2014R1321 — ET — 27.07.2015 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1321/2014, 26 november 2014, õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 362 17.12.2014, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1321/2014,

26 november 2014,

õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, ( 1 ) eriti selle artikli 5 lõiget 5 ja artikli 6 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Komisjoni 20. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta ( 2 ) on mitu korda oluliselt muudetud ( 3 ). Kuna on vaja teha täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune määrus selguse huvides uuesti sõnastada. (2) Määrusega (EÜ) nr 216/2008 kehtestatakse ühised olulised nõuded tsiviillennundusohutuse ja keskkonnakaitse ühtse kõrge taseme tagamiseks; selles nõutakse, et komisjon võtaks ühetaolise kohaldamise tagamiseks vastu vajalikud rakenduseeskirjad; määrusega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”), mis peab aitama komisjonil kõnealuseid rakenduseeskirju välja töötada. (3) Tuleb sätestada ühised tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, et tagada määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalasse kuuluvate lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuv lennukõlblikkus. (4) Toodete, osade ja seadmete hooldamisega seotud organisatsioonid ja isikud peaksid vastama teatavatele tehnilistele nõuetele, näitamaks, et neil on võimed ja vahendid oma kohustuste täitmiseks ja nendega seotud õiguste teostamiseks; komisjon peab sätestama meetmed, et täpsustada asjaomaste vastavust tõendavate sertifikaatide väljaandmise, hoidmise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimusi. (5) Vajadus tagada lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuvat lennukõlblikkust käsitlevate ühiste tehniliste nõuete ühtne kohaldamine tingib vajaduse, et pädevad asutused järgiksid nende nõuete täitmise hindamisel ühiseid protseduure; amet peaks nõutava ühetaolise kohaldamise hõlbustamiseks töötama välja sertifitseerimistingimused. (6) Vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 69 on vaja tunnustada enne määruse (EÜ) nr 2042/2003 jõustumist välja antud sertifikaatide jätkuvat kehtivust. (7) Määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklit 5, milles käsitletakse lennukõlblikkust, laiendati nii, et tüübisertifitseerimise rakenduseeskirjad sisaldavad ka käitussobivuse hindamise elemente. (8) Euroopa Lennundusohutusamet pidas vajalikuks muuta komisjoni määrust (EL) nr 748/2012, ( 4 ) et amet saaks tüübisertifitseerimise käigus kinnitada käitussobivuse andmed. (9) Käitussobivuse andmed peaksid hõlmama hooldustöödeks volitatud lennundustehniliste töötajate tüübipädevuskoolituse kohustuslikke elemente. Need elemendid tuleks võtta tüübikoolituskursuste väljatöötamise aluseks. (10) Volitatud lennundustehniliste töötajate tüübipädevuskoolituse kursuste väljatöötamise nõudeid tuleks muuta nii, et need sisaldaksid viiteid käitussobivuse andmetele. (11) Amet valmistas ette eelnõu käitussobivuse andmete kontseptsiooni käsitlevate rakenduseeskirjade kohta ja esitas selle komisjonile määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 19 lõike 1 kohase arvamusena ( 5 ). (12) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 lõike 1 alusel loodud Euroopa Lennundusohutusameti komitee ( 6 ) arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühised tehnilised nõuded ja haldusmenetlused selliste õhusõidukite, sealhulgas nendele paigaldamiseks ette nähtud komponentide, jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks, mis on:

a) registreeritud liikmesriigis või

b) registreeritud kolmandas riigis ning mida kasutab käitaja, kelle tegevuse üle liikmesriik tagab järelevalve.

2. Lõiget 1 ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mille ohutuse üle tehtav kohustuslik järelevalve on üle antud mõnele kolmandale riigile ja mida ei kasuta ELi käitaja, ega määruse (EÜ) nr 216/2008 II lisas osutatud õhusõidukite suhtes.

3. Käesolevas määruses sisalduvaid ärilise lennutranspordi alaseid sätteid kohaldatakse ELi õiguse kohaste lennutegevusluba omavate lennuettevõtjate suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisala piires kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a) „õhusõiduk” – seade, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu vastumõjul, välja arvatud maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul;

(b) „volitatud lennundustehniline töötaja” – töötaja, kes vastutab õhusõiduki või mõne selle komponendi hooldusjärgse käitusse üleandmise eest;

(c) „komponent” – mootor, propeller, osa või seade;

(d) „jätkuv lennukõlblikkus” – kõik protsessid, millega tagatakse õhusõiduki vastavus kehtivatele lennukõlblikkusnõuetele kogu kasutusaja jooksul ning ohutuks käitamiseks vajalik seisukord;

(e) „JAA” – Joint Aviation Authorities (Ühinenud Lennuametid);

(f) „JAR” – Joint Aviation Requirements (ühtsed lennundusnõuded);

(g) „suur õhusõiduk” – õhusõiduk, mis on lennuk maksimaalse stardimassiga üle 5 700 kg, või mitme mootoriga kopter;

(h) „hooldus” – õhusõiduki või selle komponendi kapitaalremont, jooksev remont, ülevaatus, osade ja seadmete asendamine, modifitseerimine või defektide kõrvaldamine või eespool nimetatud toimingute mis tahes kombinatsioon, välja arvatud lennueelne ülevaatus;

(i) „organisatsioon” – füüsiline või juriidiline isik või juriidilise isiku osa. Organisatsioon võib olla asutatud mitmes kohas nii liikmesriikide territooriumil kui ka väljaspool seda;

(j) „lennueelne ülevaatus” – enne lendu tehtav ülevaatus, tagamaks et õhusõiduk on kavandatud lennuks valmis;

(k) „ELA1 õhusõiduk” – kõik järgmised Euroopa kerged mehitatud õhusõidukid: i) lennuk maksimaalse stardimassiga kuni 1 200 kg, mida ei liigitata keerukaks mootorõhusõidukiks; ii) purilennuk või mootorpurilennuk maksimaalse stardimassiga kuni 1 200 kg; iii) õhupall, mille õhku tõstmiseks kasutatava gaasi või kuuma õhu maht ei ole suurem kui 3 400 m3 kuumaõhu-õhupallide puhul, 1 050 m3 gaasiga täidetud õhupallide puhul ning 300 m3 ankurdatud ja gaasiga täidetud õhupallide puhul; iv) õhulaev, mis on ette nähtud kuni neljale sõitjale ning mille õhku tõstmiseks kasutatava gaasi või kuuma õhu maht ei ole suurem kui 3 400 m3 kuuma õhuga täidetud õhulaevade puhul ja 1 000 m3 gaasiga täidetud õhulaevade puhul;

▼M1

(ka) „ELA2 õhusõiduk” – kõik järgmised Euroopa kerged mehitatud õhusõidukid: i) lennuk maksimaalse stardimassiga (MTOM) kuni 2 000 kg, mida ei liigitata keerukaks mootorõhusõidukiks; ii) purilennuk või mootorpurilennuk maksimaalse stardimassiga kuni 2 000 kg; iii) õhupall; iv) kuumaõhulaev; v) gaasiga täidetud õhulaevad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele: — staatiline raskus muutub maksimaalselt 3 %; — tõukejõu vektor ei ole muudetav (v.a tõukejõu ümberpööramine); — tavapärase ja lihtsa konstruktsiooniga struktuur, juhtimissüsteem ja ballonetisüsteem ning — võimenduseta juhtimisseadmed; vi) ülikerge tiivikõhusõiduk;

▼B

(l) „LSA õhusõiduk” – kerge sportlennuk, millel on kõik järgmised näitajad: i) selle maksimaalne stardimass ei ületa 600 kg; ii) selle maksimaalne varisemiskiirus maandumiskonfiguratsioonis (VS0) ei ole rohkem kui 45 sõlme kalibreeritud õhkkiirust (CAS) õhusõiduki maksimaalse sertifitseeritud stardimassi ja kõige kriitilisema raskuskeskme asukoha juures; iii) sellel on koos piloodiga maksimaalselt kaks istekohta; iv) sellel on üks propelleriga mitteturbiinmootor; v) sellel on hermetiseerimata kabiin;

(m) „peamine tegevuskoht” – ettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub põhiline finantstegevus ja käesolevas määruses osutatud tegevuse juhtimine.

Artikkel 3

Jätkuva lennukõlblikkuse nõuded

1. Õhusõiduki ja selle komponentide jätkuv lennukõlblikkus tagatakse vastavalt I lisa (osa M) sätetele.

2. Organisatsioonid ja töötajad, kes tegelevad õhusõiduki ja selle komponentide jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega, sealhulgas hooldamisega, täidavad I lisa (osa M) sätteid ning vajaduse korral artiklite 4 ja 5 sätteid.

3. Erandina lõikest 1 tagatakse lennuluba omava õhusõiduki jätkuv lennukõlblikkus jätkuva lennukõlblikkusalase erikokkuleppe alusel, mis on kindlaks määratud komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 ( 7 ) I lisa (osa 21) kohaselt välja antud lennuloas.

▼M1

4. Hooldusprogrammid, mis on heaks kiidetud enne 27. juulit 2015 kohaldatavate nõuete kohaselt, loetakse heakskiidetuks käesoleva määruse nõuete kohaselt.

▼B

Artikkel 4

Hooldusorganisatsioonide sertifitseerimine

1. Suurte õhusõidukite või äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite ning nendele paigaldamiseks ettenähtud komponentide hooldamisega tegelevaid organisatsioone sertifitseeritakse kooskõlas II lisa (osa 145) sätetega.

2. Hooldusorganisatsioonide sertifikaadid, mille liikmesriik on andnud välja või mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Ühinenud Lennuametite nõuete ja protseduuridega ning mis kehtisid enne määruse (EÜ) nr 2042/2003 jõustumist, loetakse käesoleva määruse alusel välja antuks.

3. Töötajad, kes on mis tahes standardi järgi, mida liikmesriik enne määruse (EÜ) nr 2042/2003 jõustumist tunnustas samaväärset kvalifikatsiooni tagava standardina, kvalifitseeritud tegema ja/või kontrollima õhusõiduki konstruktsiooni ja/või komponentide mittepurustavaid katseid nende jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks, võivad jätkata selliste kontrollide ja/või katsete tegemist.

4. Kuni määruse (EÜ) nr 1056/2008 jõustumiskuupäevani liikmesriigi nõuetele vastavalt sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni välja antud hooldustõendeid ja komponendihooldustõendeid käsitatakse samaväärsena nendega, mis on nõutavad I lisa (osa M) punktide M.A.801 ja M.A.802 kohaselt.

Artikkel 5

Volitatud lennundustehnilised töötajad

1. Volitatud lennundustehnilised töötajad peavad olema kvalifitseeritud vastavalt III lisa (osa 66) sätetele, välja arvatud I lisa (osa M) punkti M.A.606 alapunktis h, punkti M.A.607 alapunktis b, punkti M.A.801 alapunktis d, punktis M.A.803, punkti 145.A.30 alapunktis j ja II lisa (osa 145) IV liites ette nähtud juhud.

2. Lennundustehniliste töötajate load (ja nendega seotud võimalikud tehnilised piirangud), mille liikmesriik on andnud välja või mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas JAA nõuete ja protseduuridega, ning mis kehtisid määruse (EÜ) nr 2042/2003 jõustumise ajal, loetakse käesoleva määruse alusel välja antuks.

3. Lennundustehnilistel töötajatel, kellele on antud III lisa (osa 66) kohane luba mingis kategoorias/alamkategoorias, loetakse olevat kõnealuse lisa punkti 66.A.20 alapunktis a kirjeldatud õigused, mis vastavad kõnealusele kategooriale/alamkategooriale. Loale uue kategooria/alamkategooria lisamisel loetakse kõnealuste uute õiguste saamiseks vajalikud teadmistealased baasnõuded täidetuks.

4. Volitatud lennundustehnilised töötajad, kellele antud luba hõlmab õhusõidukeid, mille puhul ei nõuta eraldi tüübipädevusmärget, võivad jätkuvalt kasutada oma õigusi kuni loa esmakordse uuendamise või muutmiseni seni, kuni loale kantakse III lisa (osa 66) punktis 66.B.125 kirjeldatud menetluse kohaselt kõnealuse lisa punktis 66.A.45 kindlaksmääratud tüübipädevusmärked.

5. Enne määruse (EL) nr 1149/2011 kohaldamist kohaldatud nõuetele vastavad konverteerimisaruanded ja eksamitulemuste arvestamise aruanded loetakse käesolevale määrusele vastavaks.

6. Seni kuni käesolevas määruses sätestatakse nõuded volitatud lennundustehnilistele töötajatele seoses järgmisega:

i) muud õhusõidukid kui lennukid ja kopterid,

ii) õhusõidukikomponendid,

kohaldatakse jätkuvalt nõudeid, mis kehtivad asjaomases liikmesriigis, v.a väljaspool ELi asuvad hooldusorganisatsioonid, kelle puhul kinnitab nõuded amet.

Artikkel 6

Koolitajatele esitatavad nõuded

1. Artiklis 5 osutatud lennundustehniliste töötajate koolitamisega tegelevaid organisatsioone sertifitseeritakse kooskõlas IV lisaga (osa 147), andes neile õiguse:

(a) korraldada tunnustatud baaskoolituskursusi; ja/või

(b) korraldada tunnustatud tüübikoolituskursusi ja

(c) korraldada eksameid ja

(d) anda välja tunnistusi.

2. Hoolduskoolitust pakkuvate organisatsioonide sertifikaadid mille liikmesriik on andnud välja või mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Ühinenud Lennuametite nõuete ja protseduuridega ning mis kehtisid määruse (EÜ) nr 2042/2003 jõustumise ajal, loetakse käesoleva määruse alusel välja antuks.

3. Tüübikoolituse õppekavadesse, mis on heaks kiidetud enne volitatud lennundustehniliste töötajate tüübipädevuskoolituse miinimumõppekava heakskiitmist vastavalt määrusele (EL) nr 748/2012 asjaomase tüübi kohta kehtestatud käitussobivuse andmetes, lisatakse kõnealuste käitussobivuse andmete kohustuslikus osas kindlaks määratud asjakohased elemendid hiljemalt 18. detsembriks 2017 või kahe aasta jooksul pärast käitussobivuse andmete heakskiitmist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 7

Määrus (EÜ) nr 2042/2003 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt VI lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 8

Jõustumine

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada:

a) selliste kolbmootoriga hermetiseerimata lennukite hoolduse puhul, mille maksimaalne stardimass on kuni 2 000 kg ja mida ei kasutata ärilises lennutranspordis, kuni 28. septembrini 2014 nõuet, mille kohaselt volitatud lennundustehnilised töötajad peavad olema kvalifitseeritud vastavalt III lisale (osa 66) ning mis sisaldub järgmistes sätetes: — I lisa (osa M) punkti M.A.606 alapunkt g ja punkti M.A.801 alapunkti b alapunkt 2; — II lisa (osa 145) punkti 145.A.30 alapunktid g ja h;

b) ärilises lennutranspordis mittekasutatavate ELA1 lennukite hoolduse puhul kuni ►M1 28. septembrini 2016 ◄ : i) nõuet, mille kohaselt pädevad asutused peavad andma lennundustehnilise töötaja loa välja kooskõlas III lisaga (osa 66), kui tegemist on uue loaga või vastavalt kõnealuse lisa punktile 66.A.70 konverteeritud loaga; ii) nõuet, mille kohaselt volitatud lennundustehnilised töötajad peavad olema kvalifitseeritud vastavalt III lisale (osa 66) ning mis sisaldub järgmistes sätetes: — I lisa (osa M) punkti M.A.606 alapunkt g ja punkti M.A.801 alapunkti b alapunkt 2; — II lisa (osa 145) punkti 145.A.30 alapunktid g ja h.

3. Kui liikmesriik kohaldab lõiget 2, teatab ta sellest komisjonile ja ametile.

4. III lisa (osa 66) punktides 66.A.25 ja 66.A.30 ning III liites sätestatud, enne ►M1 määrusele (EL) nr 1149/2011 ◄ kohaldamist sooritatud baasteadmiste eksamite, põhikogemuste omandamise, teoreetilise tüübikoolituse ja sellekohaste eksamite, praktiliste harjutuste ja hindamiste, tüübieksamite ja töökohal tehtud koolituse tähtaegu hakatakse arvestama alates ►M1 määrusele (EL) nr 1149/2011 ◄ kohaldamise alguskuupäevast.

5. Amet esitab komisjonile arvamuse, sh ettepanekud ELA1 lennukite ning muude õhusõidukite kui lennukite ja kopterite hooldusega tegelevatele lennundustehnilistele töötajatele lubade väljaandmise lihtsa ja proportsionaalse süsteemi kohta.

▼M1

6. Erandina lõikest 1:

a) võivad pädevad asutused või asjakohasel juhul organisatsioonid kuni 31. detsembrini 2015 jätkata määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) III liites või IV lisa (osa 147) II ja III liites kindlaks määratud sertifikaatide varasemate, enne 27. juulit 2015 kehtinud versioonide väljaandmist;

b) jäävad enne 1. jaanuari 2016 välja antud sertifikaadid kehtima kuni nende muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamiseni.

▼B

Artikkel 9

Ameti meetmed

1. Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida pädevad asutused, organisatsioonid ja töötajad võivad kasutada käesoleva määruse lisade sätete järgimise tõendamiseks.

2. Nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditega, mille amet välja annab, ei kehtestata uusi nõudeid ega muudeta leebemaks käesoleva määruse lisade nõudeid.

3. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklite 54 ja 55 kohaldamist, loetakse juhul, kui kasutatakse ametipoolseid nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid, käesoleva määruse lisadega seotud nõuded ilma täiendava tõendamiseta täidetuks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

(Osa M)

SISUKORD M.1 A JAGU — TEHNILISED NÕUDED A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED M.A.101 Reguleerimisala B ALAJAGU — PÄDEVUS M.A.201 Kohustused M.A.202 Juhtumitest teatamine C ALAJAGU — JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS M.A.301 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesanded M.A.302 Õhusõiduki hooldusprogramm M.A.303 Lennukõlblikkusdirektiivid M.A.304 Muudatus- ja remonditööde tehniline normdokumentatsioon M.A.305 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjed M.A.306 Käitaja tehniline päevik M.A.307 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete üleandmine D ALAJAGU — HOOLDUSSTANDARDID M.A.401 Tehnilised normdokumendid M.A.402 Hoolduse tegemine M.A.403 Õhusõiduki defektid E ALAJAGU — KOMPONENDID M.A.501 Paigaldamine M.A.502 Komponentide hooldamine M.A.503 Kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid M.A.504 Kontroll kasutuskõlbmatute komponentide üle F ALAJAGU — HOOLDUSORGANISATSIOON M.A.601 Reguleerimisala M.A.602 Taotlemine M.A.603 Sertifikaadi ulatus M.A.604 Hooldusorganisatsiooni käsiraamat M.A.605 Tegevusruumid M.A.606 Nõuded töötajatele ▼M1 M.A.607 Volitatud lennundustehnilised töötajad ja lennukõlblikkust kontrollivad töötajad ▼B M.A.608 Komponendid, seadmed ja tööriistad M.A.609 Tehnilised normdokumendid M.A.610 Töökäsud M.A.611 Hooldusstandardid M.A.612 Õhusõiduki hooldustõend M.A.613 Komponendi hooldustõend ▼M1 M.A.614 Hooldustööde ja lennukõlblikkuse kontrolli kirjed ▼B M.A.615 Organisatsiooni õigused M.A.616 Organisatsiooni sisekontroll M.A.617 Muutused sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis M.A.618 Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi kehtivus M.A.619 Puudused G ALAJAGU — JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAV ORGANISATSIOON M.A.701 Reguleerimisala M.A.702 Taotlemine M.A.703 Sertifikaadi ulatus M.A.704 Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamat M.A.705 Tegevusruumid M.A.706 Nõuded töötajatele M.A.707 Lennukõlblikkuse kontrolli tegevad töötajad M.A.708 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine M.A.709 Dokumentatsioon M.A.710 Lennukõlblikkuse kontroll M.A.711 Organisatsiooni õigused M.A.712 Kvaliteedisüsteem M.A.713 Muutused jätkuvat lennukõlblikkust korraldavas sertifitseeritud organisatsioonis M.A.714 Dokumentide säilitamine M.A.715 Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaadi kehtivus M.A.716 Puudused H ALAJAGU — HOOLDUSTÕENDID M.A.801 Õhusõiduki hooldustõend M.A.802 Komponendi hooldustõend M.A.803 Omanik-piloodi volitus I ALAJAGU — LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT M.A.901 Õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll M.A.902 Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtivus M.A.903 Õhusõiduki registrikannete üleviimine ELi piires M.A.904 ELi imporditud õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrollimine M.A.905 Puudused B JAGU — MENETLUS PÄDEVATELE ASUTUSTELE A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED M.B.101 Reguleerimisala M.B.102 Pädev asutus M.B.104 Dokumentide säilitamine M.B.105 Vastastikune teabevahetus B ALAJAGU — PÄDEVUS M.B.201 Kohustused C ALAJAGU — JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS M.B.301 Hooldusprogramm M.B.302 Erandid M.B.303 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse seire M.B.304 Kehtetuks tunnistamine, peatamine ja piirangute kehtestamine D ALAJAGU — HOOLDUSSTANDARDID E ALAJAGU — KOMPONENDID F ALAJAGU — HOOLDUSORGANISATSIOON M.B.601 Taotlemine M.B.602 Esialgne sertifikaat M.B.603 Sertifikaadi väljaandmine M.B.604 Pidev järelevalve M.B.605 Puudused M.B.606 Muudatused M.B.607 Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute kehtestamine G ALAJAGU — JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAV ORGANISATSIOON M.B.701 Taotlemine M.B.702 Esialgne sertifikaat M.B.703 Sertifikaadi väljaandmine M.B.704 Pidev järelevalve M.B.705 Puudused M.B.706 Muudatused M.B.707 Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute kehtestamine H ALAJAGU — HOOLDUSTÕENDID I ALAJAGU — LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT M.B.901 Soovituste hindamine M.B.902 Pädeva asutuse tehtav lennukõlblikkuse kontroll M.B.903 Puudused I liide — Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise leping II liide — Komponendi hooldustõend — EASA vorm 1 III liide — Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat — EASA vorm 15 IV liide — I lisa (osa M) F alajaos ja II lisas (osa 145) osutatud hooldusorganisatsioonide sertifitseerimisel kasutatav klassi- ja pädevusmärgete süsteem V liide — I lisa (osa M) F alajaos osutatud hooldusorganisatsiooni sertifikaat VI liide — I lisa (osa M) G alajaos osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat VII liide — Keerulised hooldustööd VIII liide — Omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööd

M.1

Käesolevas osas tähendab pädev asutus:

1. üksikute õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse järelevalve ja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatide väljaandmise puhul registreerijaliikmesriigi määratud asutus;

2. käesoleva lisa (osa M) A jao F alajaos määratletud hooldusorganisatsiooni tegevuse üle järelevalve teostamise puhul: i) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub organisatsiooni peamine tegevuskoht; ii) amet, kui organisatsiooni asukoht on kolmandas riigis;

3. käesoleva lisa (osa M) A jao G alajaos määratletud jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni tegevuse üle järelevalve teostamise puhul: i) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub organisatsiooni peamine tegevuskoht, kui luba tegutseda jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsioonina ei sisaldu lennuettevõtja sertifikaadis; ii) käitaja liikmesriigi määratud asutus, kui luba tegutseda jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsioonina sisaldub lennuettevõtja sertifikaadis; iii) amet, kui organisatsiooni asukoht on kolmandas riigis;

4. hooldusprogrammide heakskiitmise puhul i) registreerijaliikmesriigi määratud asutus; ii) ärilise lennutranspordi korral, kui käitaja liikmesriik ei ole registreerijaliikmesriik, asutus, milles mõlemad nimetatud liikmesriigid lepivad kokku enne hooldusprogrammi heakskiitmist. iii) Erandina alapunkti 4 alapunktist i, juhul kui äriliseks lennutranspordiks mittekasutatava õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldab käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohaselt sertifitseeritud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon, mille üle ei teosta järelevalvet registreerijaliikmesriik, ning üksnes juhul, kui registreerijaliikmesriigiga on enne hooldusprogrammi heakskiitmist kokku lepitud: a) jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni üle järelevalvet teostava liikmesriigi määratud asutus, või b) amet, kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni asukoht on kolmandas riigis.

A JAGU

TEHNILISED NÕUDED

A ALAJAGU

ÜLDSÄTTED

M.A.101 Reguleerimisala

Käesoleva punktiga kehtestatakse meetmed, sealhulgas hoolduseks, mida tuleb võtta selleks, et tagada lennukõlblikkuse jätkumine. Samuti on selles täpsustatud tingimused, millele peavad vastama sellise jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega tegelevad isikud või organisatsioone.

B ALAJAGU

PÄDEVUS

M.A.201 Kohustused

a) Omanik vastutab õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse eest ning tagab, et lennud sellega toimuvad üksnes juhul, kui: 1. õhusõidukit hoitakse lennukõlblikuna; ning 2. kogu käitamis- ja avariivarustus on paigaldatud nõuetekohaselt ja on töökorras või selle töökõlbmatus on selgelt tähistatud; ning 3. lennukõlblikkussertifikaat jääb kehtima; ning ▼M1 4. õhusõidukit hooldatakse kooskõlas punktis M.A.302 kindlaks määratud hooldusprogrammiga. ▼B

b) Kui õhusõiduk on renditud, lähevad omaniku kohustused üle rendilevõtjale, kui: 1. rendilevõtja nimi on märgitud õhusõiduki registreerimisdokumendile; või 2. see on ette nähtud rendilepinguga. Kõik viited käesolevas osas omanikule hõlmavad viiteid nii omanikule kui ka vajaduse korral rendilevõtjale.

c) Iga hooldust tegev isik või organisatsioon vastutab tehtavate tööde eest.

d) Kapten või ärilise lennutranspordi korral käitaja vastutab lennueelse ülevaatuse rahuldava läbimise eest. Seda ülevaatust peab tegema piloot või mõni teine kvalifitseeritud isik, kuid seda ei pea tegema sertifitseeritud hooldusorganisatsioon või osa 66 kohased volitatud lennundustehnilised töötajad.

▼M1

e) Alapunktis a määratletud ülesannete täitmiseks: i) võib õhusõiduki omanik sõlmida käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohaselt sertifitseeritud organisatsiooniga, kes korraldab jätkuvat lennukõlblikkust, jätkuva lennukõlblikkusega seotud ülesannete täitmise lepingu. Sel juhul võtab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon vastutuse nende ülesannete nõuetekohase täitmise eest. Sel juhul kasutatakse I liites kirjeldatud lepingut; ii) võib omanik, kes otsustab korraldada õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust omal vastutusel, sõlmimata I liite kohast lepingut, siiski sõlmida piiratud lepingu hooldusprogrammi koostamiseks ning selle programmi punkti M.A.302 kohase heakskiitmise menetlemiseks järgmiste organisatsioonidega: — käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohaselt sertifitseeritud organisatsioon, kes korraldab jätkuvat lennukõlblikkust, või — äriliseks lennutranspordiks mittekasutatava ELA2 õhusõiduki puhul osa 145 või jaotise M.A. F alajao kohane hooldusorganisatsioon. Sellise piiratud lepingu korral läheb vastutus hooldusprogrammi koostamise ja heakskiitmise menetlemise eest asjaomase piiratud lepingu sõlminud organisatsioonile, välja arvatud juhul, kui omanik on välja andnud punkti M.A.302 alapunkti h kohase kinnituse.

▼B

f) Suure õhusõiduki korral tagab selle omanik alapunktis a määratletud ülesannete täitmiseks, et jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesandeid täidab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon. Kooskõlas I liitega sõlmitakse kirjalik leping. Sel juhul võtab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon vastutuse nende ülesannete nõuetekohase täitmise eest.

g) Suurte õhusõidukite, äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite ja nende komponentide hooldust teeb osa 145 nõuete järgi sertifitseeritud hooldusettevõte.

h) Äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki korral vastutab selle jätkuva lennukõlblikkuse eest selle käitaja, 1. kellel peab vastavalt käesoleva lisa (osa M) A jao G alajaole olema oma õhusõiduki käitamiseks sertifikaat, mis moodustab pädeva asutuse poolt välja antud lennuettevõtja sertifikaadi osa; ja 2. kes peab olema sertifitseeritud kooskõlas II lisaga (osa 145) või sõlmima sellise ettevõttega lepingu; ja 3. kes peab tagama, et alapunkt a on täidetud.

i) Kui käitajal peab liikmesriigi nõuete järgi olema sertifikaat äritegevuseks, mis ei ole äriline lennutransport, peab ta: 1. olema vastavalt käesoleva lisa (osa M) A jao G alajaole asjakohaselt sertifitseeritud tagama oma õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust või sõlmima sellise ettevõttega lepingu; ja 2. olema vastavalt käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao või II lisa (osa 145) järgi sertifitseeritud või sõlmima selliste ettevõtetega lepingud; ja 3. tagama, et punkt a on täidetud.

j) Omanik/käitaja on kohustatud lubama pädevat asutust ettevõttesse/õhusõidukisse, veendumaks et käesolevas osas sätestatud nõudeid täidetakse jätkuvalt.

M.A.202 Juhtumitest teatamine

a) Iga punkti M.A.201 kohaselt vastutav isik või organisatsioon teatab registreerijaliikmesriigi määratud pädevale asutusele, konstruktsioonitüübi või lisakonstruktsioonitüübi eest vastutavale organisatsioonile ja vajaduse korral käitaja liikmesriigile õhusõiduki või selle komponendi mis tahes kindlakstehtud seisundist, mis ohustab tõsiselt lennuohutust.

b) Teatamine toimub ameti poolt kehtestatud korras ning hõlmab kogu teavet kõnealusele isikule või organisatsioonile teada oleva seisundi kohta.

c) Kui õhusõiduki omanik või käitaja sõlmib õhusõiduki hooldamiseks lepingu mõne teise isiku või organisatsiooniga, teatab see omanikule, käitajale või jätkuvat lennukõlblikkust korraldavale organisatsioonile samuti igast sellisest seisundist, mis mõjutab omaniku või käitaja õhusõidukit või selle komponenti.

d) Teade antakse võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul pärast seda, kui isik või organisatsioon on seisundi, mille kohta teade antakse, kindlaks teinud.

C ALAJAGU

JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS

M.A.301 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesanded

Õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust ja selle nii käitamis- kui ka avariivarustuse töökõlblikkust tagatakse:

1. lennueelsete ülevaatuste teel;

2. õhusõiduki ohutut käitamist mõjutavate mis tahes defektide ja vigade kõrvaldamise teel vastavalt punktis M.A.304 ja/või punktis M.A.401 täpsustatud andmetele, võttes suurte õhusõidukite või äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul olenevalt õhusõiduki tüübist arvesse miinimumvarustuse loetelu ja vajaduse korral varustatuse muudatuste loetelu;

▼M1

3. kogu hoolduse tegemise teel kooskõlas punkti M.A.302 kohase õhusõidukihooldusprogrammiga;

▼B

4. suurte õhusõidukite ja äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul punkti M.A.302 järgi heakskiidetud hooldusprogrammi efektiivsuse analüüsimise teel;

5. mis tahes kehtiva: i) lennukõlblikkusdirektiivi; ii) jätkuvat lennukõlblikkust mõjutava käitamisdirektiivi; iii) ameti poolt kehtestatud jätkuva lennukõlblikkuse nõude; iv) pädeva asutuse poolt vahetu reaktsioonina ohutusprobleemi jaoks ette nähtud sammude täitmise teel;

6. muudatus- ja remonditööde tegemise teel vastavalt punktile M.A.304;

7. suurte õhusõidukite või äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite mittekohustuslike modifikatsioonide ja/või ülevaatuste puhul nende tegemise põhimõtete kehtestamise teel;

8. vajaduse korral hoolduslike kontrolllendude tegemise teel.

M.A.302 Õhusõiduki hooldusprogramm

a) Iga õhusõiduki hooldamine korraldatakse kooskõlas õhusõiduki hooldusprogrammiga.

b) Õhusõiduki hooldusprogrammi ja kõik selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

c) ►M1 Kui õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldab selleks käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohaselt sertifitseeritud organisatsioon või kui omanik on kõnealuse organisatsiooniga sõlminud punkti M.A.201 alapunkti e alapunkti ii kohase piiratud lepingu, võib õhusõiduki hooldusprogrammi ja selle muudatused kiita heaks kaudse heakskiitmise menetlusega. ◄ i) Sel juhul kehtestab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon selle menetluse, see kantakse jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatusse ning selle kiidab heaks jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni eest vastutav pädev asutus. ii) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon ei kasuta kaudse heakskiitmise menetlust, kui selle organisatsiooni üle ei teosta järelevalvet registreerijaliikmesriik, välja arvatud juhul, kui kooskõlas punkti M.1 alapunkti 4 alapunktidega ii või iii on sõlmitud kokkulepe, millega kantakse vastutus õhusõiduki hooldusprogrammi heakskiitmise eest üle jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni eest vastutavale pädevale asutusele.

d) Õhusõiduki hooldusprogramm peab vastama i) pädeva asutuse välja antud juhenditele; ii) jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhenditele, — mille on välja andnud tüübisertifikaadi, piiratud tüübisertifikaadi, täiendava tüübisertifikaadi, oluliste remonditööde projekti kinnituse, Euroopa tehnilistele normatiividele vastava (ETSO) loa või määruse (EL) nr 748/2012 ja selle I lisa (osa 21) alusel välja antud muu loa omanikud ning — mis on lisatud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punktis 21A.90B või punktis 21A.431B osutatud sertifitseerimistingimustele (vajaduse korral); iii) omaniku või jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni välja pakutud lisa- või alternatiivsetele juhenditele, kui need juhendid on heaks kiidetud kooskõlas punktiga M.A.302, välja arvatud alapunkti e kohased ohutusalaste ülesannete täitmise ajavahemikud, mida võidakse pikendada, tingimusel et hooldusprogramm vaadatakse alapunkti g kohaselt läbi piisavalt sageli ja ainult siis, kui hooldusprogramm kiidetakse otseselt heaks punkti M.A.302 alapunkti b alusel.

e) Õhusõiduki hooldusprogramm sisaldab kõikide hooldustööde üksikasju, sealhulgas nende tegemise sagedust ning tööde liikide ja eripäraga seotud eriülesandeid.

f) Suurte õhusõidukite puhul, kui hooldusprogramm põhineb hoolduse juhtrühma loogikal või seisundi jälgimisel, peab õhusõiduki hooldusprogramm sisaldama töökindluseprogrammi.

g) Õhusõiduki hooldusprogramm vaadatakse kindlate ajavahemike järel läbi ning vajaduse korral tehakse selles muudatusi. Läbivaatamine tagab, et programm on ka käitusest omandatud kogemustele tuginedes ja pädeva asutuse suuniseid arvestades jätkuvalt põhjendatud ning järgib uut ja/või muudetud hooldusjuhendit, mille on kehtestanud tüübisertifikaatide või täiendavate tüübisertifikaatide omanikud või mis tahes muud organisatsioonid, kes avaldavad sellist teavet määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) alusel.

▼M1

h) Äriliseks lennutranspordiks mittekasutatava ELA1 õhusõiduki puhul ei pea alapunktides b, c, d, e ja g sätestatud nõudeid järgima, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: 1. Õhusõiduki hooldusprogrammis peavad olema selgelt kindlaks määratud nii õhusõiduk kui ka selle omanik, sealhulgas kõik asjaomasele õhusõidukile paigaldatud mootorid ja propellerid. 2. Õhusõiduki hooldusprogramm peab vastama ühele järgmistest nõuetest: — see peab olema kooskõlas alapunktis i nimetatud minimaalse ülevaatusprogrammiga, mis on konkreetse õhusõiduki jaoks ette nähtud, või — see peab olema kooskõlas alapunktidega d ja e. Hooldusprogrammi nõuded ei tohi olla rangemad minimaalse ülevaatusprogrammi nõuetest. 3. Õhusõiduki hooldusprogramm peab sisaldama kõiki jätkuva lennukõlblikkusega seotud kohustuslikke nõudeid, näiteks korduvaid lennukõlblikkuskontrolle käsitlevad direktiivid, jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhendi (ICA) lennukõlblikkuspiirangute osa (ALS) või tüübisertifikaadi andmelehel (TCDS) loetletud konkreetsed hooldusnõuded. Lisaks peavad õhusõiduki hooldusprogrammis olema kindlaks määratud kõik konkreetse õhusõidukitüübi, õhusõiduki konfiguratsiooni ja liigi ning käitamise iseärasustest tulenevad täiendavad hooldustööd. Arvesse tuleb võtta vähemalt järgmisi elemente: — õhusõidukile paigaldatud konkreetsed seadmed ja õhusõiduki modifikatsioonid; — õhusõidukile tehtud remonditööd; — kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid ja lennuohutuse seisukohalt olulised komponendid; — hooldusbülletäänides, hooldusdokumentides ja muus mittekohustuslikus hooldusteabes sisalduvad hooldussoovitused, näiteks kapitaalremontide vahelise lennuaja (TBO) pikkus; — teatavate seadmete korrapärase ülevaatusega seoses kohaldatavad käitamisdirektiivid ja -nõuded; — konkreetsed käitamisalase kinnituse menetlused; — õhusõiduki ja käitamiskeskkonna kasutamine; — omanik-piloodi tehtavad hooldustööd (vajaduse korral). 4. Kui pädev asutus hooldusprogrammi heaks ei kiida (kas otse või jaotise M.A. G alajao kohase organisatsiooni poolt, kasutades kaudset heakskiitmismenetlust), peab õhusõiduki hooldusprogramm sisaldama omaniku allkirjastatud kinnitust selle kohta, et tegemist on konkreetse registreerimistunnusega õhusõiduki hooldusprogrammiga ja et omanik kannab täielikku vastutust hooldusprogrammi sisu ja eelkõige kõikide selliste toimingute eest, mille puhul projekti omaniku soovitustest on kõrvale kaldutud. 5. Õhusõiduki hooldusprogramm tuleb läbi vaadata vähemalt üks kord aastas. Õhusõiduki hooldusprogrammi peab läbi vaatama üks järgmistest isikutest või organisatsioonidest: — isik, kes kontrollis lennukõlblikkust kooskõlas punkti M.A.710 alapunktiga ga, või — jaotise M.A. G alajao kohane jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon, kui hooldusprogrammi ei vaadata läbi samaaegselt lennukõlblikkuse kontrollimisega. Kui lennukõlblikkuse kontrollimise käigus leitakse hooldusprogrammi sisuga seotud puudusi, teatab ülevaatust tegev isik sellest õhusõiduki registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele ja omanik peab hooldusprogrammi muutma kokkuleppel asjaomase pädeva asutusega.

i) Äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA1 õhusõidukite (v.a õhulaevad) puhul peab alapunktis h osutatud minimaalne ülevaatusprogramm vastama järgmistele tingimustele: 1. Minimaalses ülevaatusprogrammis peavad olema kindlaks määratud järgmised kontrollivahemikud: — ELA1 lennukite ja ELA1 fikseeritud jõuallikaga motopurilennukite (TMG) puhul üks aasta või 100 lennutundi, sõltuvalt sellest, kumb kontrollivahemik on lühem. Kontrollivahemiku suhtes võib kohaldada ühe kuu või kümne tunni pikkust lubatud hälvet, tingimusel et järgmine kontrollivahemik arvutatakse lähtuvalt ülevaatuse tegemiseks algselt kavandatud kuupäevast või tundide arvust. — ELA1 purilennukite, ELA1 motopurilennukite (v.a TMGd) ja ELA1 õhupallide puhul üks aasta. Kontrollivahemiku suhtes võib kohaldada ühe kuu pikkust lubatud hälvet, tingimusel et järgmise kontrollivahemik arvutatakse lähtuvalt ülevaatuse tegemiseks algselt kavandatud kuupäevast. 2. Minimaalne ülevaatusprogramm peab sisaldama järgmist: — remondiprojekti omaniku nõuete kohased hooldustööd; — märgistuste kontroll; — komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 ( 8 ) punkti NCO.POL.105 kohased kaalumisandmed ja asjakohane kaalumine; — transpondri (kui see on olemas) korrasoleku testimine; — Pitot' toru rõhku kasutavate mõõturite korrasoleku testimine; — ELA1 lennukite puhul: — — võimsuse, pöörete arvu (rpm), magneetode, kütuse- ja õlirõhu ning mootoritemperatuuri kontrollimine; — automaatjuhtimisega mootorite puhul avaldatud tulemustega kiirenduskatse; — kuivkartermootorite, turboülelaaduriga mootorite ja vedelikjahutusega mootorite puhul vedelikuringlushäiretele viitavate näitajate väljaselgitamine; — konstruktsioonielementide, süsteemide ja komponentide seisukorra ja paigalduse kontrollimine järgmistes piirkondades: — — ELA1 lennukite puhul: — — õhusõiduki plaaner; — salong ja kabiin; — telik; — tiiva- ja kesksektsioon; — juhised; — sabaosa; — avioonika- ja elektrisüsteem; — jõuseade; — sidurid ja ajamikastid; — propeller; — mitmesugused süsteemid, näiteks ballistiline päästesüsteem; — ELA1 purilennukite ja ELA1 motopurilennukite puhul: — — õhusõiduki plaaner; — salong ja kabiin; — telik; — tiiva- ja kesksektsioon; — sabaosa; — avioonika- ja elektrisüsteem; — jõuseade (kui see on olemas); — mitmesugused süsteemid, näiteks eemaldatav ballast, pidurdusvari ja juhised ning vesiballastisüsteem. — ELA1 kuumaõhu-õhupallide puhul: — — kest; — põleti; — korv; — kütusemahutid; — varustus ja mõõteriistad; — ELA1 gaasiõhupallide puhul: — — kest; — korv; — varustus ja mõõteriistad. Kuni selle ajani, kui käesoleva määrusega kehtestatakse õhulaevade minimaalne ülevaatusprogramm, peab õhulaevade hooldusprogramm vastama alapunktides d ja e sätestatud tingimustele.

▼B

M.A.303 Lennukõlblikkusdirektiivid

Iga kehtivat lennukõlblikkusdirektiivi tuleb täita vastavalt sellest sätestatud nõuetele, välja arvatud juhul, kui amet on määranud teisiti.

M.A.304 Muudatus- ja remonditööde tehniline normdokumentatsioon

Kahjusid hinnatakse ning muudatus- ja remonditöid tehakse vastavalt vajadusele järgmiste tehniliste normdokumentide põhjal:

a) ameti kinnitatud tehnilised normdokumendid või

b) osa 21 kohaselt sertifitseeritud projekteerimisettevõtte poolt heaks kiidetud tehnilised normdokumendid või

c) tehnilised normdokumendid, mis on esitatud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punktis 21A.90B või punktis 21A.431B osutatud sertifitseerimistingimustes.

M.A.305 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjed

a) Pärast iga hooldust lisatakse õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete hulka sellega seotud punktile M.A.801 või punktile 145.A.50 vastav hooldustõend. Iga dokument lisatakse võimalikult kiiresti, kuid igal juhul mitte hiljem kui 30 päeva pärast vastavat hooldust.

b) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete hulka kuuluvad: 1. olenevalt õhusõidukist õhusõiduki logiraamat, mootori logiraamat(ud) või mootorimoodulite komponendikaardid, propelleri logiraamat(ud) ja kõikide kapitaalremontide vahelise ressursiga komponentide kaardid; ning 2. käitaja tehniline päevik, juhul kui see on punkti M.A.306 kohaselt nõutav ärilise lennutranspordi puhul või kui seda nõuab liikmesriik muu äritegevuse puhul kui äriline lennutransport.

c) Õhusõiduki logiraamatutesse kantakse olenevalt õhusõidukist õhusõiduki tüüp ja registritunnus, kuupäev, üldlennuaeg ja/või lennutsüklid ja/või maandumised.

d) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjed sisaldavad aktuaalset: 1. lennukõlblikkusdirektiivide ja pädeva asutuse poolt vahetu reaktsioonina ohutusprobleemile määratud sammude täitmise seisu; 2. muudatus- ja remonditööde seisu; 3. hooldusprogrammi täitmise seisu; 4. kapitaalremontide vahelise ressursiga komponentide seisundit; 5. kaalumis- ja tsentreerimistunnistust; 6. ülekantud hooldustööde loetelu.

e) Peale komponendi hooldustõendi (EASA vorm 1 või samaväärne vorm) kantakse asjaomase mootori või propelleri logiraamatusse või mootori mooduli või kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendi kaardile järgmine mis tahes paigaldatud komponenti (mootor, propeller, mootori moodul või kapitaalremontide vahelise ressursiga komponent) käsitlev asjakohane teave: 1. komponendi tähistus ja 2. vajaduse korral selle õhusõiduki, mootori, propelleri, mootorimooduli või kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendi tüüp, seerianumber ja registritunnus, millele konkreetne komponent on paigaldatud, ning viide komponendi paigaldamisele ja mahavõtmisele, ning 3. kuupäev ning vajaduse korral konkreetse komponendi akumulatiivne üldlennuaeg ja/või lennutsüklid ja/või maandumised ja/või kalendriaeg ning 4. alapunktis d sätestatud aktuaalne teave komponendi kohta.

f) Käesoleva lisa (osa M) A jao B alajao järgi jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise ülesannete täitmise eest vastutav isik peab käesolevas alapunktis kindlaksmääratud kirjeid ning esitab need taotluse korral pädevale asutusele.

g) Kõik kanded õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjetes peavad olema selged ja täpsed. Kui kannet on vaja parandada, tehakse parandus nii, et algkanne jääb selgelt näha.

h) Omanik või käitaja tagab korra järgmiste kirjete säilitamiseks näidatud aja jooksul: 1. kõik üksikasjalikud hooldustööde kirjed, mis on seotud õhusõiduki või sellele paigaldatud kapitaalremontide vahelise ressursiga mis tahes komponendiga, kuni dokumentides sisalduv teave on asendatud uue sama ulatusliku ja sama üksikasjaliku teabega, kuid vähemalt 36 kuud pärast õhusõiduki või komponendi hooldusjärgselt kasutamiseks üle andmist; ning 2. õhusõiduki ja kõikide selle kapitaalremontide vahelise ressursiga komponentide üldlennuaeg (tunnid, kalendriaeg, lennutsüklid ja maandumised) vähemalt 12 kuud pärast õhusõiduki või komponendi käitamise lõpetamist; ning 3. vajaduse korral kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendi lennuaeg (tunnid, kalendriaeg, lennutsüklid ja maandumised) alates selle viimasest plaanijärgsest hooldusest vähemalt niikaua, kuni kõnealusele plaanijärgsele hooldusele järgneb teine, sama töömahu ja põhjalikkusega plaanijärgne hooldus; ning 4. hooldusprogrammi täitmise hetkeseis, mille põhjal on võimalik kindlaks teha, et õhusõiduki heakskiidetud hooldusprogrammi täidetakse, vähemalt niikaua, kuni õhusõiduki või komponendi plaanijärgsele hooldusele järgneb teine, sama töömahu ja põhjalikkusega plaanijärgne hooldus; ning 5. õhusõiduki ja selle komponentide suhtes kehtivate lennukõlblikkusdirektiivide täitmise hetkeseis vähemalt 12 kuud pärast õhusõiduki või komponendi käitamise lõpetamist; ning 6. õhusõiduki, selle mootori(te), propelleri(te) ja mis tahes muude lennuohutuse jaoks tähtsate komponentide muudatus- ja remonditööde hetkeseis vähemalt 12 kuud pärast nende käitamise lõpetamist.

M.A.306 Käitaja tehniline päevik

a) Äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki korral kasutab käitaja peale punktis M.A.305 sätestatu õhusõiduki tehnilist päevikut järgmise teabe hoidmiseks: 1. andmed iga lennu kohta, mida on vaja jätkuva lennuohutuse tagamiseks; ning 2. õhusõiduki kehtiv hooldustõend; ning 3. kehtiv hooldusdeklaratsioon õhusõiduki hoolduse seisu ja selle kohta, millal peab toimuma järgmine plaanijärgne ja plaaniväline hooldus, välja arvatud tingimusega, et pädev asutus võib anda loa hoida seda deklaratsiooni mujal; ning 4. kõik kõrvaldamata ülekantud defektid, mis mõjutavad õhusõiduki käitamist; ning 5. kõik vajalikud andmed tehnilist toetust käsitlevate kokkulepete kohta.

b) Õhusõiduki tehnilise päeviku ja selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

c) Käitaja tagab, et õhusõiduki tehnilist päevikut hoitakse pärast viimast kannet alles 36 kuud.

M.A.307 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumentatsiooni üleandmine

a) Omanik või käitaja tagab oma õhusõiduki alalise ülemineku korral teisele omanikule või käitajale, et punkti M.A.305 kohased jätkuva lennukõlblikkuse kirjed ning vajaduse korral punkti M.A.306 kohane käitaja tehniline päevik antakse samuti üle.

b) Kui omanik sõlmib oma õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise ülesannete täitmiseks lepingu jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooniga, peab ta sellele üle andma punkti M.A.305 kohase jätkuva lennukõlblikkuse kirjed.

c) Dokumentatsiooni alleshoidmiseks kehtestatud ajad jäävad kehtima ka uue omaniku, käitaja või jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni suhtes.

D ALAJAGU

HOOLDUSSTANDARDID

M.A.401 Tehnilised normdokumendid

a) Õhusõidukit hooldaval isikul või organisatsioonil peab hoolduse, kaasa arvatud muudatus- ja remonditööde tegemisel olema juurdepääs üksnes kehtivatele tehnilistele normdokumentidele ja kohustus neid kasutada.

b) Käesoleva osa tähenduses on kehtivad tehnilised normdokumendid järgmised: 1. kõik pädeva asutuse või ameti kehtestatud nõuded, protseduurid, standardid või andmed; 2. kõik kehtivad lennukõlblikkusdirektiivid; 3. jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kehtivad juhised, mille on välja andnud tüübisertifikaatide või täiendavate tüübisertifikaatide omanikud või mis tahes muud organisatsioonid, kes avaldavad sellist teavet kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisaga (osa 21); 4. kogu punkti 145.A.45 alapunkti d järgi välja antud kehtiv teave.

c) Õhusõidukit hooldav isik või organisatsioon tagab, et kõik kehtivad tehnilised normdokumendid on ajakohased ja vajaduse korral kasutamiseks valmis. Ta loob töökaartide või töölehtede süsteemi ning kas kannab tehnilised normdokumendid täpselt nendele töökaartidele või töölehtedele või tagab, et on olemas täpne viide konkreetsetele hooldustöödele nendes tehnilistes normdokumentides.

M.A.402 Hoolduse tegemine

a) Kõiki hooldustöid teevad kvalifitseeritud töötajad, kes kasutavad selleks meetodeid ja võtteid ning järgivad standardeid ja instruktsioone, mis on sätestatud punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentides. Peale selle viiakse pärast iga lennuohutust mõjutavat hooldustööd läbi sõltumatu ülevaatus, välja arvatud juhul kui II lisas (osas 145) on sätestatud teisiti või pädev asutus on andnud teistsuguse loa.

b) Kõiki hooldustöid tehakse punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentides sätestatud tööriistade, seadmete ja materjalidega, välja arvatud juhul kui II lisas (osa 145) on sätestatud teisiti. Vajaduse korral tuleb tööriistad ja seadmed üle kontrollida ning ametlikult tunnustatud standardi järgi kalibreerida.

c) Hooldustööde tegemiseks kasutatav ala peab olema korras ning mustusest ja saastest puhas.

d) Kõiki hooldustöid tehakse punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentides määratletud keskkonnaalaseid piiranguid arvesse võttes.

e) Halva ilma või pikemate hooldustööde korral tuleb kasutada asjakohaseid ruume.

f) Pärast kõiki hooldustöid tuleb viia läbi üldkontroll tagamaks, et õhusõidukisse ega ühtki selle komponenti ei ole jäänud ühtki tööriista, seadet ega muud võõrkeha, ning et kõik teisaldatud juurdepääsupaneelid on tagasi paigaldatud.

M.A.403 Õhusõiduki defektid

a) Õhusõiduki iga defekt, mis ohustab tõsiselt lennuohutust, tuleb kõrvaldada enne järgmist lendu.

b) Seda, kas õhusõiduki defekt ohustab tõsiselt lennuohutust, ning seega ka seda, millal ja kuidas see enne järgmist lendu kõrvaldada ja milliste defektide kõrvaldamise võib üle kanda, saavad vastavalt punkti M.A.801 alapunkti b alapunktile 1 või 2, punkti M.A.801 alapunktile c või d või II lisale (osa 145) punktis M.A.401 osutatud tehniliste normdokumentide abil otsustada üksnes selleks volitatud lennundustehnilised töötajad. See ei kehti aga siis, kui: 1. piloot kasutab pädeva asutuse poolt määratud ja heakskiidetud miinimumvarustuse loetelu; või 2. pädev asutus loeb õhusõiduki defekte aktsepteeritavaiks.

c) Õhusõiduki iga defekt, mis ei ohusta tõsiselt lennuohutust, kõrvaldatakse võimalikult kiiresti pärast defekti esmakordset avastamist ning võttes arvesse tehnilistes normdokumentides sätestatud mis tahes piiranguid.

d) Kõik defektid, mida ei ole enne lendu kõrvaldatud, kantakse olenevalt õhusõidukist punktis M.A.305 osutatud õhusõiduki hooldustööde kirjetesse või punktis M.A.306 osutatud käitaja tehnilisse päevikusse.

E ALAJAGU

KOMPONENDID

M.A.501 Paigaldamine

a) Ühtki komponenti ei tohi enne paigaldada, kui ta on rahuldavas seisundis, tema kohta on välja antud asjakohane EASA vormile 1 vastav või muu samaväärne hooldustõend ning ta on I lisa (osa 21) Q alajao nõuete järgi tähistatud, välja arvatud juhul kui määruse (EL) nr 748/2012 I lisas (osa 21) või käesoleva määruse II lisas (osa 145) või I lisa A jao F alajaos on sätestatud teisiti.

b) Enne komponendi paigaldamist õhusõidukile tagab õhusõidukit hooldav isik või sertifitseeritud organisatsioon, et komponent sobib paigaldamiseks, kui rakendada võib erinevaid modifikatsioone ja/või kehtivate lennukõlblikkusdirektiivide järgseid konfiguratsioone.

c) Standardosi paigaldatakse õhusõidukile või selle komponentidele üksnes siis, kui nad on tehnilistes normdokumentides konkreetselt ära näidatud. Standardosi paigaldatakse üksnes siis, kui nendega on kaasas tõend nende vastavuse kohta kehtivale standardile.

d) Nii toor- kui ka tarbematerjale kasutatakse õhusõidukis või selle komponentidel üksnes siis, kui õhusõiduki või komponendi tootja on seda asjaomastes tehnilistes normdokumentides maininud või kui see on sätestatud II lisas (osa 145). Selliseid materjale tohib kasutada ainult siis, kui nad vastavad nõutavatele spetsifikatsioonidele ning on asjakohaselt jälgitavad. Iga materjaliga peavad kaasas olema dokumendid, mis on otseselt seotud vastava materjaliga ning mille hulgas on deklaratsioon spetsifikatsioonile vastavuse kohta ja nii tootja kui ka tarnija andmed.

M.A.502 Komponentide hooldamine

a) Komponente, v.a määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21A.307 alapunktis c osutatud komponendid, hooldavad käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao või II lisa (osa 145) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid.

b) Erandina alapunktist a võivad käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao või II lisa (osa 145) nõuete kohaselt sertifitseeritud A-klassi pädevusega organisatsioonid või punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad hooldada komponenti kooskõlas õhusõiduki tehniliste normdokumentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste normdokumentidega üksnes siis, kui need komponendid on õhusõidukile paigaldatud. Sellele vaatamata võivad sellised organisatsioonid või volitatud lennundustehnilised töötajad komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui selline eemaldamine tekitab vajaduse lisahoolduseks, mis ei ole hõlmatud käesoleva alapunkti sätetega. Käesoleva alapunktiga kooskõlas tehtud komponendihoolduse puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi väljaandmiseks.

c) Erandina alapunktist a võib käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao või II lisa (osa 145) nõuete kohaselt sertifitseeritud B-klassi pädevusmärkega organisatsioon kooskõlas mootori/abijõuseadme tehniliste normdokumentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste normdokumentidega hooldada mootori/abijõuseadme komponente ainult siis, kui need komponendid on mootorile/abijõuseadmele paigaldatud. Sellele vaatamata võib selline B-klassi pädevusmärkega organisatsioon komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui selline eemaldamine tekitab vajaduse lisahoolduseks, mis ei ole hõlmatud käesoleva alapunkti sätetega.

d) Erandina alapunktist a ja punkti M.A.801 alapunkti b alapunktist 2 võivad äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavale ELA1 õhusõidukile paigaldatud või sellelt ajutiselt eemaldatud komponenti kooskõlas komponendi tehniliste normdokumentidega hooldada punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad, välja arvatud järgmistel juhtudel: 1. muude komponentide kui mootorite ja propellerite kapitaalremont; ning 2. muude õhusõidukite kui CS-VLA, CS-22 ja LSA mootorite ja propellerite kapitaalremont. Alapunktiga d kooskõlas tehtud komponendihoolduse puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi väljaandmise kohta.

e) Määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A307 alapunktis c osutatud komponente hooldavad käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao võiosa 145 nõuete kohaselt sertifitseeritud A-klassi pädevusmärkega organisatsioonid või punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad või hooldab neid punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 3 osutatud omanik-piloot, kui komponent on õhusõidukile paigaldatud või hooldustööde hõlbustamiseks õhusõidukilt ajutiselt eemaldatud. Käesoleva punkti kohaselt tehtud hoolduse puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi väljaandmise kohta.

M.A.503 Kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid

a) Paigaldatud kapitaalremontide vahelise ressursiga komponente ei tohi kasutada kauem kui nende ettenähtud kasutusiga, mis on määratletud hooldusprogrammis ja lennukõlblikkusdirektiivides, välja arvatud punkti M.A.504 alapunktis c sätestatud juhtudel.

b) Ettenähtud kasutusiga väljendatakse kas kalendripäevade, lennutundide, maandumiste või lennutsüklitena.

c) Ettenähtud kasutusea lõppedes tuleb komponent eemaldada õhusõidukist hoolduseks või sertifitseeritud kasutusea ületanud komponentide puhul kõrvaldamiseks.

M.A.504 Kontroll kasutuskõlbmatute komponentide üle

a) Komponent loetakse kasutuskõlbmatuks mis tahes järgmiselt loetletud asjaoludel: 1. tema hooldusprogrammis kindlaksmääratud kasutusiga on ületatud; 2. ta ei vasta kehtivatele lennukõlblikkusdirektiividele või muudele ameti poolt kehtestatud jätkuva lennukõlblikkuse nõuetele; 3. puudub teave, mille põhjal on võimalik määrata kindlaks tema lennu- või paigalduskõlblikkust; 4. tal on ilmsed defektid või rikked; 5. ta on osalenud vahejuhtumis või õnnetuses, mis võib mõjutada tema kasutuskõlblikkust.

b) Kasutuskõlbmatud komponendid tähistatakse ja pannakse sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni vastutusel kindlasse kohta hoiule, kuni tehakse otsus nende edasise staatuse kohta. Sellele vaatamata võib äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate õhusõidukite puhul, mis ei ole suured õhusõidukid, komponendi kasutuskõlbmatuks tunnistanud isik või organisatsioon pärast seda, kui on komponendi kasutuskõlbmatuks tunnistanud, kanda vastutuse selle eest üle õhusõiduki omanikule, tingimusel et selline ülekandmine kajastatakse õhusõiduki logiraamatus, mootori logiraamatus või komponendi kaardil.

c) Komponendid, mille sertifitseeritud kasutusiga on ületatud või millel on parandamatuid defekte, tuleb lugeda praagiks ning neid ei tohi lubada liikuda tagasi komponentidega varustamise süsteemi, välja arvatud juhul kui nende sertifitseeritud kasutusiga on pikendatud või punkti M.A.304 järgi on heaks kiidetud nende remondi võimalus.

d) Igakäesoleva lisa (osa M) kohaselt vastutav isik või organisatsioon teeb alapunktis c nimetatud praakkomponentide puhul järgmist: 1. ta hoiab selliseid komponente alapunktis b osutatud kohas; või 2. ta laseb iga sellise komponendi moonutada, nii et pärast seda ei ole kõnealust komponenti võimalik majanduslikult kasutada ega remontida, enne kui tema vastutus selle komponendi eest lõpeb.

e) Alapunkti d sätetest olenemata võib käesoleva lisa (osa M) kohaselt vastutav isik või organisatsioon anda vastutuse praagiks liigitatud komponentide eest ilma neid moonutamata üle koolitust pakkuvale või teadustööd tegevale organisatsioonile.

F ALAJAGU

HOOLDUSORGANISATSIOON

M.A.601 Reguleerimisala

Käesolevas alajaos on kehtestatud nõuded, mida organisatsioon peab täitma, et saada luba õhusõiduki või punkti M.A.201 alapunktis g nimetamata komponentide hooldamiseks või et seda pikendataks.

M.A.602 Taotlemine

Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmist või muutmist taotletakse pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil.

M.A.603 Sertifikaadi ulatus

a) Käesoleva alajao kohastes tegevustes osaleval organisatsioonil on lubatud tegutseda üksnes pädeva asutuse poolt väljaantud sertifikaadi alusel. I lisa (osa M) V liites on esitatud sertifikaadi näidis.

b) Sertifikaati hõlmavad tööd peavad olema kindlaks määratud punktis M.A.604 osutatud sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni käsiraamatus. I lisa (osa M) IV liites on kindlaks määratud käesoleva lisa (osa M) F alajao kõik võimalikud klassid ja pädevusmärked.

c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon võib vastavalt oma käsiraamatule valmistada kooskõlas tehniliste normdokumentidega piiratud koguses osi kasutamiseks tööks omaenda ruumides.

M.A.604 Hooldusorganisatsiooni käsiraamat

a) Hooldusorganisatsioon koostab käsiraamatu, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet: 1. tegevjuhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et organisatsioon tegutseb pidevalt kooskõlas osaga M ja käsiraamatuga; ning 2. organisatsiooni poolt tehtavate tööde maht; ning 3. punkti M.A.606 alapunktis b osutatud isiku(te) ametinimetus(ed) ja nimi (nimed); ning 4. punkti M.A.606 alapunktis b osutatud isiku(te) omavahelisi vastutussuhteid kirjeldav joonis; ning ▼M1 5. volitatud lennundustehniliste töötajate ning (vajaduse korral) lennukõlblikkust kontrollivate töötajate ja hooldusprogrammi koostamise ja menetlemise eest vastutavate töötajate nimekiri, kuhu on märgitud ka nende volituste ulatus, ja 6. hooldustööde tegemise asukohtade nimekiri koos ruumide üldise kirjeldusega ja ▼B 7. kord, mille järgi hooldusorganisatsioon tagab käesoleva osa täitmist; ning 8. hooldusorganisatsiooni käsiraamatu muutmise kord.

b) Hooldusorganisatsiooni käsiraamatu ja selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

c) Alapunkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksemaid muudatusi kiita heaks teatava protseduuri teel (edaspidi „kaudne heakskiitmine”).

M.A.605 Tegevusruumid

Organisatsioon tagab, et:

a) Kõikide plaanijärgsete tööde tegemiseks on eraldatud ruumid ning eritöökojad ja -ruumid on vajaduse korral isoleeritud, et vältida saastamist ja kaitsta keskkonda.

b) Kõikide plaanijärgsete tööde juhtimiseks, kaasa arvatud eelkõige hooldustööde kirjete tegemiseks on eraldatud kontoriruumid.

c) Komponentide, seadmete, tööriistade ja materjalide hoidmiseks on eraldatud kindlad hoiuruumid. Hoidmisel tuleb tagada, et kasutuskõlbmatud komponendid ja materjalid on eraldatud kõikidest muudest komponentidest, materjalidest, seadmetest ja tööriistadest. Hoidmine toimub tootja poolt etteantud tingimustel ning juurdepääs hoiuruumidele antakse ainult volitatud töötajatele.

M.A.606 Nõuded töötajatele

a) Organisatsioon nimetab ametisse tegevjuhi, kes vastutab organisatsiooni esindajana selles eest, et kõik kliendi poolt tellitud hooldustööd on rahastatud ning läbi viidud käesoleva osa nõuete kohaselt.

b) Ametisse nimetatakse isik või isikute rühm, kes vastutab selle eest, et organisatsioon täidab alati käesoleva alajao nõudeid. See isik või isikute rühm allub tegevjuhile.

c) Kõikidel alapunktis b osutatud isikutel peavad olema asjakohased õhusõiduki ja/või komponentide hooldamisega seotud teadmised, taust ja kogemused.

d) Organisatsioonil on tavapäraste eeldatavate lepinguliste tööde tegemiseks asjakohased töötajad. Ajutiselt rakendatavaid tööettevõtjaid tohib kasutada ebatavaliste lepinguliste tööde tegemiseks ja üksnes töötajatena, kellel ei ole volitust anda välja hooldustõendeid.

▼M1

e) Kõikide õhusõiduki hooldusega, lennukõlblikkuse kontrollimisega ja hooldusprogrammi koostamisega tegelevate töötajate kvalifikatsioon peab olema tõendatud ja dokumenteeritud.

▼B

f) Töötajad, kes teevad eritöid, nagu näiteks keevitamist, mittepurustavaid katseid/kontrolle (välja arvatud värvimeetodil), peavad olema kvalifitseeritud vastavalt mõnele ametlikult tunnustatavale standardile.

g) Hooldusorganisatsioonil peab olema piisavalt volitatud lennundustehnilisi töötajaid, et anda õhusõidukitele ja komponentidele välja punktides M.A.612 ja M.A.613 osutatud hooldustõendeid. Nad peavad täitma III lisas (osa 66) sätestatud nõudeid.

h) Erandina alapunktist g võib organisatsioon kasutada kooskõlas järgmiste sätetega kvalifitseeritud volitatud lennundustehnilisi töötajaid, kui osutatakse tehnilist toetust äritegevusega seotud käitajatele, tingimusel et vastavad protseduurid on käsiraamatu ühe osana heaks kiidetud. 1. Lennukõlblikkusdirektiivi puhul, mis näeb ette korduvaid lennueelseid lennukõlblikkuskontrolle ja konkreetselt, et seda eeskirja tohib täita lennumeeskond, võib organisatsioon õhusõiduki komandörile asjaomase lennumeeskonna loa põhjal välja anda volitatud lennundustehniliste töötajate piiratud kehtivusega loa, tingimusel et organisatsioon tagab, et kõnealune isik on saanud piisavalt praktilist väljaõpet, et täita lennukõlblikkusdirektiivi vastavalt kehtivatele nõuetele. 2. Kui õhusõidukit käitatakse hoolduskohast kaugel, võib organisatsioon õhusõiduki komandörile asjaomase lennumeeskonna loa põhjal välja anda volitatud lennundustehniliste töötajate piiratud kehtivusega loa, tingimusel et organisatsioon tagab, et kõnealune isik on saanud piisavalt praktilist väljaõpet, et täita see ülesanne vastavalt kehtivatele nõuetele.

▼M1

i) Organisatsioonil, kes kontrollib äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA1 õhusõidukite lennukõlblikkust ja annab välja asjakohaseid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate vastavalt punkti M.A.901 alapunktile l, peavad olema lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, kellel on punkti M.A.901 alapunkti l alapunkti 1 kohane kvalifikatsioon ja volitused.

j) Organisatsioonil, kes tegeleb äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA2 õhusõidukite hooldusprogrammi koostamise ja heakskiitmise menetlemisega vastavalt punkti M.A.201 alapunkti e alapunktile ii, peavad olema kvalifitseeritud töötajad, kes suudavad tõendada, et neil on asjakohased teadmised ja kogemused.

▼M1

M.A.607 Volitatud lennundustehnilised töötajad ja lennukõlblikkust kontrollivad töötajad

▼B

a) Peale punkti M.A.606 alapunktis g sätestatu võivad volitatud lennundustehnilised töötajad oma õigusi kasutada üksnes siis, kui organisatsioon on taganud, et: 1. volitatud lennundustehnilised töötajad saavad tõendada, et nad vastavad III lisa (osa 66) punkti 66.A.20 alapunktis b sätestatud nõuetele, välja arvatud juhul, kui III lisas (osa 66) viidatakse liikmesriigi määrusele, millisel juhul nad peavad vastama selles määruses sätestatud nõuetele; ja 2. volitatud lennundustehnilistel töötajatel on piisavalt teadmisi hooldatava õhusõiduki ja/või selle komponendi või komponentide kohta ning samuti organisatsiooni protseduuride kohta.

b) Järgmistel ettenägematutel juhtudel, kui õhusõiduk maandatakse mujal kui oma põhibaasis, kus ei ole asjakohaseid volitatud lennundustehnilisi töötajaid, võib hooldusorganisatsioon, kellega on sõlmitud leping tehnilise toetuse pakkumise kohta, anda välja erandvolituse hooldustõendite väljaandmiseks: 1. ühele oma töötajatest, kellel on sarnase tehnilise varustuse, konstruktsiooni ja süsteemidega õhusõidukitüübi kvalifikatsioon; või 2. isikule, kellel on vähemalt kolm aastat hoolduskogemusi ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kehtiv lennundustehnilise töötaja luba, mis on antud välja selle õhusõidukitüübi kohta, mille kohta on vaja hooldustõendeid välja anda, tingimusel et samas kohas ei ole ühtki käesoleva osa alusel sertifitseeritud organisatsiooni ning organisatsioonil, kellega on leping sõlmitud, on olemas tõendid selle isiku kogemuste ja loa kohta. ►M1 Igal sellisel juhul tuleb seitsme päeva jooksul pärast eespool nimetatud volituse väljaandmist teatada sellest pädevale asutusele. ◄ Hooldustõendite väljaandmise erandvolituse välja andnud sertifitseeritud hooldusorganisatsioon tagab, et kõik hooldustööd, mis võivad mõjutada lennuohutust, kontrollitakse üle.

▼M1

c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon dokumenteerib kõik volitatud lennundustehniliste töötajate ja lennukõlblikkust kontrollivate töötajate andmed ning haldab volitatud lennundustehniliste töötajate ja lennukõlblikkust kontrollivate töötajate ajakohastatud nimekirja, kuhu on märgitud ka nende volituste ulatus; see nimekiri on osa organisatsiooni käsiraamatust vastavalt punkti M.A.604 alapunkti a alapunktile 5.

▼B

M.A.608 Komponendid, seadmed ja tööriistad

a) Organisatsioon: 1. tagab, et punktis M.A.609 osutatud tehnilistes dokumentides kindlaksmääratud seadmed ja tööriistad või nende hooldusorganisatsiooni käsiraamatus loetletud ja kontrollitud ekvivalendid on organisatsiooni sertifikaadi ulatuses valmis igapäevaste hooldustööde tegemiseks; ja. 2. tõendab, et tal on võimalik kasutada kõiki muid seadmeid ja tööriistu, mida kasutatakse üksnes harva.

b) Tööriistad ja seadmed tuleb üle kontrollida ning ametlikult tunnustatud standardi järgi kalibreerida. Organisatsioon dokumenteerib iga sellise kalibreerimise ja kasutatud standardi.

c) Organisatsioon vaatab kõik saabuvad komponendid üle, liigitab nad ning eraldab üksteisest asjakohaselt.

M.A.609 Tehnilised normdokumendid

Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonil peab hoolduse, kaasa arvatud muudatus- ja remonditööde tegemiseks olema punktis M.A.401 kindlaksmääratud kehtivad ja aktuaalsed tehnilised normdokumendid ning ta peab neid kasutama. Kui tehnilised normdokumendid on saadud kliendilt, on neid vaja ainult tööde tegemise ajal.

M.A.610 Töökäsud

Enne hooldustöid koostavad organisatsioon ja hooldust taotlev organisatsioon kirjaliku töökäsu, et määrata konkreetselt kindlaks tehtavad hooldustööd.

M.A.611 Hooldusstandardid

Kõiki hooldustöid tehakse vastavalt käesoleva lisa (osa M) A jao D alajao nõuetele.

M.A.612 Õhusõiduki hooldustõend

Kui kõik õhusõiduki hooldustööd on kooskõlas käesoleva alajaoga lõpetatud, antakse kooskõlas punktiga M.A.801 välja õhusõiduki hooldustõend.

M.A.613 Komponendi hooldustõend

a) Kui kõik nõutavad komponendi hooldustööd on kooskõlas käesoleva alajaoga lõpetatud, antakse kooskõlas punktiga M.A.802 välja komponendi hooldustõend. EASA vormi 1 ei anta välja nendele komponentidele, mida hooldatakse vastavalt punkti M.A.502 alapunktile b, d või e, ega komponentidele, mis on toodetud kooskõlas punkti M.A.603 alapunktiga c.

b) Komponendi hooldustõendi EASA vormil 1 võib genereerida arvutiandmebaasist.

▼M1

M.A.614 Hooldustööde ja lennukõlblikkuse kontrolli kirjed

a) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon dokumenteerib kõikide tehtud tööde üksikasjad. Säilitada tuleb kõiki kirjeid, mida on vaja selle tõendamiseks, et kõik hooldustõendi (sh alltöövõtjate hooldustõendite) saamiseks vajalikud nõuded ning lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatide ja soovituste saamiseks vajalikud nõuded on täidetud.

▼B

b) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon esitab õhusõiduki omanikule igast hooldustõendist koopia ning koopia igast sellisest dokumendist remondi- või muudatustööde kohta, mida on kasutatud remondi- või muudatustööde tegemisel.

▼M1

c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon säilitab kõikide hooldustööde kirjeid ja kõiki nendega seotud tehniliste normdokumentide koopiaid kolm aastat alates kuupäevast, mil ta andis välja hooldustõendi õhusõidukile või selle komponendile, millega tehtud tööd on seotud. Lisaks säilitab sertifitseeritud hooldusorganisatsioon kõikide soovituste ja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatide väljaandmisega seotud kirjete koopiaid kolm aastat alates nende väljaandmise kuupäevast ja esitab nende koopiad ka õhusõiduki omanikule. 1. Kõnealuseid kirjeid tuleb säilitada nii, et need oleksid kaitstud kahjustuste, muutmise ja varguse eest. 2. Kogu varundamiseks kasutatavat arvutiriistvara hoitakse tööandmeid sisaldavast riistvarast eraldi ja keskkonnas, mis tagab selle säilimise heas seisukorras. 3. Kui sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lõpetab tegevuse, annab ta kõik viimase kolme aasta jooksul säilitatud hooldustööde kirjed üle vastava õhusõiduki või komponendi viimasele omanikule või kliendile või paneb nad pädeva asutuse korralduse kohaselt hoiule.

▼B

M.A.615 Organisatsiooni õigused

Käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon võib:

a) oma sertifikaadil ja käsiraamatus määratletud kohtades hooldada iga õhusõidukit ja/või komponenti, milleks ta on sertifitseeritud;

b) korraldada eriteenuste osutamist hooldusorganisatsiooni järelevalve all teises nõuetekohaselt kvalifitseeritud organisatsioonis tingimusel, et vastavad protseduurid on kehtestatud hooldusorganisatsiooni käsiraamatus, mille on otseselt heaks kiitnud pädev asutus;

c) hooldada hooldusorganisatsiooni käsiraamatus määratletud tingimustel iga õhusõidukit ja/või komponenti, milleks ta on sertifitseeritud, mis tahes kohas, kui vajadus selle järele tekib kas seetõttu, et õhusõiduk on töökõlbmatu või et on vaja teha plaaniväliseid hooldustöid;

d) anda pärast hooldustööde lõpetamist kooskõlas punktidega M.A.612 või M.A.613 välja hooldustõendeid;

▼M1

e) äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA1 õhusõidukite puhul ja konkreetse loa olemasolu korral võib organisatsioon teha järgmist: 1. kontrollida lennukõlblikkust ja anda välja asjakohaseid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate vastavalt punkti M.A.901 alapunktis l kindlaks määratud tingimustele ning 2. kontrollida lennukõlblikkust ja anda välja asjakohaseid soovitusi vastavalt punkti M.A.901 alapunktis l ning punkti M.A.904 alapunkti a alapunktis 2 ja alapunktis b kindlaks määratud tingimustele.

f) äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA2 õhusõidukite puhul koostada hooldusprogramm ja menetleda selle heakskiitmist kooskõlas punktiga M.A.302, vastavalt punkti M.A.201 alapunkti e alapunktis ii kindlaks määratud tingimustele ja sertifikaadis loetletud õhusõidukitüübipädevusmärgete piires.

Organisatsioon võib hooldada üksnes õhusõidukeid või komponente, milleks ta on sertifitseeritud, ja üksnes siis, kui tal on olemas kõik selleks vajalikud tööruumid, seadmed, tööriistad, materjalid, tehnilised normdokumendid ning volitatud lennundustehnilised töötajad.

▼B

M.A.616 Organisatsiooni sisekontroll

Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon korraldab tagamaks, et ta vastab jätkuvalt käesoleva alajao nõuetele, korrapäraseid sisekontrolle.

M.A.617 Muutused sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis

Et pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist, teatab sertifitseeritud hooldusorganisatsioon sellele igast ettepanekust viia ellu järgmisi muudatusi enne nende elluviimist:

1. organisatsiooni nimi;

2. organisatsiooni asukoht;

3. organisatsiooni muud asukohad;

4. tegevjuht;

5. punkti M.A.606 alapunktis b nimetatud isikud;

▼M1

6. tööruumid, seadmed, tööriistad, materjalid, protseduurid, tööde maht ning volitatud lennundustehnilised töötajad ja lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, kes või mis võivad mõjutada sertifikaadi kehtivust.

▼B

Kui ettepanek käsitleb töötajaid, keda organisatsiooni juhatus ei tunne, teatatakse sellest esimesel võimalusel.

M.A.618 Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi kehtivus

a) Hooldusorganisatsiooni sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Selle tingimuseks on, et: 1. organisatsioon täidab jätkuvalt käesoleva osa nõudeid seoses punktis M.A.619 kindlaks määratud puudustega tegelemise tingimustega; ning 2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kontrollida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist selle poolt; ning 3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks tunnistatud;

b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele.

M.A.619 Puudused

a) Esimese astme puudus on iga osa M nõude oluline täitmata jätmine, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohutust.

b) Teise astme puudus on iga osa M nõude täitmata jätmine, mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.

c) Pärast punkti M.B.605 kohaste puuduste teatavakstegemist koostab hooldusorganisatsiooni sertifikaadi omanik parandusmeetmete kava ja tõendab pädevale asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul veenvalt, et parandusmeetmed on rakendatud.

G ALAJAGU

JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAV ORGANISATSIOON

M.A.701 Reguleerimisala

Käesolevas alajaos on sätestatud nõuded, millele organisatsioon peab vastama, et saada jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat või et seda pikendataks.

M.A.702 Taotlemine

Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaadi väljaandmist või muutmist taotletakse pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil.

M.A.703 Sertifikaadi ulatus

a) Sertifitseerimise kinnituseks on VI liites esitatud sertifikaadi väljaandmine pädeva asutuse poolt.

b) Alapunktist a olenemata peab kõnealune sertifikaat äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki puhul moodustama osa käitatavale õhusõidukile pädeva asutuse poolt välja antud lennuettevõtja sertifikaadist.

c) Sertifikaadiga hõlmatud tööd peavad olema kindlaks määratud jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus vastavalt punktile M.A.704.

M.A.704 Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamat

a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon peab esitama jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu, mis sisaldab järgmist: 1. tegevjuhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et organisatsioon tegutseb pidevalt kooskõlas käesoleva osaga ja käsiraamatuga; ning 2. organisatsiooni poolt tehtavate tööde maht; ning 3. punkti M.A.706 alapunktides a, c, d ja i osutatud isiku(te) ametinimetus(ed) ja nimi (nimed); ning 4. punkti M.A.706 alapunktides a, c, d ja i osutatud isiku(te) vastutussuhteid kirjeldav organisatsiooni skeem; ning 5. punktis M.A.707 osutatud lennukõlblikkuse kontrolli tegevate töötajate nimekiri, täpsustades vajaduse korral töötajad, kellel on õigus välja anda punkti M.A.711 alapunkti c kohaseid lennulubasid; ning 6. tegevusruumide üldine kirjeldus ja asukoht; ning 7. kord, mille järgi jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon tagab käesoleva osa täitmist; ning 8. jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamatu muutmise kord 9. sertifitseeritud õhusõidukite hooldusprogrammide nimekiri või õhusõidukite puhul, mida ei kasutata äriliseks lennutranspordiks, alus- ja/või üldhooldusprogrammide nimekiri..

b) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamatu ja selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

c) Alapunkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksemaid muudatusi kiita heaks kaudse heakskiitmise menetluse teel. Kaudse heakskiitmise menetluses määratletakse lubatud väiksemad muudatused; jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon määratleb selle menetluse käsiraamatus ning selle kiidab heaks jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni eest vastutav pädev asutus.

M.A.705 Tegevusruumid

Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon annab punktis M.A.706 osutatud töötajate käsutusse sobivad kontoriruumid sobivas kohas.

M.A.706 Nõuded töötajatele

a) Organisatsioon nimetab ametisse tegevjuhi, kes vastutab organisatsiooni esindajana selles eest, et kõik jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise tööd on rahastatud ning läbi viidud käesoleva osa nõuete kohaselt.

b) Äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul on alapunktis a osutatud tegevjuhiks isik, kes vastutab organisatsiooni esindajana samuti selle eest, et kogu organisatsiooni tegevus on rahastatud ning läbi viidud nõuete kohaselt, mis peavad olema täidetud lennuettevõtja sertifikaadi saamiseks.

c) Ametisse nimetatakse isik või isikute rühm, kes vastutab selle eest, et organisatsioon täidab alati käesoleva alajao nõudeid. See isik või isikute rühm allub tegevjuhile.

d) Äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul nimetab tegevjuht ametisse tegevusvaldkonna juhi, kes vastutab alapunkti c kohaselt jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise tööde juhtimise ja järelevalve eest.

e) Käitajaga lepingulises suhtes oleva, osa 145 alusel sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni töötaja võib nimetada alapunktis d osutatud tegevusvaldkonna juhiks vaid pädeva asutuse sellekohasel nõusolekul.

f) Organisatsioonil peab eeldatavate tööde jaoks olema piisavalt töötajaid.

g) Kõikidel alapunktides c ja d osutatud isikutel peavad olema asjakohased õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkusega seotud teadmised, taust ja kogemused.

h) Kõikide jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega tegelevate töötajate kutseoskused peavad olema dokumenteeritud.

i) Organisatsioonid, kes pikendavad lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate kooskõlas punkti M.A.711 alapunkti a alapunktiga 4 ja punkti M.A.901 alapunktiga f, peavad nimetama vastavate volitustega isikud, kelle kiidab heaks pädev asutus.

j) Organisatsioon määrab kindlaks jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus punkti M.A.706 alapunktides a, c, d ja i osutatud isiku(te) ametinimetuse(d) ja nime(d) ning ajakohastab neid.

k) Kõigi suurte lennukite ja äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul peab organisatsioon pädeva asutusega kooskõlastatud korras ja tingimustel kindlaks määrama ja kontrollima jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise, kontrollimise ja kvaliteediaudititega tegelevate töötajate pädevust.

M.A.707 Lennukõlblikkuse kontrolli tegevad töötajad

a) Selleks et jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon oleks volitatud lennukõlblikkust kontrollima ja vajaduse korral lennulubasid välja andma, peavad tal selleks olema asjakohased lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, kes annavad välja A jao I alajaos kirjeldatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate või soovitusi, ning vajaduse korral lennulubasid vastavalt punkti M.A.711 alapunktile c. 1. Kõikide äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul ja õhusõidukite puhul maksimaalse stardimassiga üle 2 730 kg, välja arvatud õhupallid, peab neil töötajatel olema: a) vähemalt viis aastat jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kogemusi; b) III lisale (osa 66) vastav asjakohane litsents või lennundus- või muu samaväärne haridus ning c) lennundustehniline kutseharidus ning d) asjaomaste kohustustega ametikoht sertifitseeritud organisatsioonis; e) olenemata alapunktides a–d sätestatust võib punkti M.A.707 alapunkti a alapunkti 1 alapunktis b sätestatud nõude asendada viieaastase kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel lisaks neile aastatele, mida juba nõutakse punkti M.A.707 alapunkti a alapunkti 1 alapunktis a. 2. Äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate õhusõidukite puhul, mille maksimaalne stardimass on kuni 2 730 kg, ja õhupallide puhul, peab neil töötajatel olema: a) vähemalt kolm aastat jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kogemusi; b) III lisale (osa 66) vastav asjakohane litsents või lennundus- või muu samaväärne haridus; ning c) asjakohane lennundustehniline kutseharidus; ning d) asjaomaste kohustustega ametikoht sertifitseeritud organisatsioonis; e) olenemata alapunktides a–d sätestatust võib punkti M.A.707 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis b sätestatud nõude asendada nelja-aastase kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel lisaks neile aastatele, mida juba nõutakse punkti M.A.707 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis a.

▼M1

b) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon saab enda poolt ametisse nimetatud töötajatele, kes kontrollivad lennukõlblikkust, anda loa üksnes siis, kui pädev asutus on nad ametlikult heaks kiitnud pärast seda, kui nad on pädeva asutuse või asjaomase organisatsiooni lennukõlblikkuskontrollitöötajate järelevalve all pädeva asutuse kinnitatud protseduuri kohaselt rahuldavalt sooritanud lennukõlblikkuskontrolli.

▼B

c) Organisatsioon tagab, et õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrolle tegevatel töötajatel on tõendatavalt olemas asjakohased jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise värsked kogemused.

d) Lennukõlblikkuse kontrolli töötajate tuvastamiseks kantakse iga selline töötaja koos oma loa viitega jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamatusse.

e) Organisatsioon peab registrit kõigi lennukõlblikkuse kontrolli töötajate kohta, lisades igaühe juurde tema asjakohase kvalifikatsiooni, kokkuvõtte tema kogemustest ja koolitustest jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise valdkonnas ning koopia tema loast. Registri andmeid säilitatakse kuni kaks aastat pärast seda, kui lennukõlblikkuse kontrolli töötaja on organisatsioonist lahkunud.

M.A.708 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine

a) Kõiki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud töid tehakse vastavalt käesoleva osa A jao C alajao nõuetele.

b) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon teeb iga hallatava õhusõiduki puhul järgmist: 1. koostab hooldusprogrammi, kaasa arvatud mis tahes kohaldatava töökindlusprogrammi, ja jälgib selle täitmist; 2. esitab õhusõiduki hooldusprogrammi koos muudatustega pädevale asutusele heakskiitmiseks (välja arvatud juhul, kui see on hõlmatud kaudse heakskiitmise menetlusega kooskõlas punkti M.A.302 alapunktiga c) ning koopia sellest äriliseks lennutranspordiks mittekasutatava õhusõiduki omanikule; 3. korraldab muudatus- ja remonditööde kinnitamist; 4. tagab, et kõiki hooldustöid tehakse kooskõlas heakskiidetud hooldusprogrammiga, ning et hooldustõendeid antakse välja kooskõlas käesoleva lisa (osa M) A jao H alajaoga; 5. tagab, et kõik kehtivad lennukõlblikkusdirektiivid ja käitamisdirektiivid, mis mõjutavad jätkuvat lennukõlblikkust, on täidetud; 6. tagab, et sertifitseeritud hooldusorganisatsioon kõrvaldab kõik plaanijärgse hoolduse käigus avastatud või teatatud defektid; 7. tagab, et õhusõiduk toimetatakse vajaduse korral asjakohase sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni juurde; 8. koordineerib plaanijärgset hooldust, lennukõlblikkusdirektiivide rakendamist, kapitaalremontide vahelise ressursiga osade väljavahetamist ning komponentide ülevaatusi, tagamaks et kõiki töid tehakse nõuetekohaselt; 9. haldab ja hoiab alles kõiki jätkuva lennukõlblikkusega seotud kirjeid ja/või käitaja tehnilist päevikut; 10. tagab, et massi ja balansseeringu aruanne vastab õhusõiduki hetkeseisule.

c) Äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki käitaja, kellel ei ole osa 145 kohast luba, sõlmib osa 145 järgi sertifitseeritud organisatsiooni või mõne teise käitajaga kirjaliku hoolduslepingu, milles on kindlaks määratud punkti M.A.301 alapunktides 2, 3, 5 ja 6 kirjeldatud ülesanded, tagades nii, et kõiki hooldustöid teeb lõppkokkuvõttes osa 145 järgi sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, ning määratledes punkti M.A.712 alapunktis b osutatud kvaliteediülesannete toetuse. Õhusõiduki baasi, plaanijärgse liinihoolduse ja mootorite hoolduslepingud koos kõikide muudatustega kinnitab pädev asutus. Kui aga kõne all on: 1. õhusõiduk, mille liinihooldust on vaja teha plaaniväliselt, võib kõnealune leping olla üksikute osa 145 nõuetele vastavale hooldusorganisatsioonile antud töökäskude vormis; 2. komponentide, kaasa arvatud mootorite, hooldus, võib alapunktis c osutatud leping olla üksikute osa 145 nõuetele vastavale hooldusorganisatsioonile antud töökäskude vormis.

M.A.709 Dokumentatsioon

a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval sertifitseeritud organisatsioonil on punktis M.A.708 osutatud jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise ülesannete täitmiseks kehtivad ja aktuaalsed punktis M.A.401 kirjeldatud tehnilised normdokumendid, mida ta ka kasutab. Need tehnilised normdokumendid võib esitada omanik või käitaja kooskõlas selle omaniku või käitajaga sõlmitud lepinguga. Sellisel juhul peab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon kõnealuseid dokumente säilitama ainult lepingu kehtivuse vältel, kui punktist M.A.714 ei tulene teisiti.

b) Õhusõidukite puhul, mida ei kasutata äriliseks lennutranspordiks, võib jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon koostada alus- ja/või üldhooldusprogrammid, et võimaldada esialgse sertifikaadi väljaandmist ja/või sertifikaadi rakendusala laiendamist ilma käesoleva lisa (osa M) I liites viidatud lepinguteta. Need alus- ja/või üldhooldusprogrammid ei välista sellegipoolest vajadust kehtestada nõuetele vastav õhusõiduki hooldusprogramm kooskõlas punktiga M.A.302 aegsasti enne punktis M.A.711 osutatud õiguste kasutamist.

M.A.710 Lennukõlblikkuse kontroll

a) Punktis M.A.901 sätestatud õhusõiduki lennukõlblikkuse kontrolli nõude täitmiseks teeb jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon kõikide õhusõiduki kirjete protokollitud kontrolli, et veenduda järgmises: 1. plaaneri, mootori ja propelleri lennuajad ning nendega seotud lennutsüklid on nõuetekohaselt dokumenteeritud ning 2. lennukäsiraamat vastab õhusõiduki konfiguratsioonile ja on ajakohastatud ning 3. kõik heakskiidetud hooldusprogrammi järgi õhusõidukil teha olevad hooldustööd on tehtud ning 4. kõik teadaolevad defektid on kõrvaldatud või vajaduse korral on nende kõrvaldamine kontrollitaval viisil edasi lükatud ning 5. kõik kehtivad lennukõlblikkusdirektiivid on täidetud ja nõuetekohaselt registreeritud ning 6. kõik õhusõidukil tehtud muudatus- ja remonditööd on registreeritud ning vastavuses määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega ning 7. kõik õhusõidukile paigaldatud kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid on nõuetekohaselt tähistatud, registreeritud ja need ei ole ületanud oma ettenähtud ressurssi ning 8. kõikide hooldustööde kohta on välja antud I lisa (osa M) nõuete kohane hooldustõend ning 9. aktuaalne massi ja balansseeringu aruanne vastab õhusõiduki konfiguratsioonile ja kehtib ning 10. õhusõiduk vastab oma konstruktsioonitüübi viimasele ameti poolt kinnitatud versioonile ning 11. vajaduse korral on õhusõidukil mürasertifikaat, mis vastab määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) I alajao kohasele õhusõiduki konfiguratsioonile.

b) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava sertifitseeritud organisatsiooni lennukõlblikkuse kontrolli töötajad teevad õhusõiduki tehnilise ülevaatuse. Kui lennukõlblikkuse kontrolli töötajad ei ole III lisa (osa 66) nõuete kohaselt kvalifitseeritud, abistavad neid kõnealuse ülevaatuse tegemisel vastavalt kvalifitseeritud töötajad.

c) Õhusõiduki tehnilise ülevaatuse käigus veenduvad lennukõlblikkuse kontrolli töötajad, et: 1. kõik nõutavad tähised ja sildid on nõuetekohaselt paigaldatud; ning 2. õhusõiduk vastab oma kinnitatud lennukäsiraamatule; ning 3. õhusõiduki konfiguratsioon vastab kinnitatud dokumentidele; ning 4. ei leita ühtki defekti, mida ei oleks punkti M.A.403 nõuete kohaselt käsitletud; ning 5. õhusõiduki ja alapunktis a osutatud protokollitud lennukõlblikkuskirjete vahel ei leita erinevusi.

d) Erandina punkti M.A.901 alapunktist a võib lennukõlblikkuse kontrolli teha ennetavalt kuni 90 päeva, ilma et ülevaatuse rütm katkeks ja et tehniline ülevaatus saaks toimuda hoolduskontrolli käigus.

e) I lisa (osa M) III liites osutatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi (EASA vorm 15b) või soovituse lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi väljaandmiseks (EASA vorm 15a) võivad välja anda üksnes: 1. lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, keda on punktile M.A.707 vastavalt nõuetekohaselt volitanud lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon või punkti M.A.901 alapunktis g sätestatud juhtudel volitatud lennundustehnilised töötajad; 2. olles veendunud, et lennukõlblikkust on kontrollitud täies mahus ning ei ole tuvastatud ühtki nõuetele mittevastavust, mis võiks ohustada lennuohutust.

f) Õhusõiduki kohta välja antud või pikendatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi koopia tuleb saata kümne päeva jooksul selle õhusõiduki registreerijaliikmesriigile.

g) Lennukõlblikkuse kontrolliga seotud töid ei tohi anda alltöövõtu korras edasi kolmandatele isikutele.

▼M1

ga) Äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA1 õhusõidukite puhul, mille jaoks on koostatud punkti M.A.302 alapunkti h kohane õhusõiduki hooldusprogramm, tuleb õhusõiduki hooldusprogramm läbi vaadata lennukõlblikkuse kontrolliga samal ajal. Õhusõiduki hooldusprogrammi peab läbi vaatama sama isik, kes kontrollis lennukõlblikkust.

▼M1

h) kui lennukõlblikkuse kontroll ei anna soovitud tulemust või kui punkti M.A.710 alapunkti ga kohase kontrolli käigus leitakse õhusõiduki juures hooldusprogrammi sisuga seotud puudusi, teavitab asjaomane organisatsioon pädevat asutust sellest võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul alates hetkest, mil asjaomane organisatsioon kontrollimisega seotud olukorra kindlaks tegi. Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat antakse välja alles pärast seda, kui kõik puudused on kõrvaldatud.

▼B

M.A.711 Organisatsiooni õigused

a) Käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohaselt sertifitseeritud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon võib teha järgmist: 1. korraldada sertifikaadis loetletud muude kui äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite jätkuvat lennukõlblikkust; 2. korraldada äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust, kui see õhusõiduk on näidatud nii tema kui ka lennuettevõtja sertifikaadil; 3. lasta jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud piiratud ülesandeid täita teisel organisatsioonil, kes on sõlminud temaga lepingu ja töötab tema kvaliteedisüsteemi järgi, nagu on näidatud sertifikaadil; 4. punkti M.A.901 alapunktis f sätestatud tingimustel pikendada lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaati, mille on välja andnud pädev asutus või muu käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohaselt jätkuva lennukõlblikkuse korraldamiseks sertifitseeritud organisatsioon.

b) Liikmesriigis registreeritud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon võib saada loa teostada punktis M.A.710 osutatud lennukõlblikkuse kontrolle ning: 1. anda välja asjaomane lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat ning pikendada seda õigeaegselt kooskõlas punkti M.A.901 alapunkti c alapunktis 2 või punkti M.A.901 alapunkti e alapunktis 2 sätestatud tingimustega; 2. anda registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele soovitusi lennukõlblikkuse kontrolli teostamise kohta.

c) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldavale organisatsioonile, kelle sertifikaat hõlmab punkti M.A.711 alapunktis b osutatud õigusi, võib anda täiendava õiguse välja anda määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21A.711 alapunkti d kohane lennuluba sellisele õhusõidukile, millele organisatsioon võib anda lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi, kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon kinnitab vastavust heakskiidetud lennutingimustele punktis M.A.704 osutatud käsiraamatus kirjeldatud piisava heakskiidetud menetluse kohaselt.

M.A.712 Kvaliteedisüsteem

a) Selleks et jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon vastaks jätkuvalt käesoleva alajao nõuetele, loob kõnealune organisatsioon kvaliteedisüsteemi ning nimetab ametisse kvaliteedijuhi, kes jälgib õhusõiduki lennukõlblikkuse korraldamise protseduuride täitmist ja nõuetekohasust. Nimetatud protseduuride täitmise jälgimine hõlmab tegevjuhile aruandmist, et tagada vajaduse korral parandusmeetmete võtmine.

b) Kvaliteedisüsteem on ette nähtud käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohase tegevuse seireks. See sisaldab vähemalt järgmisi ülesandeid: 1. selle jälgimine, et kogu käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohane tegevus toimub kinnitatud protseduuride kohaselt; ning 2. selle jälgimine, et kõiki lepingulisi hooldustöid tehakse kooskõlas lepinguga; ning 3. käesoleva osa nõuete pideva täitmise jälgimine.

c) Kõnealuse tegevuse dokumente säilitatakse vähemalt kaks aastat.

d) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon on sertifitseeritud mõne muu osa alusel, võib ta oma kvaliteedisüsteemi ühendada vastava osa kohaselt nõutava kvaliteedisüsteemiga.

e) Äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul peab käesoleva lisa (osa M) A jao G alajaos kirjeldatud kvaliteedisüsteem moodustama õhusõiduki käitaja kvaliteedisüsteemi lahutamatu osa.

f) Väikese organisatsiooni puhul, kes ei tegele äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse kontrollimisega, võib kvaliteedisüsteemi asendada pädeva asutuse heakskiidetud korrapäraste organisatsiooni ülevaatustega, välja arvatud juhul, kui organisatsioon annab välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate õhusõidukitele, mille maksimaalne stardimass ületab 2 730 kg ning mis ei ole õhupallid. Kvaliteedisüsteemi puudumise korral ei tohi organisatsioon jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise ülesannete täitmiseks sõlmida alltöövõtulepinguid teiste organisatsioonidega.

M.A.713 Muutused jätkuvat lennukõlblikkust korraldavas sertifitseeritud organisatsioonis

Selleks et pädeval asutusel oleks võimalik kindlaks teha käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist, teatab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon pädevale asutusele igast ettepanekust teha järgmisi muudatusi enne nende elluviimist:

1. organisatsiooni nimi;

2. organisatsiooni asukoht;

3. organisatsiooni täiendavad asukohad;

4. tegevjuht;

5. punkti M.A.706 alapunktis c kindlaks määratud isikud;

6. ruumid, protseduurid, tööde maht ja töötajad, mis võivad mõjutada organisatsiooni sertifikaadi kehtivust.

Juhtkonna jaoks ootamatutest personalimuudatustest teatatakse esimesel võimalusel.

M.A.714 Dokumentide säilitamine

a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organisatsioon dokumenteerib kõikide tehtud tööde üksikasjad. Punktis M.A.305 ja vajaduse korral punktis M.A.306 nõutud kirjed ja dokumendid tuleb säilitada.

b) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval organisatsioonil on punkti M.A.711 alapunktis b sätestatud õigus, säilitab ta koopia kõikidest välja antud või pikendatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatidest ja soovitustest ning asjakohastest tõenditest. Samuti säilitab organisatsioon kõikide nende lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatide koopiad, mida ta on punkti M.A.711 alapunkti a alapunktis 4 sätestatud õiguse alusel pikendanud.

c) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval organisatsioonil on punkti M.A.711 alapunktis c sätestatud õigus, säilitab ta koopia kõikidest määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21A.729 sätete kohaselt välja antud lennulubadest.

d) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon säilitab kõikide alapunktis b ja c loetletud dokumentide koopiaid kuni kaks aastat pärast õhusõiduki käitamise lõpetamist.

e) Kõnealuseid dokumente tuleb hoida nii, et need oleksid kaitstud kahjustuste, muutmise ja varguse eest.

f) Kogu varundamiseks kasutatavat arvutiriistvara hoitakse tööandmeid sisaldavast riistvarast eraldi ja keskkonnas, mis tagab selle säilimise heas seisukorras.

g) Kui õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine antakse üle teisele organisatsioonile või isikule, tuleb sellele organisatsioonile või isikule üle anda ka kõik säilitatud kirjed. Kirjete säilitamiseks ettenähtud tähtajad kehtivad ka uue organisatsiooni või isiku suhtes.

h) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon lõpetab tegevuse, tuleb kõik säilitatud kirjed anda üle õhusõiduki omanikule.

M.A.715 Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaadi kehtivus

a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Selle tingimuseks on, et: 1. organisatsioon täidab jätkuvalt käesoleva osa nõudeid seoses punktis M.B.705 kindlaksmääratud puuduste käsitlemise tingimustega; ning 2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kontrollida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist kõnealuse organisatsiooni poolt; ning 3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks tunnistatud.

b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele.

M.A.716 Puudused

a) Esimese astme puudus on iga osa M nõude oluline täitmata jätmine, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohutust.

b) Teise astme puudus on iga osa M nõude täitmata jätmine, mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.

c) Pärast punkti M.B.705 kohaste puuduste teatavakstegemist koostab jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaadi omanik parandusmeetmete kava ja tõendab pädevale asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul veenvalt, et parandusmeetmed on ellu viidud.

H ALAJAGU

HOOLDUSTÕENDID

M.A.801 Õhusõiduki hooldustõend

a) Hooldustõendid antakse välja vastavalt käesolevale alajaole, välja arvatud hooldustõendid, mida annab välja II lisa (osa 145) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon.

b) Õhusõiduki võib kasutusse võtta alles siis, kui pärast mis tahes hooldustööde lõpetamist ja veendumist, et kõik nõutavad hooldustööd on tehtud nõuetekohaselt, on hooldustõendi välja andnud: 1. asjaomased volitatud lennundustehnilised töötajad käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni nimel; või 2. III lisa (osa 66) nõuetele vastavad volitatud lennundustehnilised töötajad, välja arvatud käesoleva lisa VII liites loetletud keeruliste hooldustööde korral, mille suhtes kohaldatakse alapunkti 1; või 3. punktis M.A.803 osutatud omanik-piloot.

c) Erandina punkti M.A.801 alapunkti b alapunkti 2 sätetest võivad äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA1 õhusõidukite puhul tehtud ja käesoleva lisa VII liites loetletud keeruliste hooldustööde kohta hooldustõendi välja anda punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad.

d) Erandina punkti M.A.801 alapunktist b võib omanik ettenägematutel juhtudel, kui õhusõiduk maandatakse kohta, kus käesoleva lisa või II lisa (osa 145) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon või volitatud lennundustehnilised töötajad ei ole kättesaadavad, volitada iga isikut, kellel on vähemalt kolmeaastane kogemus asjakohase hooldustöö alal ning nõuetekohane kvalifikatsioon, hooldama õhusõidukit kooskõlas käesoleva lisa D alajaos sätestatud standarditega ning andma välja hooldustõendi. Sellisel juhul omanik: 1. hangib ja säilitab õhusõiduki dokumentide hulgas teabe kõikide tehtud tööde ja tõendi välja andnud isiku kvalifikatsiooni kohta; 2. tagab, et punkti M.A.801 alapunktis b osutatud nõuetekohaselt volitatud isik või käesoleva lisa (osa M) A jao F alajao või II lisa (osa 145) kohaselt sertifitseeritud organisatsioon kontrollib kõik sellised hooldustööd üle e