kihti harjaosas. Tuleb eeldada, et esimene kiht, millega kokku puututakse, on põhimiku välimine kiht, kui ei ole võimalik selgelt tuvastada vahepadjandit. Kui vahepadjand on paigaldatud, on piiratud ulatusega kahjustus lubatud.

6.3.6. Koorimisel tekkinud piiratud ulatusega kahjustus radiaalrehvi vööl on lubatud. Suurema kahjustuse korral on lubatud vöö täielik või osaline asendamine. Kui on paigaldatud kaitsev vahepadjand, mida on võimalik selgesti tuvastada, siis kahjustuse korral võib selle eemaldada ja uut vahepadjandit ei ole vaja paigaldada.

6.3.7. Katmata terasosad tuleb töödelda nii ruttu kui võimalik sobiva materjaliga, nagu on ette näinud kõnealuse sobiva materjali tootja.

6.4. Taastamine

6.4.1. Taastaja peab tagama, et parandusmaterjalide (sealhulgas paikade) tootja või tarnija vastutaks järgmise eest:

a) taastaja soovi korral kasutus- ja hoiustamismeetodi(te) esitamine selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse;

b) taastaja soovi korral kahjustuste piirnormide esitamine, mille jaoks materjalid on välja töötatud, selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse;

c) tagamine, et tugevdatud rehvipaigad põhimiku parandustöödel õige paigaldamise korral täidavad oma funktsiooni;

d) tagamine, et paigad kannatavad välja rehvitootja määratud maksimaalse rehvirõhu kahekordse väärtuse;

e) mis tahes muude parandusmaterjalide sobivuse tagamine ettenähtud parandamiseks.

6.4.2. Taastaja vastutab parandusmaterjali õige kasutamise eest ning selle eest, et parandustööd teostatakse puudusteta, mis võiksid kahjustada rehvi rahuldavat kasutusiga.

6.4.3. Pind, mis ümbritseb radiaalrehvi külje või õla tugevdatud parandust, võib kergelt üles kummuda, kui rehv on paigaldatud ja soovitusliku töörõhuni täis pumbatud. Kasutada tuleb tugevdatud parandusmaterjale, mille füüsikalised omadused takistavad kummumist üle 4 mm.

6.4.4. Taastaja peab tagama, et turvise- ja küljematerjali tootja või tarnija väljastab materjali hoiustamis- ja kasutustingimuste spetsifikatsioonid, et tagada materjali kvaliteet. Taastaja soovi korral peab see teave olema selle riigi riigikeeles, kus materjale kasutatakse.

6.4.5. Taastaja peab tagama, et parandusmaterjali ja/või -segu kohta on tootja või tarnija tõend. Materjalisegu peab sobima rehvi kavandatud kasutuseks.

6.4.6. Töödeldud rehv tuleb vulkaniseerida nii kiiresti kui võimalik pärast kõigi parandus- ja korrastustööde lõppu ning hiljemalt vastavalt materjali tootja spetsifikatsioonidele.

6.4.7. Rehvi vulkaniseerimise aeg, temperatuur ja rõhk sõltuvad kasutatavate materjalide ja töötlemisvahendite eripärast ja nõuetest. Valuvormi mõõtmed peavad vastama uue materjali paksusele ning kooritud rehvi mõõtmetele.

6.4.8. Originaalmaterjali paksus pärast koorimist ja mis tahes uue materjali keskmine paksus turvisemustri all pärast taastamist peavad olema niisugused, nagu on näidatud punktides 6.4.8.1 ja 6.4.8.2.

6.4.8.1. Radiaalrehvide korral (mm)

3 ≤ (A+B) ≤ 13 (minimaalselt 3,0 mm; maksimaalselt 13,0 mm)

A ≥ 2 (minimaalselt 2,0 mm)

B ≥ 0 (minimaalselt 0,0 mm)







P.D – mustri sügavus X – koorimispiir A – uue materjali keskmine paksus mustri all B – originaalmaterjali miinimumpaksus vöö kohal pärast koorimist

6.4.8.2. Diagonaalrehvide korral

originaalmaterjali paksus vahepadjandi kohal peab olema ≥ 0,80 mm,

uue materjali keskmine paksus kooritud mantli kohal peab olema ≥ 2,00 mm,

originaal- ja uue materjali kogupaksus turvisemustri soonte põhja all peab olema ≥ 3,00 mm ning ≤ 13,00 mm.

6.4.9. Taastatud rehvi ekspluatatsioonikirjeldus ei tohi sisaldada kõrgemat kiiruskategooriat või koormusindeksit kui algsel, esimest korda kasutataval rehvil, kui algse, esimest korda kasutatava rehvi tootjale ei ole antud kinnitust selle kohta, et sama põhimiku ekspluatatsioonikirjeldust võib muuta.

Teabe selle kohta, et algne, esimest korda kasutatava põhimiku kiiruskategooriat või koormusindeksit on sellisel viisil tõstetud, teeb tüübikinnitusasutus vabalt kättesaadavaks kõigile taastamisega tegelevatele tootmisüksustele ning edastab teistele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele (vt kokkulepe, mis käsitleb ühtsete tehnonõuete kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi – dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2, artikkel 5).

Selle teabe edastamiseks tuleb kasutada eeskirja nr. 54 1. lisas näidatud standardvormi.

6.4.10. Ekspluatatsioonikirjelduse näitajate tõstmine, nagu on näidatud punktis 6.4.9, on lubatud üksnes algsete, esimest korda kasutatud rehvide esmakordsel taastamisel.

Varem taastatud rehvide puhul ei tohi suurendada kiiruskategooriat ega koormusindeksit üle määra, mis on näidatud kasutatud mantlil.

6.5. Ülevaatus

6.5.1. Pärast vulkaniseerimist, kui rehvis on säilinud teatud kuumustase, peab iga taastatud rehvi üle vaatama, tagamaks, et see on vaba nähtavatest puudustest. Taastamise ajal või pärast seda tuleb rehv läbivaatuseks täis pumbata vähemalt 1,5 -baarise rõhuni. Kui rehvi profiilis on nähtavaid defekte (õhumull, süvend vms), tuleb rehv eriti hoolikalt läbi vaadata, et teha kindlaks puuduse põhjus.

6.5.2. Enne taastamist, taastamise ajal või pärast seda tuleb rehvi konstruktsiooni terviklikkust vähemalt ühel korral sobiva ülevaatusmeetodi abil kontrollida.

6.5.3. Kvaliteedikontrolliks tuleb teatud arvu rehvidega läbi viia purustavad või mittepurustavad katsetused või läbivaatus. Kontrollitud rehvide arv ja tulemused tuleb kirjalikult jäädvustada.

6.5.4. Pärast taastamist peavad taastatud rehvi mõõtmed, mõõdetuna vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisale, vastama kas mõõtmetele, mis on arvutatud punkti 7 menetluse kohaselt, või mõõtmetele, mis on antud käesoleva eeskirja 5 lisas.

Tähele tuleks panna, et taastatud rehvi maksimaalne välisläbimõõt võib olla 1,5 % suurem kui eeskirjaga nr 54 lubatud uue, esialgse rehvi välisläbimõõt.

6.6. Jõudluskatse

6.6.1. Käesolevale eeskirjale vastavad taastatud rehvid peavad läbima koormuse/kiiruse kestvuskatsed, nagu on sätestatud käesoleva eeskirja 7. lisas.

6.6.2. Taastatud rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei eraldu, murene ega purune turvis, kiht ega koort, loetakse katse läbinuks.

6.6.3. Rehvi välisläbimõõt mõõdetuna kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei tohi erineda enne testi mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %.

7. SPETSIFIKATSIOONID

7.1. Käesolevale eeskirjale vastavad taastatud rehvid peavad vastama järgmistele mõõtmetele.

7.1.1. Ristlõike laius

7.1.1.1. Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga:

S = S1 + K (A – A1),

kus







S on ristlõike tegelik laius millimeetrites, mõõdetuna katseveljel, S1 on mõõteveljele vastava rehvi projekteeritud ristlõike laius vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks määrab, A on katsevelje laius millimeetrites, A1 on mõõtevelje laius millimeetrites vastavalt rahvusvahelisele rehvistandardile, mille taastaja kõnealuse rehvimõõdu jaoks määrab, K on koefitsient, mis võrdub 0,4 ga.

7.1.2. Välisläbimõõt

7.1.2.1. Taastatud rehvi teoreetiline välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga:

D = d + 2H,

kus







D on teoreetiline välisläbimõõt millimeetrites, d on punktis 2.21.3 defineeritud kokkuleppeline arv millimeetrites, H on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub Sn ja 0,01 Ra korrutisega

kus







Sn on ristlõike nimilaius millimeetrites, Ra on nominaalne ristlõikesuhe.

Kõik nimetatud sümbolid vastavad rehvi küljele märgitavale rehvimõõdu tähistusele vastavalt punktile 3.2.2 ja punkti 2.21 määratluse kohaselt.

7.1.2.2. Rehvide puhul, mille tähistus on esitatud ECE eeskirja nr 54 5. lisa tabelite esimeses veerus, peab välisläbimõõt vastama siiski tabelite andmetele.

7.1.3. Taastatud rehvide mõõtmise meetod

7.1.3.1. Taastatud rehvid tuleb mõõta käesoleva eeskirja 6. lisas esitatud menetlust järgides.

7.1.4. Ristlõike laiuse spetsifikatsioonid

7.1.4.1. Tegelik üldlaius võib olla väiksem kui punktis 7.1 kindlaks määratud ristlõike laius või laiused.

7.1.4.2. Samuti võib tegelik üldlaius ületada punktis 7.1 kindlaks määratud väärtused järgmiselt:

4 % radiaalrehvide korral ning

8 % diagonaal- ja diagonaal-vöörehvide korral.

Kuid rehvidel ristlõike laiusega üle 305 mm, mis on mõeldud kasutamiseks topeltasetuses, ei tohi nimiväärtust ületada rohkem kui

2 % radiaalrehvide korral ning

4 % diagonaal- ja diagonaal-vöörehvide korral.

7.1.5. Välisläbimõõdu spetsifikatsioonid

7.1.5.1. Taastatud rehvi tegelik välisläbimõõt ei tohi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, mis saadakse järgmiste valemite abil:

Dmin = d + (2H x a)

Dmax = 1,015 x [d + (2H x b)],

kus

7.1.5.1.1. mõõtmete korral, mida pole esitatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelites, on „H“ ja „d“ sellised, nagu on määratletud punktis 7.1.2.1;

7.1.5.1.2. mõõtmete korral, mis on nimetatud punktis 7.1.2.2,

H = 0,5 (D – d),

kus „D“ on välisläbimõõt ja „d“ eespool nimetatud tabelites kõnealuse rehvimõõdu jaoks antud velje nimiläbimõõt.

7.1.5.1.3. Koefitsient „a“ = 0,97 .

7.1.5.1.4. Koefitsient „b“ on järgmine:







Radiaalrehvid Diagonaal- ja diagonaal-vöörehvid tavakasutusega rehvidel 1,04 1,07 spetsiaalkasutusega rehvidel 1,06 1,09

7.1.5.2. Talverehvidel tohib punktis 7.1.5.1 arvutatud maksimaalset välisläbimõõtu (Dmax) ületada mitte rohkem kui 1 % võrra.

8. TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE

8.1. Igast taastamisega tegelevat tootmisüksust puudutavast muudatusest, mis muudab taastamisega tegeleva tootmisüksuse esitatud teavet tüübikinnituse taotluses, vt punkt 4, tuleb taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust teavitada. Seejärel võib kõnealune asutus kas

8.1.1. leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab taastamisega tegelev tootmisüksus endiselt nõuetele, või

8.1.2. nõuda kinnituse täiendavat uurimist.

8.2. Tüübikinnituse kinnitamisest või tagasilükkamisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.7 kindlaks määratud korra kohaselt, kajastades tehtud muudatused.

9. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. lisa (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätetega, vastates järgmistele nõuetele.

9.1. Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud taastamisega tegelev tootmisüksus peab vastama punktis 6 sätestatud nõuetele.

9.2. Tüübikinnituse omanik peab tagama, et igal tootmisaastal kontrollitakse ja katsetatakse terve aasta peale jaotatuna käesolevas eeskirjas ette nähtud korras toodanguvaliku näidistena vähemalt järgmist arvu rehve:

9.2.1. 0,01 % aastasest kogutoodangust, aga igal juhul mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata rohkem kui 10.

9.3. Kui punkti 9.2 nõudeid täidab tüübikinnitusasutus või see toimub tema kontrolli all, võib tulemusi kasutada punktis 9.4 ette nähtud nõuete osana või nende asemel.

9.4. Asutus, mis on taastamisega tegelevale tootmisüksusele tüübikinnituse andnud, võib igal ajal kontrollida tootmisüksustes rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetmeid. Asutus peab igal tootmisaastal pisteliselt võtma proovid iga tootmisüksuse kohta ja käesolevas eeskirjas ette nähtud korras kontrollima ja katsetama toodetava rehvivaliku näidistena vähemalt järgmist hulka rehve:

9.4.1. 0,01 % aastasest kogutoodangust, aga igal juhul mitte vähem kui 2 ja mitte tingimata rohkem kui 10.

9.5. Punkti 9.4 katsed ja kontrollid võib asendada punktis 9.2 nõutavate katsete ja kontrollidega.

10. SANKTSIOONID TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1. Taastamisega tegelevale tootmisüksusele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punkti 9 nõudeid või kui tootmisüksus või selles tootmisüksuses toodetud taastatud rehvid ei vasta punktis 9 sätestatud nõuetele.

10.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamata teatama teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11. TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud taastatud rehvide tootmine ja tootmisüksuse tegevus täielikult lõpetatakse, tuleb sellest tootmisüksusele tüübikinnituse andnud ametiasutusele teatada. Kõnealuse teabe saamise korral peab ametiasutus selle teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele edastama, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

12. TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE, KATSELABORITE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

12.1. Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning vajaduse korral ka tunnustatud katselaborite ja tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; nendele asutustele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta.

12.2. Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osapooled võivad kasutada rehvitootjate või taastamisega tegelevate tootmisüksuste laboreid ning määrata tunnustatud katselaboriteks nii nende endi territooriumil asuvaid kui ka teiste 1958. aasta kokkuleppe osapoolte territooriumidel asuvaid laboreid, eeldusel et teise osapoole haldusasutus on andnud selleks nõusoleku.

12.3. Kui 1958. aasta kokkuleppe osapool kohaldab punkti 12.2, võib ta soovi korral saata katsetustele oma esindaja.









1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))









2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS

Taastatud rehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane taastamisega tegelev tootmisüksus on kinnitatud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 109R002439 ja vastab käesoleva eeskirja algse redaktsiooni (00) nõuetele.

Tüübikinnitusnumber tuleb paigaldada ringi lähedusse ning kas „E“ kohale või alla või sellest tähest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähega samal pool ja samasuunalised. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrina tuleks hoiduda, et vältida segiajamist teiste sümbolitega.









3. LISA

TAASTATUD REHVI MÄRGISTUSE PAIGUTUS







MÄRGISTUSTE MINIMAALNE KÕRGUS (millimeetrites) Rehvid, mille velje läbimõõt on ≤ kood 20 või ≤ 508 mm või mille ristlõike laius on ≤ 235 mm või ≤ 9" Rehvid, mille velje läbimõõt on > kood 20 või > 508 mm või mille ristlõike laius on > 235 mm või > 9" b 6 9 c 4 d 6

Esitatud näidisega määratletakse taastatud õhkrehv,

mille ristlõike nimilaius on 295,

mille nominaalne ristlõikesuhe on 80,

millel on radiaalkonstruktsioon (R),

mille velje nimiläbimõõt on 572 mm, mille kood on 22,5 ,

mille kandevõime on 3 550 kg (üksikasetuses) ja 3 150 kg (topeltasetuses), vastates käesoleva eeskirja 4. lisa koormusindeksitele vastavalt 152 ja 148,

mille nominaalne kiiruskategooria on K (baaskiirus 110 km/h),

mida on võimalik kasutada unikaalse punkti tasemel, kiiruskategooria L (baaskiirus 120 km/h); kandevõimega 3 350 kg (üksikasetuses) ja 3 000 kg (topeltasetuses), vastates käesoleva eeskirja 4. lisa koormusindeksitele vastavalt 150 ja 146,

mis on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita („TUBELESS“) ja mis on talverehvi tüüpi (M+S),

mis on taastatud 2003. aasta 25., 26., 27. või 28. nädalal,

mida tuleb pumbata rõhuni 620 kPa koormuse/kiiruse kestvuskatseteks, mille jaoks PSI-sümbol on 90.

Rehvi tähistust moodustavate märgiste asukoht ja kord on järgmised:

a) mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nimilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui see on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, peab olema rühmitatud nii, nagu on näidatud ülaltoodud näites: 295/80 R 22,5;

b) ekspluatatsioonikirjeldus, mis koosneb koormusindeksitest ja kiiruskategooriast, peab olema paigutatud kokku mõõdu tähistuse lähedale. See võib mõõdu tähistusele eelneda või järgneda, olla paigutatud sellest üles- või allapoole;

c) sümbolid „TUBELESS“ ja „M+S“ võivad olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal;

d) sõna „RETREAD“ võib olla mõõdu tähistuse sümbolist eemal;

e) kui rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 3.2.5, peab rehvi küljel, nominaalse ekspluatatsioonikirjelduse lähedal ringjoones olema näidatud täiendav ekspluatatsioonikirjeldus (unikaalne punkt), mis koosneb koormusindeksist ja kiiruskategooriast.









4. LISA

KOORMUSINDEKSITE JA NEILE VASTAVATE KANDEVÕIMETE LOETELU







Koormusindeks (LI) ja kandevõime – kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg 0 45 40 140 80 450 120 1 400 160 4 500 200 14 000 240 45 000 1 46,2 41 145 81 462 121 1 450 161 4 625 201 14 500 241 46 250 2 47,5 42 150 82 475 122 1 500 162 4 750 202 15 000 242 47 500 3 48,7 43 155 83 487 123 1 550 163 4 875 203 15 500 243 48 750 4 50 44 160 84 500 124 1 600 164 5 000 204 16 000 244 50 000 5 51,5 45 165 85 515 125 1 650 165 5 150 205 16 500 245 51 500 6 53 46 170 86 530 126 1 700 166 5 300 206 17 000 246 53 000 7 54,5 47 175 87 545 127 1 750 167 5 450 207 17 500 247 54 500 8 56 48 180 88 560 128 1 800 168 5 600 208 18 000 248 56 000 9 58 49 185 89 580 129 1 850 169 5 800 209 18 500 249 58 000 10 60 50 190 90 600 130 1 900 170 6 000 210 19 000 250 60 000 11 61,5 51 195 91 615 131 1 950 171 6 150 211 19 500 251 61 500 12 63 52 200 92 630 132 2 000 172 6 300 212 20 000 252 63 000 13 65 53 206 93 650 133 2 060 173 6 500 213 20 600 253 65 000 14 67 54 212 94 670 134 2 120 174 6 700 214 21 200 254 67 000 15 69 55 218 95 690 135 2 180 175 6 900 215 21 800 255 69 000 16 71 56 224 96 710 136 2 240 176 7 100 216 22 400 256 71 000 17 73 57 230 97 730 137 2 300 177 7 300 217 23 000 257 73 000 18 75 58 236 98 750 138 2 360 178 7 500 218 23 600 258 75 000 19 77,5 59 243 99 775 139 2 430 179 7 750 219 24 300 259 77 500 20 80 60 250 100 800 140 2 500 180 8 000 220 25 000 260 80 000 21 82,5 61 257 101 825 141 2 575 181 8 250 221 25 750 261 82 500 22 85 62 265 102 850 142 2 650 182 8 500 222 26 500 262 85 000 23 87,5 63 272 103 875 143 2 725 183 8 750 223 27 250 263 87 500 24 90 64 280 104 900 144 2 800 184 9 000 224 28 000 264 90 000 25 92,5 65 290 105 925 145 2 900 185 9 250 225 29 000 265 92 500 26 95 66 300 106 950 146 3 000 186 9 500 226 30 000 266 95 000 27 97,5 67 307 107 975 147 3 075 187 9 750 227 30 750 267 97 500 28 100 68 315 108 1 000 148 3 150 188 10 000 228 31 500 268 100 000 29 103 69 325 109 1 030 149 3 250 189 10 300 229 32 500 269 103 000 30 106 70 335 110 1 060 150 3 350 190 10 600 230 33 500 270 106 000 31 109 71 345 111 1 090 151 3 450 191 10 900 231 34 500 271 109 000 32 112 72 355 112 1 120 152 3 550 192 11 200 232 35 500 272 112 000 33 115 73 365 113 1 150 153 3 650 193 11 500 233 36 500 273 115 000 34 118 74 375 114 1 180 154 3 750 194 11 800 234 37 500 274 118 000 35 121 75 387 115 1 215 155 3 875 195 12 150 235 38 750 275 121 500 36 125 76 400 116 1 250 156 4 000 196 12 500 236 40 000 276 125 000 37 128 77 412 117 1 285 157 4 125 197 12 850 237 41 250 277 128 500 38 132 78 425 118 1 320 158 4 250 198 13 200 238 42 500 278 132 000 39 136 79 437 119 1 360 159 4 375 199 13 600 239 43 750 279 136 000









5. LISA

REHVIMÕÕDU TÄHISTUS JA MÕÕTMED (VASTAVALT ECE EESKIRJALE Nr 54)

Selle teabe kohta vt ECE eeskirja nr 54 5. lisa

Pange tähele, et seoses käesoleva eeskirja punktiga 6.5.4 võib taastatud rehvi välisläbimõõt olla suurem kui eeskirja nr 54 5. lisa tabelites näidatud, kuid mitte rohkem kui 1,5 %.









6. LISA

ÕHKREHVIDE MÕÕTMISE MEETOD

1. Rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele ja pumbatakse määratud rahvusvahelise rehvistandardiga (vt käesoleva eeskirja punkt 4.1.4.7) maksimaalse kandevõime suhtes kõnealuse rehvimõõdu ja koormusindeksi puhul ette nähtud nominaalse rehvirõhuni.

2. Rehvi, mis on paigaldatud sobivale veljele, hoitakse ümbritseval laboritemperatuuril vähemalt 24 tundi, välja arvatud juhtudel, mil käesoleva eeskirja punktis 6.6.3 on ette nähtud teisiti.

3. Rõhk reguleeritakse seejärel uuesti nii, nagu on määratud käesoleva lisa 1. punktis.

4. Üldlaius mõõdetakse kuues võrdse vahekaugusega punktis ümber rehvi, võttes arvesse kaitseribide või -vööde paksust. Saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks.

5. Välisläbimõõt arvutakse täispumbatud rehvi maksimaalse ümbermõõdu põhjal.









7. LISA

KOORMUSE/KIIRUSE KESTVUSKATSETE KORD

(põhimõtteliselt vastavuses eeskirjaga nr 54)

1. Rehvi ettevalmistamine

1.1. Taastatud rehv paigaldatakse taastaja määratud katseveljele.

1.2. Kui katsetatakse lohviga rehve, kasutatakse uut lohvi või lohvi, ventiili ja pöiavöö (vastavalt vajadusele) kombinatsiooni.

1.3. Rehv pumbatakse rõhuni, mis vastab käesoleva eeskirja punktis 3.2.10 määratud rõhuindeksile.

1.4. Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi.

1.5. Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.3 määratud rõhule.

2. Katse käik

2.1. Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse see sileda mehaanilise katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % ja mille pind on vähemalt sama lai kui rehvi turvis. Teatud juhtudel võib kasutada trumlit, mille läbimõõt on 2,00 m ± 1 %.

2.2. Katseteljele rakendatakse seeria katsekoormusi, mida väljendatakse protsendina käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud koormusest, mis vastab rehvil näidatud koormusindeksile, vastavuses allpool esitatud katse programmiga. Kui rehvil on olemas koormusindeksid nii üksik- kui ka topeltasetuses kasutamiseks, kasutatakse katsetustel üksikasetuse koormusindeksile vastavat koormust.

2.2.1. Rehvi korral, mille koormusindeks ≤ 121 ja kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h), toimub katse vastavalt käesoleva lisa punktile 3.

2.2.2. Kõigi teiste rehvide korral on katse selline, nagu on näidatud käesoleva lisa 1. liites.

2.3. Kestvuskatse programm – vt ka käesoleva lisa 1. liide.

2.3.1. Rehvirõhku ei tohi katse jooksul muuta ja katsekoormus tuleb hoida ühtlasena kõigi kolme katseetapi jooksul.

2.3.2. Katse jooksul tuleb katseruumi temperatuuri hoida 20 oC ja 30 oC vahel, kui rehvi tootja või taastaja ei anna nõusolekut kõrgemal temperatuuril katsetada.

2.4. Kestvuskatse programm viiakse läbi ilma katkestusteta.

3. Koormuse/kiiruse katse kava rehvidele, mille koormusindeks ≤ 121 ja kiiruskategooria ≥ Q (160 km/h).

3.1. Koormus rattal ja rehvil peab olema järgmine protsent rehvi koormusindeksile vastavast koormusest:

3.1.1. 90 % testituna trumlil, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 %;

3.1.2. 92 % testituna trumlil, mille läbimõõt on 2,00 m ± 1 %.

3.2. Algfaasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirusest 20 km/h väiksem.

3.2.1. Aeg, mis kulub katse algkiiruse saavutamiseks, peab olema 10 minutit.

3.2.2. Esimese faasi kestus peab olema 10 minutit.

3.3. Teise faasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirusest 10 km/h väiksem.

3.3.1. Teise faasi kestus peab olema 10 minutit.

3.4. Lõppfaasi katsekiirus peab olema rehvi kiiruskategooriaga näidatud kiirus.

3.4.1. Lõppfaasi kestus peab olema 30 minutit.

3.5. Kogu katse kestus peab olema 1 tund.

4. Samaväärsed katsemeetodid

Kui kasutatakse muud meetodit kui käesoleva lisa punktis 2 või 3 kirjeldatud, tuleb selle samaväärsust tõendada.









7. LISA

1. liide

KESTVUSKATSE KAVA







Koormusindeks Kiiruskategooria Katsetrumli kiirus [min-1] Rattale rakendatud koormus protsendina koormusindeksile vastavast koormusest Radiaalrehv Diagonaal- ja diagonaal-vöörehv 7 h 16 h 24 h 122 või rohkem F 100 100 G 125 100 J 150 125 K 175 150 L 200 – M 225 – 66 % 84 % 101 % 121 või vähem F 100 100 G 125 125 J 150 150 K 175 175 L 200 175 70 % 88 % 106 % 4 h. 6 h. M 250 200 75 % 97 % 114 % N 275 – 75 % 97 % 114 % P 300 – 75 % 97 % 114 % Märkused Spetsiaalkasutusega rehve (vt käesoleva eeskirja punkt 2.3.2) tuleb katsetada kiirusel, mis võrdub 85 % samaväärsete tavaliste rehvide jaoks ette nähtud kiirusest.









7. LISA

2. liide

SEOS RÕHUINDEKSI JA RÕHUÜHIKUTE VAHEL







Rõhuindeks („PSI“) Baar kPa 20 1,4 140 25 1,7 170 30 2,1 210 35 2,4 240 40 2,8 280 45 3,1 310 50 3,4 340 55 3,8 380 60 4,1 410 65 4,5 450 70 4,8 480 75 5,2 520 80 5,5 550 85 5,9 590 90 6,2 620 95 6,6 660 100 6,9 690 105 7,2 720 110 7,6 760 115 7,9 790 120 8,3 830 125 8,6 860 130 9,0 900 135 9,3 930 140 9,7 970 145 10,0 1 000 150 10,3 1 030 ... ... ...









8. LISA

KANDEVÕIME SÕLTUVUS KIIRUSEST KOMMERTSVEOKI RADIAAL- JA DIAGONAALREHVIDE KORRAL

(vastavuses UN/ECE eeskirjaga nr 54)







Kandevõime muutus (%) Kiirus (km/h) Kõik koormusindeksid Koormusindeksid ≥ 122 () Koormusindeksid ≤ 121 () Kiiruskategooria Kiiruskategooria Kiiruskategooria F G J K L M L M N P () 0 + 150 + 150 + 150 + 150 + 150 + 150 + 110 + 110 + 110 + 110 5 + 110 + 110 + 110 + 110 + 110 + 110 + 90 + 90 + 90 + 90 10 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 80 + 75 + 75 + 75 + 75 15 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 65 + 60 + 60 + 60 + 60 20 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 + 50 25 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 35 + 42 + 42 + 42 + 42 30 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 25 + 35 + 35 + 35 + 35 35 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 19 + 29 + 29 + 29 + 29 40 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15 + 15 + 25 + 25 + 25 + 25 45 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 13 + 22 + 22 + 22 + 22 50 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 12 + 20 + 20 + 20 + 20 55 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 + 11 +17,5 +17,5 +17,5 +17,5 60 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 + 10 +15,0 +15,0 +15,0 +15,0 65 +7,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +13,5 +13,5 +13,5 +13,5 70 +5,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +12,5 +12,5 +12,5 +12,5 75 +2,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +11,0 +11,0 +11,0 +11,0 80 0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +10,0 +10,0 +10,0 +10,0 85 – 3 +2,0 +3,0 +3,0 +3,0 +3,0 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 90 – 6 0 +2,0 +2,0 +2,0 +2,0 +7,5 +7,5 +7,5 +7,5 95 – 10 -2,5 +1,0 +1,0 +1,0 +1,0 +6,5 +6,5 +6,5 +6,5 100 – 15 – 5 0 0 0 0 +5,0 +5,0 +5,0 +5,0 105 – 8 – 2 0 0 0 +3,75 +3,75 +3,75 +3,75 110 – 13 – 4 0 0 0 +2,5 +2,5 +2,5 +2,5 115 – 7 – 3 0 0 +1,25 +1,25 +1,25 +1,25 120 – 12 – 7 0 0 0 0 0 0 125 0 -2,5 0 0 0 130 0 -5,0 0 0 0 135 -7,5 -2,5 0 0 140 – 10 – 5 0 0 145 -7,5 -2,5 0 150 -10,0 -5,0 0 155 -7,5 -2,5 160 -10,0 -5,0 (1) Koormusindeksid kehtivad üksikasetuse kohta. (2) Koormuse muutused ei ole lubatud kiirustele üle 160 km/h. Kiiruskategooriatele Q ja üle selle määrab kiiruskategooriale vastav kiirus rehvile lubatud maksimumkiiruse.









9. LISA

SELGITAV JOONIS

Vt käesoleva eeskirja punkt 2