2004D0210 — ET — 01.05.2007 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 3. märts 2004, millega moodustatakse teaduskomiteed tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades (EMPs kohaldatav tekst) (2004/210/EÜ) (EÜT L 066, 4.3.2004, p.45)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 KOMISJONI OTSUS 23. aprill 2007, L 114 14 1.5.2007









▼B

KOMISJONI OTSUS

3. märts 2004,

millega moodustatakse teaduskomiteed tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/210/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 152 ja 153, ning arvestades järgmist: (1) Teaduskomiteed asutati komisjoni 10. juuni 1997. aasta otsusega 97/404/EÜ (millega moodustatakse juhtiv teaduskomitee) ( 1 ) ja komisjoni 23. juuli 1997. aasta otsusega 97/579/EÜ (millega moodustatakse teaduskomiteed tarbija tervishoiu ja toiduohutuse valdkonnas). ( 2 ) (2) Juhtiva teaduskomitee (JTK) vastutus seoses teadusalaste nõuannetega veiste spongioosse entsefalopaatia ja transmissiivse spongioosse entsefalopaatia kohta on üle antud 28. jaanuari 2002. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) ( 3 ) asutatud Euroopa Toiduohutusametile (ETOA). (3) Samuti on otsusega 97/579/EÜ asutatud kaheksast viie teaduskomitee, täpsemalt toidu teaduskomitee, söötade teaduskomitee, loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee, rahvatervisega seotud veterinaarmeetmete teaduskomitee ja taimede teaduskomitee, vastutus antud üle ETOA-le. (4) Komisjoni otsusega 97/579/EÜ asutatud kolme ülejäänud teaduskomitee, täpsemalt kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, ravimite ja meditsiiniseadmete toidukomitee ja toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee, liikmete ametiaeg on lõppenud. Nende komiteede liikmed jäävad ametisse kuni uute liikmete nimetamiseni või kuni nad uuesti ametisse nimetatakse. (5) Seetõttu on vajalik asendada otsused 97/404/EÜ ja 97/579/EÜ uutega ning tunnistada need aktid kehtetuks. (6) Komisjoni tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seonduvate ettepanekute, otsuste ja poliitika suhtes on oluliseks eelduseks usaldusväärsed ja õigeaegsed teaduslikud nõuanded. (7) Teaduskomiteede nõuanded seoses tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnalaste küsimustega peavad tuginema kompetentsuse, sõltumatuse ja erapooletuse ning läbipaistvuse põhimõtetele, mis on välja töötatud komisjoni teatises “Komisjoni poolt koostatud ekspertiiside kogum ja kasutamine: põhimõtted ja juhised. Teadmiste parandamine parema poliitika ellurakendamiseks”. ( 4 ) (8) On oluline, et teaduskomiteed kasutaksid võimalikult hästi väliskogemust Euroopa Ühenduses ja sellest väljaspool, kui see osutub mõne eriomase küsimuse puhul vajalikuks. (9) On õige aeg korraldada praktiliste kogemuste alusel ümber teaduskomitee nõuandestruktuur, ETOA asutamise ja komisjoni tuleviku suhtes vajatakse sõltumatuid teaduslikke nõuandeid. Taoline struktuur peab pakkuma paindlikkust, et selle kaudu oleks võimalik nõustada komisjoni nii kindlakskujunenud pädevusvaldkonda jäävates küsimustes kui ka ilmnevate ja hiljuti avastatud terviseriskide suhtes, samuti küsimustes, mis ei jää ühenduse teiste riski hindamisega tegelevate asutuste pädevusse. (10) Tõenäoliselt suureneb jätkuvalt vajadus sõltumatute teaduslike nõuannete järele ühenduse vastutusalasse jäävates kindlakskujunenud ja uutes valdkondades, mis jäävad kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee kui toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee pädevusse. (11) Ravimite ja meditsiiniseadmete teaduskomiteele esitatud teaduslike nõuannete sooviavalduste arv on liiga väike, et õigustada tema eksisteerimist eraldiseisva komiteena. Pidades siiski silmas selle valdkonna võimalikku olulisust, eelkõige seoses meditsiiniseadmetega, on vajalik säilitada teaduslike nõuannete andmise võimalus asjakohase teaduskomitee kaudu. (12) Teaduskomiteede pädevusvaldkondade teadusliku sidususe, koostoimimise ja multidistsiplinaarse lähenemisviisi tugevdamise ning ühtlasi kattuvate vastutusalade vähendamise eesmärgil on vajalik nad uuesti määratleda ning tagada nende järjekindel ja struktureeritud koordineeritus. (13) On oluline, et komisjon suudaks läheneda esilekerkivatele ja teistele hiljuti avastatud riskidele proaktiivselt, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:







Artikkel 1

Teaduskomitee nõuandev struktuur ja pädevusvaldkonnad

1. Käesolevaga moodustatakse järgmised teaduskomiteed:

a) tarbekaupade teaduskomitee (edaspidi “TKTK”);

b) tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (edaspidi “TKRTK”);

c) tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (edaspidi “THATRTK”).

2. Teaduskomiteede pädevusvaldkonnad sätestatakse I lisas, ilma et see piiraks teistele ühenduse organitele, kes tegelevad riskide hindamisega, nagu Euroopa Toiduohutusamet ja Euroopa Ravimihindamisamet, ühenduse seadusandluse poolt määratud pädevust.

Artikkel 2

Missioon

1. Teaduskomiteed esitavad komisjoni nõudel teadusliku arvamuse ühenduse seadustes sätestatud juhtudel. Komisjon võib esitada nõude komiteede arvamuse kohta ka küsimustes, mis:

a) on eriti olulised tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonna seisukohast; ning

b) ei kuulu teiste ühenduse asutuste volituste alla.

2. Teadusliku arvamuse nõuded küsimustes, mis ei kuulu vaid ühe teaduskomitee pädevusse või mida tuleb käsitleda korraga mitmes komitees, tuleb esitada artikli 10 lõike 2 punktis c sätestatud töökorra kohaselt. Sama kehtib vastavalt artikli 10 lõike 2 punktis b sätestatud töökorrale ka teadusliku arvamuse nõuetega seotud selgituste kohta.

3. Komisjon võib nõuda teaduskomitee poolt esitatud teadusliku arvamuse vastuvõtmist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

4. Teaduskomiteed juhivad komisjoni tähelepanu nende pädevusse kuuluvatele konkreetsetele või tekkivatele probleemidele, mille kohta arvatakse, et need võivad kujutada tegelikku või võimalikku riski tarbijaohutusele, rahvatervisele või keskkonnale. Komisjon määrab tegutsemisviisi, mis võib vajaduse korral sisaldada nõuet teaduslikuks arvamuseks antud küsimuses.

5. Vastavalt lõikele 3 võib teaduskomitee teadusliku arvamuse vormistamiseks nõuda teavet sidusrühmadelt.

Teaduskomitee võib määrata nõutud teabe esitamiseks tähtaja. Kui nõutud teave ei ole antud tähtajaks laekunud, võib komitee saadaoleva teabe põhjal oma arvamuse vastu võtta.

Artikkel 3

Teaduskomiteede liikmete ja asendusliikmete nimetamine

1. Nii TKTK kui ka TKRTK koosseisu kuulub maksimaalselt 19 liiget. Ametissenimetamise aluseks on nende asjatundlikkus ning sellega seonduvalt geograafiline jaotumine, mis peegeldab teaduslike probleemide ja lähenemisviiside mitmekesisust ühenduses. Komisjon määrab iga komitee liikmete arvu vastavalt vajadusele.

2. ►M1 THATRTK koosneb maksimaalselt 17 liikmest. ◄ Ametissenimetamise aluseks on nende laialdased teadmised riskide hindamise kohaldamise ja sellega seonduvalt geograafiline jaotumine, mis peegeldab teaduslike probleemide ja lähenemisviiside mitmekesisust ühenduses.

Konkreetsete küsimuste puhul võib THATRTK toetava arvamuse kujundamiseks kaasata kuni kuus asendusliiget, kes valitakse nende asjatundlikkuse alusel. Asendusliikmetel on samad õigused aruteludel osalemiseks ja samaväärne vastutus kui liikmetel.

3. Kõikide teaduskomiteede liikmed on teaduseksperdid ühes või mitmes selle komitee pädevusse kuuluvas valdkonnas ning tegelevad koos võimalikult paljude teadusharudega.

4. Komisjon määrab teaduskomiteede liikmed ametisse sobivate kandidaatide nimekirja alusel, mis on koostatud pärast konkursil osalemise huvist teatamise kutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni Interneti-leheküljel.

5. Teaduskomiteede liikmeid võib määrata korraga ainult ühte artikli 1 lõikes 1 mainitud komiteesse.

Artikkel 4

Varunimekirja moodustamine

1. Teaduskomitee seisukohalt sobivaks peetud kandidaatidelt, keda ei nimetatud ametisse, palutakse nõusolekut nende kandmiseks varunimekirjadesse. Varunimekirja võivad kasutada:

a) komisjon, et teha kindlaks sobivad kandidaadid, kes asendaksid liikmeid artikli 7 lõike 2 kohaselt;

b) THATRTK, et määrata asendusliikmeid, kel on nõutav kompetents asjaomastest küsimustes;

c) teaduskomiteed, et määrata töögruppidesse väliseksperte.

2. Kaasliikmeid valitakse varunimekirjadest või nimekirjadest, mis on moodustatud ühenduse teiste asutuste poolt avaliku valikumenetluse käigus, mis on kavandatud kompetentsuse ja sõltumatuse nõuete täitmiseks.

Artikkel 5

Esimeeste ja aseesimeeste valimine

1. Iga teaduskomitee valib oma liikmete hulgast esimehe ja kaks aseesimeest. Valimine toimub komitee liikmete lihthäälteenamusega. Esimehe ja aseesimeeste ametiaeg kestab kolm aastat, mida võib pikendada.

2. Teaduskomiteede esimehe ja aseesimeeste valimiste kord sätestatakse töökorras.

Artikkel 6

Teaduskomiteede töö koordineerimine

Esimehed abistavad komisjoni kolme teaduskomitee koordineerimise küsimustes artikli 10 lõike 2 punktis d osutatud töökorra kohaselt.

▼M1

Artikkel 7

Ametiaeg

1. Teaduskomiteede liikmed määratakse ametisse kolmeks aastaks ja nad ei või ametis olla rohkem kui kolm järjestikust ametiaega. Teadusliku nõustamise järjepidevuse tagamiseks võib komisjon erandlikel juhtudel pikendada teaduskomitee liikmete ametiaega kuni 18 kuud.

Liikmed jäävad ametisse kuni uute liikmete nimetamiseni või kuni nad uuesti ametisse nimetatakse.

Liikmed, kes on just lõpetanud oma kolm järjestikust ametiaega teaduskomitees, võivad olla valitud mõne teise teaduskomitee liikmeks.

2. Kui leitakse, et liige ei osale teaduskomitee töös või soovib ametist lahkuda, siis võib komisjon tühistada tema liikmelisuse ja nimetada talle asendaja artiklis 4 esitatud varunimekirjast või veenval põhjusel pärast osalemiskutset.

▼B

Artikkel 8

Töögrupid ja välisekspertide osalus

1. Kokkuleppel komisjoniga võivad teaduskomiteed kutsuda kaastööd tegema spetsialiseerunud väliseksperte, kellel arvatakse olevat asjakohaseid teaduslikke teadmisi ning asjatundlikkust.

2. Teaduskomiteed võivad luua selgelt määratletud ülesannetega spetsiaalseid töögruppe. Taolised töögrupid luuakse eelkõige juhtudel, kui läheb vaja väliseksperte, et täita komisjoni ülesandeid. Sellistel juhtudel lähtub teaduskomitee teaduslike arvamuste vastuvõtmisel kõnealuste töörühmade teadmistest.

3. Töögruppe juhatab teaduskomitee liige, kes nad kokku kutsus, ning töögrupp annab aru samale teadukomiteele.

4. Kui küsimus kuulub mitme teaduskomitee pädevusse, siis luuakse ühine töögrupp, kuhu kuuluvad komiteede liikmed, asjaomased asendusliikmed ja vajaduse korral väliseksperdid.

Artikkel 9

Kulude katmine ja hüvitised

Teaduskomiteede liikmetel, asendusliikmetel ja välisekspertidel on õigus saada hüvitist komiteede kohtumistel osalemise ja referenditöö eest konkreetsetel teemadel, nagu on ette nähtud II lisas.

Komisjon katab reisi- ja elamiskulud.

Artikkel 10

Töökord

1. Teaduskomiteed võtavad komisjoniga konsulteerides vastu ühise töökorra. Töökorraga tagatakse, et teaduskomiteed täidavad oma ülesandeid kompetentsuse, sõltumatuse ja läbipaistvuse põhimõtetest lähtuvalt, austades samaaegselt õigustatud taotlusi kaitsta ärisaladusi.

2. Töökord hõlmab eelkõige:

a) teaduskomitee esimehe ja aseesimeeste valimisi;

b) järgmiste toimingute korda: i) küsimuste koordineerimine ja jaotamine, ii) arvamuste vastuvõtmine tavatingimustes ja iii) arvamuste vastuvõtmine kiirendatud kirjaliku menetluse alusel, kui küsimuse kiireloomulisus nõuab taolist menetlust;

c) vastutava teaduskomitee määramist küsimuste korral, mis kuuluvad mitme erineva teaduskomitee pädevusse;

d) teaduskomiteedevahelise koordineerimise tagamiseks mõeldud toiminguid, sealhulgas riskide hindamise harmoneerimist;

e) teaduskomiteede töögruppide loomist ja nende korraldamist;

f) välisekspertide kaasamist ja THATRTK puhul asendusliikmete kaasamist;

g) referentide ametissenimetamist ja nende tööülesannete kirjeldamist seoses arvamuse eelnõude ettevalmistamisega teaduskomiteede jaoks;

h) teaduslike arvamuste vormi ja sisu ning nende sidususe tagamiseks ja parendamiseks mõeldud menetlust;

i) ühenduse ja sarnaste ülesannetega tegelevate rahvusvaheliste asutuste vaheliste eriarvamuste määratlemise, lahendamise ja selgitamise korda, kaasa arvatud teabevahetus ja ühisnõupidamiste korraldamine;

j) nõupidamiste korraldamist tööstuse või teiste erihuvigruppide esindajatega;

k) liikmete, asendusliikmete ja välisekspertide ülesandeid ja kohustusi seoses avaldajate, erihuvigruppide esindajate ja teiste sidusrühmadega;

l) teaduskomitee esindamist välistegevuses, eriti seoses teiste ühenduse või rahvusvaheliste asutustega, mis tegelevad kattuvate tegevusaladega.

Artikkel 11

Hääletusreeglid

Iga teaduskomitee teeb otsuseid oma liikmete häälteenamusega.

Artikkel 12

Teaduslike arvamuste vastuvõtmine

Teaduskomiteed võtavad oma arvamused vastu komitee liikmete häälteenamusega.

Artikkel 13

Lahknevad arvamused

1. Teaduskomiteed aitavad komisjonil juba eos määratleda ühenduse ja sarnaste ülesannetega tegelevate rahvusvaheliste asutuste vahelised võimalikud või tegelikud lahknevused teadusküsimustes. Nad aitavad komisjonil lahkarvamustest hoiduda, neid lahendada või selgitada.

2. Kui on kindlaks tehtud teadusküsimuste oluline lahknevus ning kui asjakohane asutus on ühenduse asutus, siis on asjakohane teaduskomitee komisjoni soovil kohustatud tegema asjaomase asutusega koostööd erinevuste lahendamiseks või esitama komisjonile ühisdokumendi, milles selgitatakse vastuolu tekitavaid teadusküsimusi ning osutatakse asjakohastele ebakohtadele andmetes. See dokument avalikustatakse.

Artikkel 14

Sõltumatus

1. Teaduskomiteede liikmed ja asendusliikmed nimetatakse ametisse isikuliselt ja nad täidavad oma ülesandeid vahetult ise. Nad ei saa delegeerida vastutust teisele liikmele või kolmandale isikule.

2. Teaduskomiteede liikmed ja asendusliikmed kohustuvad toimima välismõjutustest sõltumatult.

Sel eesmärgil deklareerivad nad, et võtavad endale kohustuse toimida avalikest huvidest lähtudes ning avaldavad huvide deklaratsiooni, mis osutab mis tahes huvide, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, puudumisele või olemasolule.

Need deklaratsioonid vormistatakse kirjalikult ning tehakse avalikkusele kättesaadavaks. Teaduskomiteede liikmed esitavad selliseid deklaratsioone igal aastal.

3. Töögruppides osalevad teaduskomiteede liikmed, asendusliikmed ja väliseksperdid esitavad igal kohtumisel deklaratsiooni mõne erihuvi kohta, mida võidakse pidada nende sõltumatust kahjustavaks seoses päevakorras olevate küsimustega.

Artikkel 15

Läbipaistvus

1. Arvamustaotlused teaduskomiteedele, päevakorrad, protokollid ja arvamused avaldatakse trükis ilma asjatu viivituseta ning arvestades vajadust kaitsta ärisaladusi.

2. Teaduskomiteede arvamustele lisatakse alati vähemuse arvamused ning seostatakse need asjaomaste liikmete või asendusliikmetega.

3. Töökord avaldatakse komisjoni Interneti-leheküljel.

4. Teaduskomiteede liikmete nimed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Iga liikme nimi ja kokkuvõtlik elulugu avaldatakse ka komisjoni Interneti-leheküljel.

Töögruppides osalejate nimed avaldatakse koos arvamusega, mille koostamises nad on osalenud.

5. Konkursil osalemise huvist teatamise kutsele tulnud vastuste põhjal koostatud varunimekiri avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. See avaldatakse ka komisjoni Interneti-leheküljel.

Artikkel 16

Konfidentsiaalsus

Teaduskomiteede liikmetel, asendusliikmetel ja välisekspertidel ei ole lubatud avaldada teaduskomiteede või mõne töögrupi töö tulemusena saadud teavet, kui neid on teavitatud, et see on konfidentsiaalne.

Artikkel 17

Komisjoni teaduskomiteede sekretariaat

1. Teaduskomiteed ja nende töörühmad kutsub kokku komisjon.

2. Komisjon kindlustab teaduskomiteed ja nende töörühmad teadusliku- ja haldussekretariaadiga.

3. Sekretariaat vastutab teaduskomiteede tõhusaks toimimiseks vajaliku teadusliku ja haldusliku toetuse tagamise eest sõltuvalt töökorrast, eriti võttes arvesse kompetentsuse, sõltumatuse ja läbipaistvuse nõudeid.

4. Sekretariaat tagab teaduskomiteede tegevuste teadusliku ja tehnilise koordineerimise ja vajadusel teaduskomiteede ning teiste ühenduse ja rahvusvaheliste asutuste tegevuse koordineerimise.

Artikkel 18

Teaduskomiteede asendamine

Käesoleva otsuse artikli 1 lõike 1 alusel loodud teaduskomiteed asendavad olemasolevad, otsusega 97/579/EÜ loodud teaduskomiteed järgnevalt:

a) tarbekaupade teaduskomitee asendab kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomiteed;

b) tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee asendab toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteed;

c) tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee asendab ravimite ja meditsiiniseadmete teaduskomiteed.

Artikkel 19

Kehtetuks tunnistamine

1. Otsused 97/404/EÜ ja 97/579/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Siiski jätkavad nende otsustega moodustatud kolm komiteed oma ametikohustuste täitmist kuni käesoleva otsusega moodustatud teaduskomiteede ametisse astumiseni.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsustele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele; viiteid kehtetuks tunnistatud otsustega moodustatud komiteedele ja osakondadele tõlgendatakse viidetena käesoleva otsusega moodustatud komiteedele.









I LISA

PÄDEVUSVALDKOND

1. Tarbekaupade teaduskomitee

Näeb ette arvamused tarbekaupasid (tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavaid tooteid) puudutavates küsimustes. Eelkõige tegeletakse seal küsimustega, mis on seotud kosmeetikatoodete ning nende koostisosade ohutuse ja allergeeniliste omadustega seoses nende mõjuga tarbija tervisele, samuti mänguasjade, tekstiilitoodete, riidekaupade, ihuhooldustoodete, kodumaiste toodete, nagu näiteks puhastusvahendid, ja klienditeeninduse, nagu näiteks tätoveerimise, turvalisusega tarbijale.

2. Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee

Koostab arvamusi küsimustes, mis on seotud niisuguste keemiliste, biokeemiliste ja bioloogiliste ühendite toksilisuse ja ökotoksilisuse kontrollimisega, mille kasutamisel võivad olla kahjulikud tagajärjed inimtervisele ja keskkonnale. Eelkõige tegeleb see komitee küsimustega, mis on seotud uute ja olemasolevate kemikaalidega, ohtlike ainete, biotsiidide, jäätmete, keskkonnasaastajate, plastiku ja teiste veetorustike valmistamisel kasutatavate materjalidega (nt uued orgaanilised ained), joogivee, sise- ja välisõhu kvaliteedi piirangute ja turustamisega.

Komitee tegeleb ka küsimustega, mis seonduvad inimeste kokkupuutumistega kemikaalide segudega ning endokriinseid protsesse häirivate ainete nahka sensibiliseerivate omaduste määramise ja ainete kindlaksmääramisega.

3. Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee

Koostab arvamusi küsimustes, mis on seotud tekkivate või hiljuti avastatud riskidega ning laiemate, keerukamate või multidistsiplinaarsete küsimustega, mis nõuavad ulatuslikumat riskide hindamist tarbijaohutusele või rahvatervisele ning seonduvate küsimustega, mis ei ole kaetud ühenduse riskide hindamisega tegelevate asutuste poolt.

Võimalike tegevusalade näidetena on hõlmatud vastastikuse mõjuga riskifaktorite seondamine võimalike riskidega, koostoime mõjud, kogumõju, antimikroobiline vastupanu, uued tehnoloogiad, nagu nanotehnoloogia, meditsiinivahendid, mis sisaldavad selliseid loomset ja/või inimpäritolu ühendatud aineid, koetehnoloogia, veretooted, viljakuse vähenemine, endokriinsete elundite vähk, füüsilised ohud, nagu müra ja elektromagnetväljad (alates mobiiltelefonidest, saatejaamadest ja elektrooniliselt kontrollitud kodukeskkondadest) ning uute riskide hindamise metodoloogia.









II LISA

HÜVITISED

Teaduskomiteede liikmetel, asendusliikmetel ja välisekspertidel on õigus saada hüvitist seoses teaduskomiteede tegevuses osalemisega järgnevatel alustel.

Osalemise puhul koosolekutel: — teaduskomitee tööga seonduvate teaduskomitee, töögrupi või välisnõupidamise eest makstakse 300 eurot iga osaletud täispäeva eest või 150 eurot hommikust lõunani kestva kohtumise eest.

Referendina töötamise eest küsimuste puhul, mis nõuavad vähemalt terve päeva pikkust ettevalmistust arvamuse eelnõu koostamiseks ning komisjoni eelneval kirjalikul kokkuleppel: — 300 eurot. — Kui selleks on korralik põhjendus ja kui eelarve seda lubab, võib seda summat erandkorras tõsta 600 euroni küsimuste puhul, millega kaasnes eriti suur töökoormus.

Eriti keerukate multidistsiplinaarse iseloomuga küsimustega tegelemiseks võib määrata mitu referenti.