ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vedurijuhiruumi suunatud signaalid määratlevad vedurijuhiruumis kasutatavate parameetrite vähima hulga, mis koos katavad Euroopa kiirraudteevõrgus valitsevaid kõiki tingimusi ja seepärast muudavad süsteemi võimalikuks kogu võrgule. Sellised parameetrid on lubatud suurim kiirus, sihtkiirus ja sihtkaugus, millel põhinevad vedurijuhiruumi suunatud signaalimine ja automaatblokeerimine.

Vedurijuhi ja rongisisese koostu vahelise andmeside funktsioonide tehniline kirjeldus. Vedurijuhi kuvaritel esitatakse liiklemiseks vajalik teave, näiteks vedurijuhiruumi suunatud signaalid, hoiatused rongiseadmete vahelesekkumise kohta. See teave sisaldab sisendfunktsioone, näiteks rongiparameetreid, automaatjuhtimise blokeerimise funktsioone, mis on vajalikud koostalitlusvõimelise kontrolli alasüsteemi kasutamiseks. Sinna hulka kuulub ka tekstisõnumite kuvamine.

Eeldatakse, et läbisõidu mõõtmiseks kasutatavale alasüsteemile esitatavad funktsionaalsed nõuded vastavad klassi A liidestena kasutatavate seadmete tööparameetrite vahemikule. Asukoha mõõtmise täpsus sõltub läbisõidu mõõtmisest ja baliismärgistite vahekaugusest. Koostalitlusvõimelise rongi kiiruse ja läbisõidu mõõtmise nõuded. Märkus: liitub 6. jaotisega (andmeedastusmooduli haldamine)

Tööparameetrite valiku, regulaarsuse, täpsuse ja kontrollimise nõuded, mille eesmärk on tagada rongi õige juhtimine ja ohutusega seotud süsteemide töötamine nii, et täidetakse kõigis liikmesriikides kehtivad nõuded.

10

r4.1.1

Valvsusseadme (automaatpidurdamisseadme) nõuded

Valvsusseadme määratlus sellisena, et rong võib Euroopa raudteevõrgus nõuetekohaselt liigelda. Valvsusseade tagab, et vedurijuht on piisavalt tähelepanelik (signaalide tajumiseks). Taimeri kasutamisel võib taimeri rongi taaslähtestada, kui vedurijuht näiteks käsitseb rongi juhiseid, veojõu reguleerimise seadmeid või pidureid või kinnitab vedurijuhiruumi edastatud hoiatussignaale. Seda funktsiooni võib seondada mingi juhtimishoova hoidmisega teatud asendis (automaatpidurdamise funktsioon). Valvsusfunktsioone võib muuta automaatblokeerimise oleku ja vedurijuhiruumi mis tahes signaalimissüsteemi muutmise teel. Valvsusseade, automaatblokeerimine ja vedurijuhiruumi signaalimissüsteemid on ohutussüsteemid, mis abistavad vedurijuhti ja kaitsevad rongi inimliku eksituse eest. Ohutustaseme määravad kõik nimetatud süsteemid, mis on vastastikku sõltuvad selles mõttes, et ühe funktsiooni olemasolu või puudumine võib mõjutada teiste funktsioonide töötamist. Ohutusteemadest arusaamist hõlbustab kõnealuste süsteemide käsitlemine kontrolli alasüsteemi osana. Euroopa tehnilise kirjelduse lähtedokumendiks tuleb võtta UIC 641.
(1)

Vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ olid koktsidiostaatikumid, mis on kantud selle direktiivi I lisasse enne 1. jaanuari 1988, ajutiselt lubatud alates 1. aprillist 1998 ning üle kantud B lisa I peatükki, et need ümber hinnata lisanditena, mis on seotud nende ringlusse laskmise eest vastutava isikuga. Monensiinnaatriumsaadus Elancoban on „koktsidiostaatikumide ja muude raviainete” gruppi kuuluv söödalisand, mis on loetletud direktiivi 70/524/EMÜ B lisa I peatükis.
(2)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1/2003 on siseriiklikel kohtutel kohustus vältida selliste otsuste tegemist, mis võiksid minna vastuollu komisjonis samas küsimuses kavandatud otsusega. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 6 kaotavad siseriiklikud konkurentsiküsimustega tegelevad organid pädevuse, kui komisjon on algatanud menetluse otsuse vastuvõtmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile. Seoses sellega on oluline, et liikmesriikide kohtud ja pädevad asutused oleksid teadlikud menetluste algatamisest komisjonis. Seega peaks komisjon avalikustama oma otsused menetluste algatamise kohta.
(1) Vabatahtlik järgmistele riikidele BE, CZ, DK, LT, LU, LV, PL, SE, SI, SK (2) Vabatahtlik järgmistele riikidele BE, CZ, DE, LT, LV, NL, PL, SE, SI, SK (3) Vabatahtlik järgmistele riikidele BE, CZ, DE, IRL, LT, LV, NL, AT, PL, PT, FIN, SE, SI, SK, UK (4) Vabatahtlik järgmistele riikidele MT
(3)

Pidades silmas komisjoni seniseid kogemusi, eriti neid, mis on omandatud pärast seda, kui jõustus nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EPATF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta) ( 4 ) ning rakendati ühenduse suuniseid riigiabi kohta põllumajandussektoris, ( 5 ) võib kinnitada, et põllumajandussektoris antavad väga väikesed abisummad ei vasta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kriteeriumidele, kui teatavad tingimused on täidetud. Sellise juhtumiga on tegemist siis, kui üksiktootjale antud abisummad on väikesed ning ka põllumajandussektori abi kogusummad üldiselt ei ületa väikest protsenti toodangu väärtusest. Ühenduse põllumajandustoodangut iseloomustab tõik, et üht kaupa toodab suur arv väga väikesi tootjaid, kelle toodang on ühise turukorralduse raames suurel määral asendatav. Seetõttu tuleks teatava ajavahemiku jooksul väiketootjatele antud väikeste abisummade mõju seostada kogu sektori põllumajandustoodangu väärtusega sama ajavahemiku jooksul. Ühele liikmesriigile antava abisumma ülemmäära kehtestamine põllumajandussektori toodangu alusel võimaldab kõigis liikmesriikides rakendada järjekindlat, objektiivsel majanduslikul kontrollväärtusel rajanevat lähenemist.
2004R0234 — ET — 27.04.2007 — 006.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 234/2004,

10. veebruar 2004,

milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1030/2003

Mõned resolutsioonides 1343 (2001) ja 1478 (2003) sätestatud meetmetest rakendati nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2003, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes. ( 2 ) Kõnealustes meetmetes tehtud muudatused kuuluvad asutamislepingu reguleerimisalasse ja seetõttu on konkurentsimoonutuste vältimiseks ja selleks, et ühendus saaks rakendada Julgeolekunõukogu asjakohased otsused, vaja ühenduse õigusakte. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühenduse territooriumina liikmesriikide territooriume, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele.

Artikkel 1

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 2

Keelatud on:

c) osaleda teadlikult ja tahtlikult niisuguses tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a või b nimetatud tehingutele.

▼M7

Artikkel 3

1. Erandina artiklist 2 võivad teenuseosutaja asukohaliikmesriigi pädevad asutused, mis on määratletud I lisas loetletud veebilehtedel, lubada:

ii) takistamatuks operatiivkasutuseks mõeldud relvade ja laskemoonaga, mis on erijulgeolekutalituse käsutuses ning mis on antud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1521 (2003) lõikega 21 moodustatud komitee heakskiidul selle talituse liikmetele õppeotstarbel enne 13. juunit 2006;

b) rahastada ja anda rahalist abi seoses:

i) relvade ja nendega seotud materjalidega, mis on mõeldud üksnes Libeeria armee ja politsei rahvusvahelise väljaõppe ja reformiprogrammide toetamiseks ning nende käigus kasutamiseks, tingimusel et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1521 (2003) lõikega 21 moodustatud komitee on kõnealuste relvade ja nendega seotud vahendite ekspordi, müügi, tarne või ümberpaigutuse heaks kiitnud,

ii) üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ettenähtud mittesurmava sõjavarustusega, tingimusel et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1521 (2003) lõikega 21 asutatud komitee on kõnealuse varustuse ekspordi, müügi, tarne või ümberpaigutuse heaks kiitnud,

iii) relvade ja laskemoonaga, mis on mõeldud kasutamiseks nendele Libeeria valitsuse armee- ja politseijõudude liikmetele, keda on põhjalikult kontrollitud ja kes on saanud väljaõppe alates 2003. aasta oktoobrist, kui ÜRO missiooni Libeerias alustati, tingimusel et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1521 (2003) lõikega 21 moodustatud komitee on kõnealuste relvade või laskemoona ekspordi, müügi, tarne või ümberpaigutuse heaks kiitnud,
(4)

Ikka veel on vabaduses isikud, kellele EJRK on süüdistuse esitanud, ning leidub tõendeid selle kohta, et neil leidub abilisi, kes aitavad neil õigusemõistmisest kõrvale hoida.
Kaitse- ja järelevalvetsoonide piiritlemine (LAHTER 1):

1. Jizani provints

— kaitsetsoon: kogu provints, välja arvatud Ash-Shugaiq'i kontrollpunktist maanteel nr 5 ja maanteest nr 10 põhja poole jääv osa;

— järelevalvetsoon: Ash-Shugaiq'i kontrollpunktist maanteel nr 5, mida kontrollitakse A1 Qahmah' kontrollpunktist, ja maanteest nr 10 põhja poole jääv osa provintsist;

2. Asiri provints

— kaitsetsoon: see osa provintsist, mida piirab maantee nr 10, Ad Darb'i, Abha ja Kamis-Mushayt'i vahel põhjasuunas, välja arvatud ratsabaasid nende õhu- ja maaväebaasides, ja see osa provintsist, mida põhjasuunas piirab maantee nr 15 alates Kamis-Mushaytist läbi Jarash'i, Al Utfah'i ja Dhahram Al Janoub'i Najran'i provintsi piirini, ning see osa provintsist, mida põhjasuunas piirab maantee alates Al Utfah'ist läbi Al Fayd'i Badr Al Janoub'i (Najran'i provints);

— järelevalvetsoon: ratsabaasid nende õhu- ja maaväebaasides, see osa provintsist, mis jääb kaitsetsooni piiri ja maantee nr 209 vahele Ash-Shugaiq'ist kuni Muhayil'i kontrollpunktini maanteel nr 211, see osa provintsist, mis jääb maanteel nr 10 Abhast lõunas oleva kontrollpunkti, Abha linna ja 65 km Abhast põhjasuunas maanteel nr 15 asuva Ballasmer'i kontrollpunkti vahele, see osa provintsist, mis jääb Khamis-Mushayt'i ja Samakhisse viival maanteel nr 225 Abhast 90 km kaugusel asuva kontrollpunkti ja Riyadh'i viival maanteel nr 10 Abhast 90 km kaugusel asuva Yarah'i kontrollpunkti vahele, ning, see osa provintsist, mis jääb maanteel nr 10 asuva Yarah'i kontrollpunkti ja maanteel nr 177 asuva Khashm-Ghurab'i kontrollpunkti vahelisest virtuaaljoonest lõunasse kuni Najran'i provintsi piirini.

3. Najran'i provints

— kaitsetsoon: see osa provintsist, mida piirab maantee Al Utfah'ist (Asir'i provints) Badr Al Janoub'i ja As Sebt'i ning As Sebt'ist piki Wadi Habunah'i kuni lõikumiseni maanteega nr 177 Najran'i ja Riyadh'i vahelt põhja suunas ning sellest lõikumispunktist maanteega nr 177 lõuna suunas kuni lõikumiseni maanteega nr 15 Najranist Sharourah'sse, ning see osa provintsist, mis jääb maanteest nr 15 Najran'i ja Sharourah' vahel ning Jeemeni piirist lõunasse;

— järelevalvetsoon: see osa provintsist, mis jääb maanteel nr 10 oleva Yarah' kontrollpunkti ja maanteel nr 177 oleva Khashm-Ghurab'i kontrollpunkti vahelisest joonest lõunasse, Najran'i provintsi piirist kuni Khashm-Ghurab'i kontrollpunktini Najran'ist 80 km kaugusel maanteel, ning Sharourah'sse viivast maanteest nr 175 läände.
(1)

Vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ olid koktsidiostaatikumid, mis on kantud selle direktiivi I lisasse enne 1. jaanuari 1988, ajutiselt lubatud alates 1. aprillist 1998 ning üle kantud B lisa I peatükki, et need ümber hinnata lisanditena, mis on seotud nende ringlusse laskmise eest vastutajaga. Salinomütsiinnaatriumi saadus Sacox 120 microGranulate on „koktsidiostaatikumide ja muude raviainete” gruppi kuuluv söödalisand, mis on loetletud direktiivi 70/524/EMÜ B lisa I peatükis.
1.

Veiseid pidavat majandit peetakse vabaks BHV1 nakkusest, kui see vastab käesolevas lisas esitatud tingimustele. 1.1. Majandis ei ole viimase kuue kuu jooksul registreeritud ühtegi BHV1 nakkuse kahtlust ning kõik majandis peetavad veised on vabad BHV1 nakkusele viitavatest kliinilistest sümptomitest. Majand ja sellega mittekülgnevad karjamaad või rajatised (olenemata omandisuhtest), mis moodustavad majandiga ühe epidemioloogilise üksuse, peavad olema kõikidest madalama BHV1 staatusega karjamaadest ja rajatistest selgelt eraldatud kas looduslike või füüsiliste piiretega, mis tõhusalt väldivad erineva tervisliku seisundiga loomade otsese kokkupuute. 1.2. Majandisse on toodud ainult II lisas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades asuvatest või BHV1-vabadest majanditest pärit veiseid ning ükski majandis peetav veis ei ole kokku puutunud veistega, kes ei ole pärit II lisas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades asuvatest või BHV1-vabadest majanditest. 1.3. Emaseid veiseid seemendatakse ainult spermaga, mis on saadud vastavalt direktiivile 88/407/EMÜ või neid on paaritatud pullidega, kes on pärit käesoleva otsuse II lisas loetletud liikmesriikides või nende piirkonnas asuvatest majanditest või BHV1-vabadest majanditest. 1.4. Majandis kohaldatakse vähemalt ühte järgmistest kontrollirežiimidest: 1.4.1. kõikidelt tõuaretuseks kasutatavatelt või selleks ette nähtud emastelt ja isastelt veistelt, kes on vanemad kui üheksa kuud, on 5–7 kuu tagant võetud vereproovid ning kõikide loomade puhul on vähemalt kahe vereproovi seroloogiline uuring BHV1 antikehade tuvastamiseks andnud negatiivse tulemuse; 1.4.2. seroloogiline uuring BHV1 antikehade tuvastamiseks on kõikidel juhtudel andnud negatiivse tulemuse vähemalt: — kahe piima üksikproovi või mitte rohkem kui 5 loomalt saadud piima koondproovi puhul, mis on võetud 5–7 kuu tagant kõigilt lakteerivatelt emastelt veistelt; ning — kahe vereproovi puhul, mis on 5–7 kuu tagant võetud nii kõikidelt mittelakteerivatelt emastelt veistelt kui ka kõikidelt isastelt veistelt, kes on vanemad kui üheksa kuud ning keda kasutatakse tõuaretuseks või kes on selleks ette nähtud; 1.4.3. piimafarmide puhul, kus vähemalt 30 % veistest on lakteerivad emased veised, on seroloogiline uuring BHV1 antikehade tuvastamiseks andnud kõikidel juhtudel negatiivse tulemuse vähemalt: — kolme piimaproovi puhul, mis on sõltuvalt kasutatava testi spetsifikatsioonist kogutud mitte rohkem kui 50 lakteerivalt emaselt veiselt vähemalt kolme kuu tagant, ning — ühe individuaalse vereproovi puhul, mis on võetud nii kõikidelt mittelakteerivatelt emastelt veistelt kui ka kõikidelt isastelt veistelt, kes on vanemad kui üheksa kuud ning keda kasutatakse tõuaretuseks või kes on selleks ette nähtud; 1.4.4. kõik majandis peetavad veised on pärit II lisas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades asuvatest majanditest või BHV1-vabadest majanditest.
(4)

Välja on töötatud teatavad akustilised seadmed vaalaliste eemalehirmutamiseks kalapüügivahenditest ja need on edukalt vähendanud vaalaliste kaaspüüki passiivpüüniste kasutamisel. Seega tuleks selliste seadmete kasutamist nõuda sellistes piirkondades ja selliste kalastusviiside puhul, kus väikeste vaalaliste kaaspüügi tase on teadaolevalt või tõenäoliselt kõrge, võttes arvesse sellise nõude majanduslikku efektiivsust. Samuti tuleb kehtestada tehnilised nõuded selliste kalastusviiside puhul kasutatavate akustiliste hoiatusseadmete tõhususe kohta. Selleks, et saada suuremaid teadmisi akustiliste hoiatusseadmete kasutamise pikaajalise mõju kohta, on vaja läbi viia teadusuuringuid ja katseprojekte.
(9)

Esitati uued andmed, mis toetavad taotlust saada selle mikroorganismipreparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba nuumsigade puhul. Hindamine on näidanud, et direktiivis 70/524/EMÜ sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Esitati uued andmed, mis toetavad taotlust muuta selle mikroorganismipreparaadi puhul põrsaste vanuse ülempiiri. Hindamine on näidanud, et tingimused loa muutmiseks on täidetud.
(3)

Direktiiv 2000/29/EÜ sätestab, et kaitsmaks ühendust asjaomaste ohtlike taimekahjustajate sissetoomise eest, peavad kolmandatest riikidest pärinevad tsitrusviljad vastama teatud tehnilistele nõuetele, eelkõige neile, mis on sätestatud kõnealuse direktiivi IV lisa A osa I jao punktides 16.2 ja 16.4. Hispaaniast, Hollandist ja Ühendkuningriigist saadud teave näitab, et Argentiinast ja Brasiiliast imporditud tsitrusviljade puhul ei ole neid nõudeid järgitud.
(1) Käesoleva otsuse tähenduses käsitletakse ICES valdkondi nii nagu need on määratletud määruses (EMÜ) nr 3880/91 (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1), määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). CECAF jaotisi käsitletakse nii nagu need on määratletud määruses (EÜ) nr 2597/95 (EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1), määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.
(1)

On vaja vastu võtta meetmed rakendamaks individuaalsed statistikameetmed vastavalt otsuse nr 1608/2003/EÜ artiklis 2 sätestatule. Need meetmed on vajalikud, et luua ühenduse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni statistika.
(1)

Euroopa Ülemkogu on teatanud, et Euroopa Liit on valmis Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooniks Bosnias ja Hertsegoviinas, sealhulgas sõjaliseks osaks.
(3)

On vajalik jätkata terasetööstuse statistika kogumist, et tulevikus ellu viia ühenduse terasetööstuse poliitikat. Niisuguse statistika vajadust ei ole võimeline rahuldama ükski teine olemasolev Euroopa tasemel statistikasüsteem. Vajalik on EÜ asutamislepingul põhinev uus määrus ühenduse terasetööstuse statistika kohta.
(10)

Kavandatud meetmete eesmärki, milleks on infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks esitamiseks ühise raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada meetme ulatuse ja mõju tõttu ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada ühenduse tasandil – ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
(6)

Komisjon võttis kõik vajalikud meetmed, et tagada dekokinaattoote (“Deccox®”) ümberhindamise lõpuleviimine direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9g lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul. Hindamise tulemusena selgus, et direktiivis 70/524/EMÜ sätestatud asjaomased tingimused selleks, et lisada dekokinaadil põhinev “Deccox®” kõnealuse direktiivi artikli 9t lõikes b osutatud loetelu I peatükki söödalisandina, mis on seotud selle ringlusse suunamise eest vastutava isikuga ja mille luba kehtib 10 aastat, on täidetud.
2.3.

Kvalifikatsioonikriteeriumid 2.3.1. Abikõlblikkuskriteeriumid Abikõlblikuks kvalifitseerumise eeltingimusena peavad liikmesriigid tagama, et SAFA inspektoriks kvalifitseeruda soovivatel kandidaatidel on vajalik lennundusalane haridus ja/või asjakohased praktilised teadmised nende konkreetsetes kontrollivaldkondades, mis on järgmised: a) õhusõidukite käitamine; b) personalile lennunduslubade andmine; c) õhusõiduki lennukõlblikkus; d) ohtlikud kaubad. 2.3.2. Koolitusnõuded Enne kvalifitseerumist peavad kandidaadid olema edukalt läbinud koolituse, mis koosneb järgmistest osadest: — teoreetilised õppetunnid, mille viib läbi SAFA koolitusorganisatsioon, nagu on määratletud punktis 2.4; — praktiline koolitus, mille viib läbi SAFA koolitusorganisatsioon, nagu on määratletud punktis 2.4, või punkti 2.5 kohaselt liikmesriigi määratud vaneminspektor, kes tegutseb SAFA koolitusorganisatsioonist eraldi; — koolitus töökohal, mis koosneb mitmetest kontrollidest, mille viib läbi liikmesriigi määratud vaneminspektor, nagu on sätestatud punktis 2.5. 2.3.3. Nõuded kvalifitseerumise kehtivuse säilitamiseks Liikmesriigid tagavad, et pärast kvalifitseerumist säilitavad inspektorid oma kvalifitseerumise kehtivuse järgmiste võimaluste abil: a) korrapäraste korduvkoolituste abil, mis koosnevad teoreetilistest õppetundidest, mille viib läbi SAFA koolitusorganisatsioon, nagu on määratletud punktis 2.4; b) kontrollides pärast viimase SAFA koolituse läbimist iga 12kuulise ajavahemiku jooksul seisuplatsil vähemalt miinimumarvu õhusõidukeid, kui ta ise ei ole liikmesriigi lennuameti kvalifitseeritud inspektor lennutegevuse või lennukõlblikkuse alal ega kontrolli korrapäraselt omamaiste lennuettevõtjate õhusõidukeid. 2.3.4. Juhismaterjal EASA töötab välja ja avaldab hiljemalt 30. septembriks 2008 üksikasjaliku juhismaterjali, et abistada liikmesriike punktide 2.3.1, 2.3.2 ja 2.3.3 rakendamisel.
(5)

Asjakohane tasuvusanalüüs näitas, et täitevasutuse loomine võimaldaks parandada rahvatervise programmi elluviimise tõhusust, ning seda väiksema maksumuse juures. Programmi eripära tõttu on põhirõhk tehniliste ülesannete siirmisel ning põhiline eesmärk on tugevdada sidemeid nimetatud ühenduse programmi ja liikmesriikide ekspertide ühenduste vahel.
(5)

Teaduskomitee soovitas selles aruandes veiste brutselloosi antikehade avastamiseks ELISA teste, komplemendi sidumise teste, puhverdatud brutsella antigeeni teste, mis viiakse muu hulgas läbi üksikutelt veistelt võetud vereproovidega. Soovitatud menetlused on kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega, mis on kehtestatud rahvusvahelise episootiaameti (OIE) diagnostiliste testide ja vaktsiinide standardite käsiraamatu „Manual of standards for diagnostic tests and vaccines” kolmanda väljaandega (1996).
1.

Käesoleva direktiivi mõistes tähendavad värvid ja lakid alltoodud alaliikides loetletud tooteid, välja arvatud aerosoole. Tegemist on hoonetele ja nende liistudele ja detailidele ja nendega seotud struktuuridele dekoratiivsetel, funktsionaalsetel ja kaitse-eesmärkidel kantava pinnakattevahendiga. 1.1. Alaliigid: a) siseseinte ja lagede matid pinnakattevahendid– siseseintele ja lagedele kantavad pinnakattevahendid läike kaldenurgaga ≤ 25@60o; b) siseseinte ja lagede läikivad pinnakattevahendid– siseseintele ja lagedele kantavad pinnakattevahendid läike kaldenurgaga > 25@60o; c) pinnakattevahendid mineraalsubstraadist välisseinale– pinnakattevahendid kivist, tellisest või krohvitud välisseina katmiseks; d) puidust, metallist või plastmassist välis-/siseliistude ja -fassaadi värvid– pinnakattevahendid liistude ja fassaadi katmiseks, mille tagajärjel tekib läbipaistmatu kile. Need pinnakattevahendid on mõeldud kandmiseks puidust, metallist või plastmassist substraadile. See alaliik hõlmab alus- ja vahekihtide pinnakattevahendeid; e) välis-/siseliistude lakid ja puidupeitsid– pinnakattevahendid liistude katmiseks, mille tagajärjel tekib läbipaistev või poolläbipaistev kile puidu, metalli ja plastmassi kaunistamiseks ja kaitsmiseks. See alaliik hõlmab läbipaistmatuid puidupeitse. Läbipaistmatu puidupeitsi tagajärjel tekib läbipaistmatu kile puidu kaunistamiseks ja kaitsmiseks ilmastiku toime vastu, nagu on määratletud dokumendis EN 927-1 poolstabiilses kategoorias; f) minimaalse kattega puidupeitsid– puidupeitsid, mille keskmine paksus vastavalt EN 927-1:1996 on ISO 2808: 1997 meetodi 5 A kohaselt katsetades vähem kui 5 μm; g) krundid– tihendava ja/või blokeeriva omadusega puidul või seintel ja laes kasutamiseks mõeldud pinnakaitsevahendid; h) siduvad krundid– pinnakaitsevahendid lahtiste substraadi osakeste stabiliseerimiseks või vett tõrjuvate omaduste edasiandmiseks ja/või puidu kaitsmiseks sinavuse eest; i) ühe komponendiga pinnakattevahendid– kilet moodustaval materjalil põhinevad erilised pinnakattevahendid. Need on mõeldud erilise toime jaoks, nagu plastmassi krunt ja pinnavärvid; rauasubstraatide krunt, reaktsioonivõimeliste metallide, nagu tsink ja alumiinium, krunt, korrosioonivastased kattevahendid, põranda kattevahendid, sh puit- ja tsementpõrandatele, graffiti kaitse, tuletõke ja toiduainetööstuse või terviseteenistuse hügieenistandardid; j) kahe komponendiga pinnakattevahendid– sama kasutusotstarbega nagu ühe komponendiga pinnakattevahendid, aga sisaldavad enne kasutamist lisatavat teist komponenti (näiteks tertsiaalset amiini); k) mitmevärvilised pinnakattevahendid– esimesel katmisel kahe- või mitmetoonilise efekti andmiseks mõeldud pinnakattevahendid; l) dekoratiivsed pinnakattevahendid– erilise iluefekti andmiseks mõeldud pinnakattevahendid kasutamiseks eriliselt ettevalmistatud substraadil või krunditud pinnal ja hiljem kuivamisel erinevate töötlemisvahenditega töödeldud pindadel.
(1)

Vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ olid koktsidiostaatikumid, mis on kantud selle direktiivi I lisasse enne 1. jaanuari 1988, ajutiselt lubatud alates 1. aprillist 1998 ning üle kantud B lisa I peatükki, et hinnata need ümber söödalisanditena, mis on seotud nende ringlusse suunamise eest vastutajaga. Robenidine saadus „Cycostat 66G” on koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluv söödalisand, mis on loetletud direktiivi 70/524/EMÜ B lisa I peatükis.