2011R0926 — ET — 01.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 926/2011,

12. september 2011,

mis käsitleb nõukogu otsuse 2009/470/EÜ rakendamist ELi sööda ja toidu referentlaboritele ja loomatervishoiusektorile antava liidu rahalise abi osas







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, ( 1 ) eriti selle artikli 31 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1) Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord liidu rahalise abi andmiseks inspekteerimisabinõudele veterinaaria valdkonnas. Kõnealuse otsuse kohaselt peab liit parandama veterinaarinspektsiooni tõhusust, andes rahalist abi ELi kontakt- ja referentlaboritele. Selles on sätestatud, et iga liidu kontakt- või referentlabor, mis on määratud kooskõlas veterinaariaalaste õigusaktidega ja täidab neis õigusaktides sätestatud kohustusi ja nõudeid, võib saada liidu abi. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) ( 2 ) on sätestatud ELi toidu ja sööda ning loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborite kohustused ja nende suhtes kohaldatavad nõuded. Liidu toidu ja sööda referentlaborid on nimetatud kõnealuse määruse VII lisa I osas ning loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid kõnealuse määruse VII lisa II osas. (3) Komisjoni 28. novembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1754/2006, millega kehtestatakse ühenduse sööda- ja toidualastele tugilaboritele ja loomatervishoiusektorile antava finantsabi üksikasjalikud eeskirjad, ( 3 ) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad liidu referentlaboritele antava ühenduse rahalise abi kohta, mis on ette nähtud otsuse 2009/470/EÜ artiklis 31 ja määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32, ning samuti seminaride korraldamiseks antava rahalise abi kohta. (4) Määruse (EÜ) nr 1754/2006 kohaselt sätestatakse komisjoni ja iga ELi referentlabori suhted partnerluslepinguga. Partnerlusleping sõlmitakse viieks aastaks ning sellele lisatakse mitmeaastane töökava. (5) ELi referentlaborid on nimetatud määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisas. Mõnel juhul on selleks määratud Teadusuuringute Ühiskeskus. Kuna see on komisjoni peadirektoraat, ei kohaldata tema suhtes käesolevat määrust. Eeskirjad Teadusuuringute Ühiskeskusele antava liidu rahalise abi kohta on kehtestatud iga-aastases halduskokkuleppes. (6) Teatavate ELi referentlaborite tegevuseks antava iga-aastase liidu rahalise abi suurus määratakse kindlaks iga-aastaste rahastamisotsustega, mis käsitlevad sööda- ja toiduohutust, loomatervist ja elusloomi. (7) 2008. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus (IAS) toetuste haldamist toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning taimetervise valdkonnas. IAS tegi järelduse, et liidu sööda ja toidu referentlaboritele ja loomatervishoiu sektorile antava rahalise abi üksikasjalikke eeskirju tuleks lihtsustada. Selleks tegi IAS ettepaneku, et komisjon jätkab iga-aastaste rahastamisotsuste tegemist, kuid komisjoni ja iga ELi referentlabori vahel ei oleks vaja sõlmida partnerluslepingut. (8) ELi referentlaborid peavad korrapäraselt korraldama koosolekuid ja koolitusi. Seega tuleks käesoleva määruse kohaselt abikõlblike kulude hulka lisada ka koosolekud ja koolitused. (9) Finantskontrolli eesmärgil kohaldatakse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) ( 4 ) artikleid 9, 36 ja 37. (10) Kuna määrusesse (EÜ) nr 1754/2006 on vaja teha mitmeid muudatusi, tuleb nimetatud määrus selguse huvides kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, võttes samas arvesse määrust (EÜ) nr 882/2004. (11) Seda määrust tuleb kohaldada kõikide ELi referentlaborite suhtes, kellega sõlmitud partnerluse raamlepingud lõpevad 2011. aasta lõpus või kellega sõlmitud partnerluse raamlepingud lõpetatakse vastastikusel kokkuleppel. Selliste ELi referentlaborite suhtes, kellega sõlmitud partnerluse raamlepinguid ei lõpetata vastastikusel kokkuleppel, kohaldatakse jätkuvalt määrust (EÜ) nr 1754/2006. (12) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 882/2004 ja otsuse 2009/470/EÜ rakenduseeskirjad seoses liidu rahalise abi andmise korraga, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõike 7 ja otsuse 2009/470/EÜ artikli 31 lõike 1 kohaselt ELi referentlaborite puhul (edaspidi „laborid”), välja arvatud Teadusuuringute Ühiskeskus, sealhulgas rahalise abi andmine seminaride korraldamiseks, ning tingimused, mille alusel kõnealust abi antakse.

Seda määrust kohaldatakse kõikide ELi referentlaborite suhtes, kellega sõlmitud partnerluse raamlepingud lõpevad 2011. aasta lõpus või kellega sõlmitud partnerluse raamlepingud lõpetatakse vastastikusel kokkuleppel. Selliste ELi laborite suhtes, mille partnerluse raamlepinguid ei lõpetata vastastikusel kokkuleppel, kohaldatakse jätkuvalt määrust (EÜ) nr 1754/2006.

Artikkel 2

Tööprogramm ja eelarveprognoos

1. Iga kalendriaasta „n” 1. septembriks peavad laborid tegema järgmist:

a) kindlaks määrama koostöös komisjoni talitustega kalendriaastal „n + 1” kavandatavad liidu meetmed, sealhulgas seminaride korraldamise, (edaspidi „tööprogramm”);

b) esitama komisjonile i) tööprogrammi, ii) eelarveprognoosi lähtuvalt tööprogrammist tulenevatest kuludest iga meetme kohta (edaspidi „eelarveprognoos”).

2. Laborid esitavad eelarveprognoosi elektrooniliselt vastavalt Ia lisale ja Ib lisale.

Artikkel 3

Vahetuskurss

Eelarveprognooside suhtes, mis on esitatud muus vääringus kui eurodes, kohaldab komisjon aasta „n” septembris kehtinud esimest vahetuskurssi, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 4

Heakskiitmine

Komisjon võtab vastu iga-aastase rahastamisotsuse, millega kiidetakse heaks kõikide laborite tööprogrammid ja vastavad eelarved.

Tööprogrammi muudatuse tegemiseks peab komisjon eelnevalt andma kirjaliku nõusoleku.

Artikkel 5

Eelmaksed

Pärast seda, kui komisjon on vastu võtnud iga-aastase rahastamisotsuse, võivad laborid taotleda eelmakseid nende tööprogrammile ette nähtud koguabist kuni 70 % ulatuses.

▼M1

Artikkel 6

Abisumma maksmine

Laboritele tehakse liidu rahalise abi lõppmakse tööprogrammi kohta pärast seda, kui artikli 11 lõikes 1 osutatud finants- ja tehnilised aruanded on esitatud ja komisjon on need heaks kiitnud.

▼B

Artikkel 7

Tõendavad dokumendid

1. Laborid kirjendavad tööprogrammiga seotud kulud kuluarvestussüsteemis ja säilitavad finantskontrolli jaoks kõiki originaaldokumente või tõendatud koopiaid seitse aastat.

2. Laborid säilitavad kõikide liidu rahalist abi saava tööprogrammiga seotud tõendavate dokumentide originaalid või nende tõendatud koopiad.

3. Tõendavad dokumendid, mis kinnitavad kõiki hüvitisetaotluses näidatud kulusid, tuleb nõudmise korral saata komisjonile.

Artikkel 8

Kontrollid

Finantskontrolli eesmärgil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikleid 9, 36 ja 37.







▼M1

II PEATÜKK

LABORITE TEGEVUS

Artikkel 9

Määratlused

▼B

Laborite tegevust määratletakse kui ülesandeid, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 sätestatud kohustustest.

▼M1

Seminari määratletakse kui iga-aastast teabe- ja koordineerimiskoosolekut, kuhu laborid kutsuvad kõik riiklikud referentlaborid.

▼M1

Artikkel 10

Abikõlblikkus

1. Labori tööprogrammis loetakse abikõlblikeks kulud, mis on seotud

a) tegevuse jaoks vajaliku personaliga,

b) allhangetega,

c) tootmisvahenditega,

d) tarbekaupadega,

e) võrdluskatseteks proovide saatmisega,

f) lähetustega,

g) seminaridega, kuhu on kutsutud igast liikmesriigist vähemalt üks osaleja,

h) koolitustega

i) koosolekutega ja

j) üldkuludega.

2. Lõikes 1 osutatud kulud on abikõlblikud iga-aastastes rahastamisotsustes sätestatud määrade piires ja kooskõlas II ja IV lisas sätestatud abikõlblikkuse eeskirjadega.

3. Kui labor tahab mõne lõikes 1 osutatud kuluartikli eelarvet suurendada enam kui 10 %, ületamata siiski iga-aastases rahastamisotsuses sätestatud abikõlblikke kogukulusid, peab ta kirjalikult taotlema komisjoni eelnevat nõusolekut.

Artikkel 11

Aruannete esitamine laborite tööprogrammide kohta

1. Laborid esitavad komisjonile kalendriaasta „n + 2” 31. märtsiks järgmised aruanded:

a) eelmise kalendriaasta tööprogrammi rakendamise kohta kooskõlas IIIa ja IIIb lisaga koostatud finantsaruande paber- ja elektrooniline versioon;

b) tegevuse tehniline aruanne, mille õigsust on tõendanud labori tehnikadirektor.

2. Liidu rahalist abi võib vähendada, kui tööprogramm ei ole selle kalendriaasta 31. detsembriks, milleks komisjon sellele heakskiidu andis, kas täies ulatuses või tulemuslikult ellu viidud.

▼B

Artikkel 12

Muus vääringus kui eurodes tehtavate maksete vahetuskurss

Muus vääringus kui eurodes esitatud lõppmakse taotluste puhul kohaldab komisjon „n”-aasta märtsis kehtinud esimest vahetuskurssi, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

▼M1 —————

▼B







IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1754/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid määrusele (EÜ) nr 1754/2006 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 19

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse liidu rahalise abi suhtes, mida antakse laboritele alates 2012. aastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









Ia LISA

(vt artikli 2 lõige 2)

Eelarveprognoos iga meetme kohta (eurodes):







Personalikulud Allhanked Tootmisvahendid Tarbekaubad Võrdluskatseteks proovide saatmine Lähetused Seminarid Koolitus Koosolekud Meede 1 Meede 2 Meede 3 Meede N Kokku









Ib LISA

(vt artikli 2 lõige 2)

Laborite eelarveprognoos seoses liidu meetmetega tehtavate kulutuste kohta asjaomasel eelarvestatud kalendriaastal

ELi referentlabori nimi ja aadress:

Pangakonto number, kuhu liidu rahaline abi tuleb kanda:

TEADMISEKS: kõik kulud tuleb näidata eurodes.

1. PERSONAL







Kategooria (1) Staatus (2) Brutokuupalk (3) Projektile kulunud aeg (päevade arv) (4) Abikõlblikud kulud kokku KOKKU (1) Täpsustada iga projekti raames töötava isiku puhul: vanemteadur, nooremteadur, tehniline töötaja jne. (2) Ametnik, lepinguline töötaja jne. Lepingulise töötaja puhul tuleb näidata lepingu algus- ja lõppkuupäev. (3) Tegelik brutokuupalk (mitte astmepalk), sealhulgas sotsiaalmaks ja muud palgatõendil kajastuvad maksud. (4) Arvutamisel võetakse aluseks 220 tööpäeva aastas (20 tööpäeva kuus).

Protsent labori kogueelarvest: … %

2. ALLHANKED







Kirjeldus Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

3. TOOTMISVAHENDID







Kirjeldus Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud / väärtus kokku Ostmise või rentimise kuupäev Tarnekuupäev Amortisatsiooniperiood (36 või 60 kuud) Kasutusprotsent tööprogrammis Aastane amortisatsioonikulu 2.1. Kõnealusel ajavahemikul hangitavad tootmisvahendid 2.2. Enne kõnealust ajavahemikku hangitud tootmisvahendid KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

4. TARBEKAUBAD







Kirjeldus liikide kaupa (1) Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud kokku KOKKU (1) Näited: reaktiivid, katseloomad, labori väikevahendid jne.

Protsent labori kogueelarvest: … %

5. VÕRDLUSKATSETEKS PROOVIDE SAATMINE







Kirjeldus Tarnija Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

6. LÄHETUSED







Kirjeldus Reisikulud Majutuskulud Päevaraha Kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

7. SEMINARID







Kulu Osalejate reisikulud: Majutuskulud: Osalejate päevarahad: KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

8. KOOLITUS







Kulu Osalejate reisikulud: Majutuskulud: Osalejate päevarahad: KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

9. KOOSOLEKUD







Kirjeldus Reisikulud Majutuskulud Päevaraha Kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

10. ÜLDKULUD JA MEETMETEGA SEOTUD KOGUKULUD







Tabelites punktide 1–9 kuluartiklite kaupa loetletud kulud kokku Kulu Üldkulud: 7 % KULUD KOKKU









II LISA

Abikõlblikkuse eeskirjad, mida kohaldatakse personali, allhangete, tootmisvahendite, tarbekaupade, võrdluskatseteks proovide saatmise, lähetuste, seminaride, koolituste ja koosolekutega seotud kulude, samuti üldkulude suhtes

(vt artikli 10 lõige 2)

1. Töötajad

Personalikulud piirduvad (olenemata tööalasest staatusest) nende töötajate tegelike palgakuludega (ametitasu, töötasu, sotsiaalmaks ja pensionimaksud), kes on täielikult või osaliselt määratud tööprogrammi rakendama.

Kogu tööaeg, mis töötajatel kulub tööprogrammi täitmisele, tuleb dokumenteerida ja kinnitada, võttes aluseks 220 tööpäeva aastas (20 tööpäeva kuus). Seda peab vähemalt kord kuus tegema ametisse määratud projektijuht või nõuetekohaselt volitatud labori vanemtöötaja.

2. Allhanked

Kulude hüvitamine põhineb tegelikel kuludel.

3. Tootmisvahendid

Ostetud, liisitud või renditud tootmisvahendid on otseste kuludena abikõlblikud. Liisitud või renditud seadmetega seotud kulude hüvitatav osa ei tohi ületada summat, millega seadmed oleks olnud võimalik osta. Hüvitatavad kulud arvutatakse järgmiselt:

A = ajavahemik kuudes, mille jooksul tootmisvahendeid tööprogrammi raames kasutatakse, alates tarnekuupäevast;

B = 60-kuuline amortisatsiooniperiood (36 kuud arvutiseadmete puhul, mis maksavad vähem kui 25 000 eurot);

C = tootmisvahendite maksumus;

D = tootmisvahendite tööprogrammi raames kasutamise määr protsentides.

Alla 3 000 euro maksvate tootmisvahendite puhul võib deklareerida kogukulu. Selliste tootmisvahendite puhul ei ole vaja märkida amortisatsiooni.

4. Tarbekaubad

Kulude hüvitamine põhineb tegelikel kuludel.

Kõik muud halduskulud, ametisõitude, v.a punktis 6 nimetatud lähetused, ja sekretariaaditeenustega seotud kulud arvestatakse punktis 10 osutatud üldkulude alla.

5. Võrdluskatseteks proovide saatmine

Kulude hüvitamine põhineb võrdluskatseteks proovide saatmisega seotud tegelikel kuludel.

6. Lähetused

Laborite personali reisi- ja majutuskulud seoses tööprogrammis kavandatud lähetustega hüvitatakse IV lisa kohaselt. Päevaraha määratakse IV lisa kohaselt.

7. Seminarid

Seminaride korraldamisel loetakse abikõlblikeks kulud, mis on seotud maksimaalselt 32 seminaril osaleja reisi- ja majutuskulude ning päevarahaga.

Seminaride korraldamisel loetakse abikõlblikeks lisakulud, mis on seotud maksimaalselt kolme seminaril esineja reisi- ja majutuskulude ning päevarahaga.

Seminaride korraldamisel loetakse abikõlblikeks lisakulud, mis on seotud maksimaalselt kümne kolmandatest riikidest kutsutud esindaja reisi- ja majutuskulude ning päevarahaga.

8. Koolitus

Tööprogrammis kavandatud koolituste puhul hüvitatakse maksimaalselt 32 riikliku referentlabori esindaja reisi- ja majutuskulud IV lisa kohaselt. Päevaraha määratakse IV lisa kohaselt.

9. Koosolekud

Labori ruumides toimuva ja tööprogrammis kavandatud koosoleku puhul hüvitatakse maksimaalselt kaheksa väliseksperdi (kes ei kuulu ELi referentlaborite personali hulka) reisi- ja majutuskulud IV lisa kohaselt. Päevaraha määratakse IV lisa kohaselt.

10. Üldkulud

Kindlamääralist hüvitist, mis moodustab 7 % kõigi punktides 1–9 loetletud otseste kulude alusel arvutatavatest tegelikult hüvitatavatest kuludest, makstakse automaatselt.









IIIa LISA

(vt artikli 11 lõike 1 punkt a)

Finantsaruanne meetmete kohta

Kulu iga meetme kohta (eurodes):







Personalikulud Allhanked Tootmisvahendid Tarbekaubad Võrdluskatseteks proovide saatmine Lähetused Seminarid Koolitus Koosolekud Meede 1 Meede 2 Meede N Kokku









IIIb LISA

(vt artikli 11 lõike 1 punkt a)

Kinnitatud finantsaruanne

Aasta:

Iga-aastase rahastamisotsuse viitenumber:

Labori nimi ja aadress:

Liidu aastase rahalise abi ülemmäär:







Kululiik Eelarveprognoos Deklareeritavad kulud 1. Personal 2. Allhanked 3. Tootmisvahendid 4. Tarbekaubad 5. Võrdluskatseteks proovide saatmine 6. Lähetused 7. Seminarid 8. Koolitus 9. Koosolekud Vahesumma 10. Üldkulud (7 % vahesummast) Kokku

Labori kinnitus

Kinnitame, et

— eespool nimetatud kulud kanti seoses tööprogrammis määratletud liidu meetmete rakendamisega ning olid nende meetmete nõuetekohaseks täitmiseks olulised;

— kulud on tegelikud, raamatupidamises täpselt kajastatud ning abikõlblikud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 926/2011;

— kõik kulusid tõendavad dokumendid on kontrollimiseks kättesaadavad;

— ELi referentlaborite tegevuseks, mida esitatud finantsaruanne hõlmab, ei ole liidult taotletud muud rahalist abi;

— liidu rahaline abi, mida esitatud aruanne hõlmab, ei teeninud abisaajale kasumit ega seadnud seda ka eesmärgiks.







Kuupäev: Kuupäev: Tehnikadirektori nimi: Rahaliselt vastutava isiku nimi: Allkiri: Allkiri:

Kulude jaotus kategooria järgi

(eurodes)

1. PERSONAL







Isiku nimi Kategooria Staatus Brutokuupalk Projektile kulunud aeg (päevade arv) Abikõlblikud kulud kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

2. ALLHANKED







Kirjeldus Tarnija Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

3. TOOTMISVAHENDID







Kirjeldus Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud / väärtus kokku Ostmise või rentimise kuupäev Tarnimise kuupäev Amortisatsiooniperiood (36 või 60 kuud) Kasutusprotsent projekti raames Aastane amortisatsioonikulu 2.1. Tööprogrammi rakendamiseks hangitavad tootmisvahendid 2.2. Enne tööprogrammi algust hangitud tootmisvahendid KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

4. TARBEKAUBAD







Kirjeldus liikide kaupa (1) Tarnija Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud kokku KOKKU (1) Esitada üksikasjalik kulude jaotus.

Protsent labori kogueelarvest: … %

5. VÕRDLUSKATSETEKS PROOVIDE SAATMINE







Kirjeldus Tarnija Kulud, v.a käibemaks Käibemaks Kulud kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

6. LÄHETUSED







Kirjeldus Reisikulud Majutuskulud Päevaraha Kulud kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

7. SEMINARID







Kulu Osalejate reisikulud: Majutuskulud: Osalejate päevarahad: KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

8. KOOLITUS







Kulu Osalejate reisikulud: Majutuskulud: Osalejate päevarahad: KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

9. KOOSOLEKUD







Kirjeldus Reisikulud Majutuskulud Päevaraha Kulud kokku KOKKU

Protsent labori kogueelarvest: … %

10. ÜLDKULUD JA MEETMETEGA SEOTUD KOGUKULUD







Tabelites punktide 1–9 kuluartiklite kaupa loetletud kulude vahesumma Üldkulud: 7 % vahesummast KULUD KOKKU









IV LISA

(vt artikli 10 lõige 2)

Abikõlblikkuse eeskirjad, mida kohaldatakse lähetuste, seminaride, koolituste ja koosolekutega seotud kulude suhtes

▼B

I. REISIKULUD

1. PILETID JA REISIKULUD

1.1. Üldeeskirjad

Osalejad peavad kasutama kõige sobivamat ja kulutõhusamat transpordivahendit. Võimaluse korral tuleb kasutada ühis- või jagatud transpordivahendit, võttes muu hulgas arvesse keskkonnamõju.

Reisi alguskohaks loetakse laboriruumid. Osalejad vastutavad isiklikel eesmärkidel tehtud ümbersõitude eest, sh reisi alustamine muust kohast ja/või lõpetamine muus kohas, ning peavad teatama sellisest ümbersõidust ning kandma sellest tulenevad lisakulud.

Seminaril osalemisega seotud reisikulud hüvitatakse ainult laboriruumide ja seminari toimumise koha vahelise kõige sobivama ja kulutõhusama transpordiviisi alusel.

Hüvitise arvutamisel tuleb arvesse võtta koosoleku kestust ja hüvitis peab põhinema turul kehtivatel kõige soodsamatel kokkulepitud soodushindadel ja muudel soodushindadel.

1.2. Rongireis

Hüvitatakse reis esimeses klassis kõige lühemat ja kulutõhusamat marsruuti pidi.

1.3. Lennureis

1) Lennureis tuleb koosoleku kestust arvesse võttes reserveerida kõige soodsama võimaliku hinnaga: a) turistiklassis või samaväärses klassis, b) äriklassis või samaväärses klassis, kui reis hõlmab vähemalt ühte etappi, mille läbimiseks kulub vähemalt neli järjestikust lennutundi.

2) Kui soodushinna tingimus on, et kohal tuleb veeta nädalavahetus (pühapäeva-reegel), võib maksta lisapäevaraha, kui see on kokkuvõttes kulutõhusam. Osalejad peavad heakskiidetud reisibüroolt taotlema erinevaid hinnapakkumisi (pühapäeva-reegliga ja ilma), et saaks teha kulutõhususe seisukohast kõige parema valiku, ja reisibüroo pakkumised säilitama. Osalejad ei ole siiski kohustatud seminari toimumise kohas nädalavahetust veetma ainult sel põhjusel, et reisikorraldus oleks võimalikult soodne. Komisjonile tuleb nõudmise korral esitada kasutatud piletid, pardakaartide originaalid ja majutusarved.

1.4. Autoga reisimine ametialastel põhjustel

Autoga reisimine on lubatud, kui see on kulutõhusam kui lennureis või rongireis, eelkõige juhul, kui autot jagab mitu osalejat.

Isiklikuga autoga reisimine ametialastel põhjustel on lubatud. Reisikulud hüvitatakse siiski sõltuvalt läbitud vahemaast määraga kuni 0,22 eurot kilomeetri kohta.

1.5. Taksod – parkimine – maksustatud teed – ühistransport (buss, tramm, metroo)

Päevaraha katab harilikult kõik seminaril osalemisega seotud kulud. Ühistranspordi, takso ja maksustatud teede kasutamisest tulenevad kulud ning parkimistasud ei ole abikõlblikud.

II. OSALEJATE PÄEVARAHA

Arvutamine

Päevaraha arvutatakse järgmiselt.

Lähetuse kestus

— kuus tundi või vähem: 20 % päevarahast ja reisikulud tõendavate dokumentide alusel;

— üle kuue tunni, kuid mitte üle kaheteistkümne tunni: pool päevarahast;

— üle kaheteistkümne tunni, kuid alla kolmekümne tunni: päevaraha;

— üle kolmekümne tunni, kuid alla kolmekümne kuue tunni: 1,5-kordne päevaraha;

— üle kolmekümne kuue tunni, kuid alla viiekümne nelja tunni: 2-kordne päevaraha;

— üle viiekümne nelja tunni, kuid alla kuuekümne tunni: 2,5-kordne päevaraha;

— üle kuuekümne tunni, kuid alla seitsmekümne kaheksa tunni: 3-kordne päevaraha;

— üle seitsmekümne kaheksa tunni, kuid alla kaheksakümne nelja tunni: 3,5-kordne päevaraha, jne.

Kestuse arvutamise meetod

Päevaraha arvutamiseks võetakse tunnid arvesse järgmiselt:

— lennureisi puhul: sealhulgas kaks tundi enne lennuki väljumist ja kaks tundi pärast lennuki saabumist;

— rongireisi puhul: sealhulgas 0,5 tundi enne rongi väljumist ja 0,5 tundi pärast rongi saabumist.

Hõlmatavad kulud

Päevaraha makstakse kindla summana ja see katab hommikusöögi, kaks põhisöögikorda ja kõik muud kulud ning transpordikulud, nagu on sätestatud punktis 1.5, ning telekommunikatsioonivahendite kasutamisega seotud kulud.

Päevaraha suurus

Päevaraha suurus määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu 27. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1066/2006, millega korrigeeritakse alates 1. juulist 2006 tabelit, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate liikmesriikides toimuvate lähetuste suhtes ( 5 ).

III. MAJUTUSKULUD

Majutuskulude ülemmäär määratakse kindlaks määruse (EÜ, Euratom) nr 1066/2006 artikliga 1.

▼M1

IV. MUUD

Kui osalejaid on kehtestatud maksimumarvust vähem, kuid seminaril või koolitusel osales vähemalt 20 esindajat riiklikest referentlaboritest, peab komisjon maksma päevaraha kuni kolmele osalejale ELi referentlaboritest sõltuvalt seminaril osalemise kestusest.

Komisjon ei hüvita nende kolme osaleja reisi- ja majutuskulusid, välja arvatud juhul, kui seminar või koolitus toimub muus linnas kui ELi referentlabori asukohalinn.

Sellist päevaraha makstakse ja sellised reisi- ja majutuskulud hüvitatakse ainult siis, kui liidu rahalise abi ülemmäär ei ole ületatud.

▼M1 —————