02014R1300 — ET — 16.06.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1300/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 356 12.12.2014, lk 110)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1300/2014,

18. november 2014,

milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse lisas esitatud koostalitluse tehniline kirjeldus (edaspidi „KTK”) seoses puuetega või piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuvõimalustega Euroopa Liidu raudteesüsteemis.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat KTKd kohaldatakse taristu, käitamise ja liikluskorralduse, telemaatiliste seadmete ning veeremi allsüsteemide suhtes, mida on kirjeldatud direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 2 ja käesoleva määruse lisa punktis 2.1. See hõlmab kõnealuste allsüsteemide kõiki aspekte, mis on puuetega või piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuvõimaluste seisukohalt asjakohased.

2. KTKd kohaldatakse järgmistes raudteevõrkudes:

a) direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 1.1 määratletud üleeuroopaline tavaraudteesüsteemi võrk;

b) direktiivi 2008/57/EÜ I lisa punktis 2.1 määratletud üleeuroopaline kiirraudteevõrk;

c) raudteevõrgu kõik muud osad.

KTKd ei kohaldata direktiivi 2008/57/EÜ artikli 1 lõikes 3 osutatud juhtudel.

3. KTKd kohaldatakse lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu raudteesüsteemi kogu uue taristu või veeremi allsüsteemide suhtes, mis on kasutusele võetud pärast artiklis 12 sätestatud kohaldamiskuupäeva, võttes arvesse lisa punkte 7.1.1 ja 7.1.2.

4. KTKd ei kohaldata lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu raudteesüsteemi olemasoleva taristu ega veeremi suhtes, mis on artiklis 12 sätestatud kohaldamiskuupäeval mis tahes liikmesriigi raudteevõrgus või selle osas juba kasutusele võetud.

5. KTKd kohaldatakse siiski lõikes 1 osutatud Euroopa Liidu raudteesüsteemi olemasoleva taristu või veeremi suhtes, kui see kuulub uuendamisele või ajakohastamisele vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artiklile 20, võttes arvesse käesoleva määruse artiklit 8 ja lisa punkti 7.2.

Artikkel 3

Vastavushindamine

1. Lisa punktis 6 sätestatud koostalitluse komponentide ja allsüsteemide vastavushindamise menetlused põhinevad komisjoni otsusega 2010/713/EL ( 1 ) kehtestatud moodulitel.

2. Koostalitluse komponendi tüübi- või projektihindamistunnistus kehtib viis aastat. Selle aja jooksul on lubatud sama tüüpi uusi komponente ilma uue vastavushindamiseta kasutusele võtta.

3. Lõikes 2 osutatud hindamistunnistused, mis on välja antud vastavalt otsuse 2008/164/EÜ nõuetele, jäävad ilma uue vastavushindamiseta kehtima algselt ette nähtud kehtivusaja lõpuni. Tunnistuse uuendamiseks hinnatakse projekti või tüüpi uuesti ainult käesoleva määruse lisas sätestatud uute või muudetud nõuete suhtes.

4. Komisjoni otsuse 2008/164/EÜ nõuetest lähtuvalt hinnatud universaaltualettide mooduleid ei hinnata uuesti, kui need on ette nähtud olemasoleva konstruktsiooniga veeremile, nagu on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 1302/2014 ( 2 ) (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK).

Artikkel 4

Erijuhud

1. Lisa punktis 7.3 osutatud erijuhtude korral tuleb direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 2 kohaseks koostalitluse vastavustõendamiseks täita tingimused, mis on kehtestatud liikmesriigis kohaldatavate tehniliste eeskirjadega, mille alusel lubatakse kasutusele võtta käesoleva määrusega hõlmatud allsüsteemid.

2. Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile 1. juuliks 2015 järgmise teabe:

a) lõikes 1 osutatud tehnilised eeskirjad;

b) lõikes 1 osutatud siseriiklike eeskirjade kohaldamiseks teostatavad vastavushindamis- ja kontrollimenetlused;

c) lisa punktis 7.3 esitatud erijuhtude vastavushindamise ja kontrollimise menetluseks direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 3 kohaselt määratud ametiasutused.

Artikkel 5

Lõppjärgus projektid

Direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt edastab iga liikmesriik ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist komisjonile oma territooriumil rakendatavate ja lõppjärgus olevate projektide loetelu.

Artikkel 6

Uuenduslikud lahendused

1. Tehnika areng võib nõuda uuenduslikke lahendusi, mis ei vasta lisas sätestatud nõuetele või mille suhtes ei ole võimalik kohaldada lisas sätestatud hindamismeetodeid.

2. Uuenduslikud lahendused võivad hõlmata taristut, veeremi allsüsteeme, nende osi ja nende koostalitluse komponente.

3. Kui koostalitluse komponentide jaoks pakutakse uuenduslikku lahendust, märgib tootja või tema Euroopa Liidus asuv volitatud esindaja selle lahenduse kõrvalekalded lisas toodud KTK asjaomasest sättest ja esitab selle komisjonile hindamiseks. Komisjon võib küsida agentuuri arvamust väljapakutud uuendusliku lahenduse kohta ja pidada vajaduse korral nõu asjaomaste sidusrühmadega.

4. Komisjon annab väljapakutud uuendusliku lahenduse kohta hinnangu. Positiivse hinnangu korral töötatakse välja KTKs vajalikud kõnealuse uuendusliku lahenduse kasutuselevõttu võimaldavad asjakohased liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused ning hindamismeetod, mis seejärel kaasatakse läbivaatamisprotsessi käigus KTKsse. Negatiivse hinnangu korral ei ole võimalik väljapakutud uuenduslikku lahendust kohaldada.

5. Komisjoni antud positiivset hinnangut loetakse kuni KTK läbivaatamiseni direktiivi 2008/57/EÜ põhinõuete täitmise vastuvõetavaks viisiks ja seda võib kasutada allsüsteemide ja projektide hindamiseks.

Artikkel 7

Vara inventarinimestik

1. Kõik liikmesriigid tagavad, et koostatakse vara inventarinimestik ja seda kasutatakse selleks, et

a) teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud;

b) teavitada kasutajaid;

c) teostada järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme.

2. Agentuur moodustab töörühma, mille ülesanne on koostada ettepanek võtta vastu soovitus vara inventarinimestike jaoks kogutavate andmete miinimumstruktuuri ja sisu kohta, ning juhib selle tööd. Agentuur esitab komisjonile soovituse, sealhulgas andmete sisu, nende esitusviisi, talitlusliku ja tehnilise ülesehituse, kasutusviisi, andmesisestuse ja andmete kasutamise eeskirjade ning enesehindamise eeskirjade ja andmeesituse eest vastutava üksuse määramise kohta. Soovituses võetakse kõige tõhusama lahenduse väljaselgitamiseks arvesse kõigi kaalutud tehniliste lahenduste arvestuslikke kulusid ja tulusid. Samuti sisaldab see ettepanekut vara inventarinimestiku koostamise ajakava kohta.

3. Lõikes 2 osutatud soovituse põhjal ajakohastatakse lisa 7. peatükki vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artiklile 6.

4. Kõnealuste vara inventarinimestike reguleerimisala hõlmab vähemalt järgmist:

a) lisa punktis 2.1.1 määratletud reisijatele mõeldud raudteejaamade üldkasutatavad alad;

b) lisa punktis 2.1.2 määratletud veerem.

5. Vara inventarinimestikke ajakohastatakse, et lisada andmed uue taristu ja veeremi kohta ning olemasoleva taristu ja veeremi uuendamiseks või täiustamiseks tehtud töö kohta.

▼M1

Artikkel 7a

Juurdepääsuandmete kogumine, haldamine ja vahetamine

1. Üheksa kuu jooksul alates 16. juunist 2019 otsustab iga liikmesriik, millised üksused vastutavad juurdepääsuandmete kogumise, haldamise ja vahetamise eest.

2. Liikmesriigid võivad paluda komisjonil tähtaega pikendada. Selline pikendamine peab olema erakorraline, nõuetekohaselt põhjendatud ja ajaliselt piiratud. Eelkõige peetakse seda põhjendatuks juhul, kui Euroopa Liidu Raudteeamet ei tee käesoleva määruse lisaga ette nähtud andmekogumisvahendit ja kasutusviise kättesaadavaks kahe kuu jooksul alates määruse jõustumisest ja need ei ole siis täielikult toimivad.

3. Iga jaama jaoks peab olema juurdepääsuandmete kogumise, haldamise ja vahetamise eest vastutav üksus.

4. Andmete kogumine ja muundamine tuleb lõpule viia 36 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

5. Ajani, mil komisjoni määruse (EL) nr 454/2011 ( 3 ) I lisa punktides 7.2, 7.3 ja 7.4 kirjeldatud andmevahetusstruktuur muutub täielikult toimivaks, hõlmab juurdepääsuandmete vahetamine kõnealuste andmete edastamist Euroopa raudteejaamade juurdepääsetavuse andmebaasile (ERSAD), mida peab Euroopa Liidu Raudteeamet.

▼B

Artikkel 8

Riiklikud rakenduskavad

1. Liikmesriigid võtavad vastu riikliku rakenduskava, sealhulgas vähemalt lisa C liites loetletud teabe, et kõrvaldada järk-järgult kõik juurdepääsu tõkestavad avastatud asjaolud.

2. Riiklikud rakenduskavad põhinevad kehtivatel riiklikel kavadel ja olemasolu korral artiklis 7 osutatud vara inventarinimestikul või mis tahes muul asjakohasel ja usaldusväärsel teabeallikal.

Riiklike kavade rakendusala ja -kiiruse otsustavad liikmesriigid.

3. Riiklikud rakenduskavad hõlmavad vähemalt kümmet aastat ja neid ajakohastatakse korrapäraselt vähemalt iga viie aasta järel.

4. Riiklikud rakenduskavad sisaldavad strateegiat, sealhulgas prioriteetide seadmise eeskirja, milles määratakse kindlaks kriteeriumid ja prioriteedid uuendamisele või täiustamisele kuuluvate raudteejaamade ja veeremi jaoks. Kõnealune strateegia töötatakse välja koostöös taristu juhi (juhtide), jaamaülema(te), raudteeveo-ettevõtja(te) ja vajaduse korral muude kohalike ametiasutustega, sealhulgas kohalike transpordiasutustega. Nõu peetakse kasutajaid, sealhulgas puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesi esindavate ühingutega.

5. Kõigis liikmesriikides asendab lõikes 4 osutatud prioriteetide seadmise eeskiri lisa B liites sätestatud eeskirja, mida kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis riikliku rakenduskava vastuvõtmiseni.

6. Liikmesriigid esitavad oma riikliku rakenduskava komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2017. Komisjon avaldab riiklikud rakenduskavad ja nende mis tahes hilisema läbivaatamise lõike 9 kohaselt esitatud tulemused oma veebilehel ning teavitab neist liikmesriike direktiivi 2008/57/EÜ alusel loodud komitee kaudu.

7. Komisjon esitab kuue kuu jooksul pärast teatamisprotsessi lõpuleviimist riiklikes rakenduskavades sisalduvate strateegiate võrdleva ülevaate. Kõnealuse ülevaate põhjal ja koostöös artiklis 9 osutatud nõuandva organiga selgitab komisjon välja ühised prioriteedid ja kriteeriumid KTK rakendamise edendamiseks. Direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6 kohase läbivaatamise käigus liidetakse kõnealused prioriteedid lisa 7. peatükiga.

8. Liikmesriigid vaatavad vastavalt lõikes 7 osutatud prioriteetidele oma riikliku rakenduskava läbi kaheteistkümne kuu jooksul pärast läbivaadatud KTK vastuvõtmist.

9. Liikmesriigid esitavad komisjonile lõikes 8 osutatud läbivaadatud riikliku rakenduskava ja selle muud lõikes 3 osutatud täiendused hiljemalt neli nädalat pärast nende heakskiitmist.

Artikkel 9

Nõuandev organ

1. Komisjon moodustab nõuandva organi, et teostada täpset järelevalvet KTK rakendamise üle. Nõuandev organ tegutseb komisjoni juhtimisel.

2. Nõuandev organ moodustatakse hiljemalt 1. veebruaril 2015 ja selle koosseisu kuuluvad:

a) osaleda soovivad liikmesriigid;

b) raudteesektori esindusorganid;

c) kasutajate esindusorganid;

d) Euroopa Raudteeagentuur.

3. Nõuandva organi ülesannete hulka kuulub:

a) järelevalve teostamine vara inventarinimestike minimaalse andmestruktuuri arengu üle;

b) liikmesriikide toetamine vara inventarinimestike ja riikliku rakenduskava koostamisel;

c) komisjoni abistamine KTK rakendamise järelevalves;

d) parimate tavade vahetamise lihtsustamine;

e) komisjoni abistamine artiklis 8 osutatud ühiste prioriteetide ja kriteeriumide väljaselgitamisel KTK rakendamiseks;

f) võimaluse korral komisjonile soovituste andmine, eelkõige KTK tõhusamaks rakendamiseks.

4. Komisjon teavitab direktiivi 2008/57/EÜ alusel loodud komitee kaudu liikmesriike nõuandva organi tegevusest.

Artikkel 10

Lõppsätted

Projektid, mis saavad Euroopa Liidu rahalist toetust olemasoleva veeremi või selle osade uuendamiseks või täiustamiseks või olemasoleva taristu, eelkõige raudteejaama või selle osade ja ooteplatvormide või nende osade uuendamiseks või täiustamiseks, peavad vastama täielikult KTK nõuetele.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2008/164/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Seda kohaldatakse siiski jätkuvalt

a) allsüsteemide suhtes, millele on luba välja antud kõnealuse otsuse alusel;

b) uute, uuendatud või täiustatud allsüsteemide projektide suhtes, mis on käesoleva määruse avaldamise kuupäeval lõppjärgus või on seotud kehtiva lepingu täitmisega;

c) käesoleva määruse lisa punktis 7.1.2 osutatud olemasoleva konstruktsiooniga uute veeremite projektide suhtes.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015. Käesoleva määruse lisas sätestatud KTK kohaselt võib kasutuselevõtuloa anda siiski enne 1. jaanuari 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.









LISA

SISUKORD 1. SISSEJUHATUS 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.2. Geograafiline kohaldamisala 2. ALLSÜSTEEMIDE KOHALDAMISALA JA MÕISTED 2.1. Allsüsteemide kohaldamisala 2.1.1. Taristu allsüsteemi kohaldamisala 2.1.2. Veeremi allsüsteemi kohaldamisala 2.1.3. Käitamise allsüsteemi kohaldamisala 2.1.4. Reisijateveoteenuste telemaatiliste rakenduste allsüsteemi kohaldamisala 2.2. Mõiste „puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed” määratlus 2.3. Muud mõisted 3. OLULISED NÕUDED 4. ALLSÜSTEEMIDE KIRJELDUS 4.1. Sissejuhatus 4.2. Talitluslikud ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Taristu allsüsteem 4.2.2. Veeremi allsüsteem 4.3. Liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused 4.3.1. Taristu allsüsteemi liidesed 4.3.2. Veeremi allsüsteemi liidesed 4.3.3. Reisijaveoteenuste telemaatiliste rakenduste allsüsteemi liidesed 4.4. Käituseeskirjad 4.4.1. Taristu allsüsteem 4.4.2. Veeremi allsüsteem 4.4.3. Varustamine abivahenditega rongile minekuks ja abistamine 4.5. Hoolduseeskirjad 4.5.1. Taristu allsüsteem 4.5.2. Veeremi allsüsteem 4.6. Kutsekvalifikatsioon 4.7. Töötervishoid ja tööohutus 4.8. Taristu- ja veeremiregistrid 4.8.1. Taristuregister 4.8.2. Veeremiregister 5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID 5.1. Mõiste 5.2. Uuenduslikud lahendused 5.3. Komponentide loetelu ja kirjeldus 5.3.1. Taristu 5.3.2. Veerem 6. VASTAVUSHINDAMINE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE 6.1. Koostalitluse komponendid 6.1.1. Vastavuse hindamine 6.1.2. Moodulite rakendamine 6.1.3. Konkreetsed hindamismenetlused 6.2. Allsüsteemid 6.2.1. EÜ vastavustõendamine (üldosa) 6.2.2. Allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlused (moodulid) 6.2.3. Konkreetsed hindamismenetlused 6.2.4. Tehnilised lahendused, mis annavad projekteerimisetapil vastavuseelduse 6.2.5. Hoolduse hindamine 6.2.6. Käituseeskirjade hindamine 6.2.7. Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste hindamine 7. KTK RAKENDAMINE 7.1. Käesoleva KTK kohaldamine uue taristu ja veeremi suhtes 7.1.1. Uus taristu 7.1.2. Uus veerem 7.2. Käesoleva KTK kohaldamine olemasoleva taristu ja veeremi suhtes 7.2.1. Eesmärgiks olevale süsteemile järkjärgulise ülemineku etapid 7.2.2. Käesoleva KTK kohaldamine olemasoleva taristu suhtes 7.2.3. Käesoleva KTK kohaldamine olemasoleva veeremi suhtes 7.3. Erijuhud 7.3.1. Üldosa 7.3.2. Erijuhtude loetelu A liide. Käesolevas KTKs osutatud standardid ja normdokumendid B liide. Ajutise tähtsuse järjekorra seadmise eeskiri jaamade täiustamisel/uuendamisel C liide. Riiklikus rakenduskavas esitatav teave D liide. Koostalitluse komponentide hindamine E liide. Allsüsteemide hindamine F liide. Veeremi uuendamine või täiustamine G liide. Reisijatele mõeldud välisuste helisignaalid H liide. Eelisõigusistmete skeemid I liide. Ratastoolikohtade skeemid J liide. Takistusteta vahekäikude skeemid K liide. Tabel koridoride laiuse kohta ratastooliga juurdepääsetavates veeremialades L liide. Ratastoolikasutajale juurdepääsetav ala M liide. Rongis veetav ratastool N liide. Märgistus piiratud liikumisvõimega inimestele O liide. Tehniliste dokumentide loetelu

1. SISSEJUHATUS

Käesoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse (edaspidi „KTK”) eesmärk on parandada puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste võimalusi kasutada raudteetransporti.

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesoleva KTK tehniline kohaldamisala on määratletud määruse artikli 2 lõikes 1.

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on määratletud määruse artikli 2 lõikes 2.

2. ALLSÜSTEEMIDE KOHALDAMISALA JA MÕISTED

2.1. Allsüsteemide kohaldamisala

2.1.1. Taristu allsüsteemi kohaldamisala

Käesolev KTK kehtib reisijateveoks mõeldud jaamade kõigi selliste üldkasutatavate alade suhtes, mida kontrollivad raudteeveo-ettevõtja, raudteetaristu-ettevõtja või jaamaülem. See hõlmab teabe andmist, pileti ostmist ja vajaduse korral selle valideerimist ning rongi ootamise võimalust.

2.1.2. Veeremi allsüsteemi kohaldamisala

Käesolev KTK kehtib sellise veeremi suhtes, mis kuulub vedurite ja reisijateveoveeremi KTK kohaldamisalasse ning mis on mõeldud reisijateveoks.

2.1.3. Käitamise allsüsteemi kohaldamisala

Käesolev KTK kehtib selliste menetluste suhtes, mis võimaldavad raudteetaristu ja veeremi allsüsteemide ühtset kasutamist, kui reisijateks on puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed.

2.1.4. Reisijateveoteenuste telemaatiliste rakenduste allsüsteemi kohaldamisala

Käesolev KTK kehtib jaamades ja veeremis asuvate selliste visuaalsete ja helisignaal-teavitussüsteemide suhtes, mis on mõeldud reisijatele.

2.2. Mõiste „puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed” määratlus

„Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed” – inimesed, kellel on püsiv või ajutine füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimes eri takistustega tõkestada transpordi täielikku ja tõhusat kasutamist teiste reisijatega võrdsetel alustel, või kelle liikumisvõime transpordi kasutamisel on ea tõttu väiksem.

Liiga suurte asjade (näiteks jalgrattad ja kogukas pagas) vedu ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse.

2.3. Muud mõisted

Veeremiga seonduvad mõisted: vt vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkt 2.2.

▼M1

Juurdepääsuandmed

„Juurdepääsuandmed” – juurdepääsuandmed koosnevad reisirongijaamadele juurdepääsu andmetest, mida on vaja koguda, hallata ja vahetada, st reisirongijaamade näitajate ja seadmete kirjeldusest. Asjakohasel juhul on kõnealusele kirjeldusele lisatud teave jaama vastavuse kohta käesolevale KTK-le.

▼B

Takistusteta tee

„Takistusteta tee” – ühendus kahe või enama üldkasutatava ala vahel, mis on mõeldud reisijateveoks, nagu need on määratletud punktis 2.1.1. Seal saavad liikuda kõik puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed. Selleks võib tee osadeks jaotada, et paremini rahuldada kõikide puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi. Kõik takistusteta tee osad moodustavad kokku tee, mis on läbitav kõigile puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele.

Astmevaba tee

„Astmevaba tee” – takistusteta tee osa, mis vastab piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustele. Tasandierinevusi välditakse või kui neid ei ole võimalik vältida, siis kasutatakse ühelt tasandilt teisele liikumiseks kaldteid või tõstukeid.

Kombatavad sildid ja kombatavad juhtseadmed

„Kombatavad sildid ja kombatavad juhtseadmed” – sildid või juhtseadmed, millel asuvad reljeefsed piktogrammid, eenduvad tähemärgid või punktkiri.

Jaamaülem

„Jaamaülem” – liikmesriigi organisatsiooniline üksus, mis vastutab raudteejaama toimimise eest; seda rolli võib täita raudteetaristu-ettevõtja.

Ohutusteave

„Ohutusteave” – teave, mis tuleb edastada reisijatele selleks, et nad eelnevalt teaksid, kuidas häireolukorras käituda.

Ohutusjuhend

„Ohutusjuhend” – juhised, mis tuleb edastada reisijatele häireolukorras selleks, et nad teaksid, mida teha.

Juurdepääs samal tasandil

„Juurdepääs samal tasandil” – pääs ooteplatvormilt veeremi ukseni; sellise juurdepääsu kohta saab tõendada, et

— tühimik ukseläve (või ukseava juurest väljaulatuva ületussilla) ja ooteplatvormi vahel ei ületa horisontaalselt 75 mm ning vertikaalselt 50 mm;

— veeremil ei ole ukseläve ja tamburi vahel sisemist trepiastet.

3. OLULISED NÕUDED

Järgmistes tabelites esitatakse olulised nõuded, nagu on sätestatud direktiivi 2008/57/EÜ III lisas, millele vastab käesoleva KTK 4. jaos esitatud kirjeldus selle KTK kohaldamisala kohta.

Olulised nõuded, mis ei ole tabelis esitatud, ei ole käesoleva KTK kohaldamisalas asjakohased.







Tabel 1 Olulised nõuded taristu allsüsteemile Taristu Viide olulisele nõudele direktiivi 2008/57/EÜ III lisas KTK valdkonna elemendid Käesoleva lisa võrdluspunkt Ohutus Töökindlus ja käideldavus Tervisekaitse Keskkonnakaitse Tehniline ühilduvus Juurdepääs (1) Parkimisvõimalused puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele 4.2.1.1 2.1.2 Takistusteta tee 4.2.1.2 2.1.1 2.1.2 Uksed ja sissepääsud 4.2.1.3 1.1.1 2.1.1 2.1.2 Põrandapinnad 4.2.1.4 2.1.1 2.1.2 Läbipaistvate takistuste märgistamine 4.2.1.5 2.1.1 2.1.2 Tualettruumid ja mähkimislauad 4.2.1.6 1.1.5 2.1.1 2.1.2 Mööbel ja eraldiseisvad seadmed 4.2.1.7 2.1.1 2.1.2 Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid 4.2.1.8 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Valgustus 4.2.1.9 2.1.1 2.1.2 Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave 4.2.1.10 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Heliteadaanded 4.2.1.11 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Ooteplatvormi laius ja äär 4.2.1.12 2.1.1 2.1.2 Ooteplatvormi lõpp 4.2.1.13 2.1.1 2.1.2 Ooteplatvormidel asuvad abivahendid rongile minekuks 4.2.1.14 1.1.1 2.1.2 Raudteeületuskohad jaamades 4.2.1.15 2.1.1 2.1.2 (1) Oluline nõue komisjoni 11. märtsi 2013. aasta direktiivist 2013/9/EL, millega muudetakse direktiivi 2008/57/EÜ III lisa (ELT L 68, 12.3.2013, lk 55).







Tabel 2 Olulised nõuded veeremi allsüsteemile Veerem Viide olulisele nõudele direktiivi 2008/57/EÜ III lisas KTK valdkonna elemendid Käesoleva lisa võrdluspunkt Ohutus Töökindlus ja käideldavus Tervisekaitse Keskkonnakaitse Tehniline ühilduvus Juurdepääs Istmed 4.2.2.1 1.3.1 2.4.5 Ratastoolikohad 4.2.2.2 2.4.1 2.4.5 Uksed 4.2.2.3 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 2.4.5 Valgustus 4.2.2.4 2.4.1 2.4.5 Tualettruumid 4.2.2.5 2.4.1 2.4.5 Takistusteta vahekäigud 4.2.2.6 1.3.1 2.4.5 Kliendiinfo 4.2.2.7 2.4.1 2.7.3 2.7.1 2.4.5 2.7.5 Muutused kõrguses 4.2.2.8 1.1.5 2.4.5 Käsipuud 4.2.2.9 1.1.5 2.4.5 Ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad 4.2.2.10 2.4.1 2.4.5 Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus 4.2.2.11 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3 2.4.5 Abivahendid rongile minekuks 4.2.2.12 1.1.1 1.5 2.4.3 2.4.5

4. ALLSÜSTEEMIDE KIRJELDUS

4.1. Sissejuhatus

(1) Liidu raudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2008/57/EÜ ja mille osad on allsüsteemid, on ühtne süsteem, mille nõuetele vastavust tuleb kontrollida. Eelkõige tuleb kontrollida iga allsüsteemi tehnilise kirjelduse ja selliste liideste vastavust nõuetele, mille kaudu see on süsteemiga ühendatud, ning käitus- ja hoolduseeskirjade vastavust nõuetele.

(2) Allsüsteemide ja nende liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused, mida kirjeldatakse punktides 4.2 ja 4.3, ei nõua eritehnoloogia ega tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on liidu raudteesüsteemi koostalitluseks kindlasti vajalik. Kuid koostalitluse uuenduslikud lahendused võivad nõuda uusi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Tehniliste uuenduste võimaldamiseks töötatakse need kirjeldused ja hindamismeetodid välja määruse artiklis 6 kirjeldatud protsessi käigus.

(3) Võttes arvesse kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid, on puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga seotud põhiparameetrid seoses taristu ja veeremi allsüsteemidega sätestatud käesoleva KTK punktis 4.2. Käitamisega seotud nõuded ja kohustused on sätestatud käitamise ja liikluskorralduse KTKs ja käesoleva KTK punktis 4.4.

4.2. Talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

4.2.1. Taristu allsüsteem

(1) 3. jaos esitatud oluliste nõuete kontekstis jagunevad taristu allsüsteemi talitluslikud ja tehnilised kirjeldused, mis on seotud puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga, järgmiselt:

— parkimisvõimalused puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele;

— takistusteta teed;

— uksed ja sissepääsud;

— põrandapinnad;

— läbipaistvate takistuste märgistamine;

— tualettruumid ja mähkimislauad;

— mööbel ja eraldiseisvad seadmed;

— piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid;

— valgustus;

— visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave;

— heliteadaanded;

— ooteplatvormi laius ja äär;

— ooteplatvormi lõpp;

— ooteplatvormidel asuvad abivahendid rongile minekuks;

— raudteeületuskohad.

(2) Punktides 4.2.1.1–4.2.1.15 esitatud põhiparameetrid kehtivad taristu allsüsteemi kohaldamisalas, mis on määratletud punktis 2.1.1, ning neid saab jagada kahte järgmisse kategooriasse:

— need, mille tehnilisi üksikasju tuleb täpsustada, nt ooteplatvormidega seotud parameetrid ja see, kuidas ooteplatvormidele pääseda. Esimesel juhul kirjeldatakse põhiparameetreid eraldi ning antakse üksikasjalik ülevaade tehnilistest üksikasjadest, mis peavad nõuetele vastama;

— need, mille tehnilisi üksikasju ei ole tingimata vaja täpsustada, nt kaldteede või parkimiskohtade parameetrid. Kõnealusel juhul määratletakse põhiparameetrina talitluslikku nõuet, mille täitmiseks tuleb rakendada mitmeid tehnilisi lahendusi.

Tabelis 3 on näidatud iga põhiparameetri kategooria.







Tabel 3 Põhiparameetrite kategooriad Põhiparameeter Antud tehnilised üksikasjad Ainult talitluslik nõue Parkimisvõimalused puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele Punkt 4.2.1.1 tervikuna Takistusteta tee Teede asukoht Takistusteta tee laius Lävepakk Paariskäsipuud Tõstuki tüüp Punktkirjas siltide kõrgus Üksikasjalik kirjeldus 4.2.1.3 (2). Ukse laius 4.2.1.3 (4). Ukseavamisseadme kõrgus 4.2.1.3 (1) 4.2.1.3 (3) Põrandapinnad Punkt 4.2.1.4 tervikuna Punkt 4.2.1.5 tervikuna Tualettruumid ja mähkimislauad Punkt 4.2.1.6 tervikuna Mööbel ja eraldiseisvad seadmed Punkt 4.2.1.7 tervikuna Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid 4.2.1.8 (5). Vaba vahekäik piletikontrolliautomaatide juurde 4.2.1.8 (1)–(4) 4.2.1.8 (6) Valgustus 4.2.1.9 (3). Valgustus ooteplatvormidel 4.2.1.9 (1), 4.2.1.9 (2), 4.2.1.9 (4). Valgustus muudes paikades Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave Üksikasjalik teave esitatakse hiljem Teabe asukoht Visuaalse teabe üksikasjalik kirjeldus Heliteadaanded Punkt 4.2.1.11 tervikuna Ooteplatvormi laius ja äär Punkt 4.2.1.12 tervikuna Ooteplatvormi lõpp Punkt 4.2.1.13 tervikuna Ooteplatvormidel asuvad abivahendid rongile minekuks Punkt 4.2.1.14 tervikuna Reisijate raudteeületuskohad jaamades Punkt 4.2.1.15 tervikuna

4.2.1.1. Parkimisvõimalused puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele

(1) Kui jaamal on olemas eraldi parkimisala, tagatakse seal puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks kohandatud parkimiskohti piisaval arvul ja sissekäigule võimalikult lähedal.

4.2.1.2. Takistusteta tee

(1) Tagada tuleb takistusteta teed, mis ühendavad järgmisi taristu üldkasutatavaid alasid, juhul kui need on olemas:

— jaama piires asuvad muude transpordivahendite (näiteks takso, buss, tramm, metroo, praam jne) peatused;

— parkimiskohad;

— juurdepääsetavad sisse- ja väljapääsud;

— infopunktid;

— visuaalsed ja helisignaalinfosüsteemid;

— piletimüügipunktid;

— kliendiinfo;

— ootesaalid;

— tualettruumid;

— ooteplatvormid.

(2) Takistusteta tee pikkus peab olema lühim võimalik vahemaa ühest punktist teise.

(3) Takistusteta tee põrandapinnad ja pinnakatted ei peegelda vastu.

4.2.1.2.1. Horisontaalne liikumine

(1) Kõigil takistusteta teedel, käigusildadel ja -tunnelites on vähemalt 160 cm laiuses vaba pinda, välja arvatud punktides 4.2.1.3 (2) (uksed) 4.2.1.12 (3) (ooteplatvormid) ja 4.2.1.15 (2) (raudteeületuskohad) nimetatud aladel.

(2) Kui horisontaalsele teele paigaldatakse lävepakud, peavad need olema ümbritseva põrandaga kontrastses toonis ja mitte kõrgemad kui 2,5 cm.

4.2.1.2.2. Vertikaalne liikumine

(1) Kui takistusteta teel esineb tasandi muutus, peab piiratud liikumisvõimega inimestele olema tagatud trepi alternatiivina astmevaba tee.

(2) Takistusteta teel asuvate treppide käsipuude vahelise ala laius peab olema vähemalt 160 cm. Vähemalt esimene ja viimane trepiaste tuleb märgistada kontrastses värvitoonis triibuga ja enne esimest laskuvat trepiastet tuleb põrandapinnale paigaldada vähemalt kombatavad hoiatusmärgistused.

(3) Tõstukite puudumise korral tuleb paigaldada kaldteed neile puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele, kes ei saa treppi kasutada. Kalle peab olema mõõdukas. Järsu kaldega kaldteed on lubatud ainult lühikeste vahemaade puhul.

(4) Treppide ja kaldteede mõlemal küljel peavad olema käsipuud kahel kõrgusel.

(5) Kaldteede puudumise korral tuleb paigaldada tõstukid ning need peavad olema vähemalt teist tüüpi vastavalt A liite viite 1 kirjeldusele. Esimese tüübi tõstukid on lubatud ainult jaamade uuendamisel või täiustamisel.

(6) Eskalaatorid ja liikurkõnniteed tuleb konstrueerida vastavalt A liite viite 2 kirjeldusele.

(7) Raudteeületuskohad võivad olla takistusteta tee osa, kui need vastavad punkti 4.2.1.15 nõuetele.

4.2.1.2.3. Tee tähistus

(1) Takistusteta tee tähistatakse selgelt visuaalse teabe abil, nagu on täpsustatud punktis 4.2.1.10.

(2) Teavet takistusteta tee kohta antakse nägemispuudega inimestele vähemalt kombatavate ja eristatavate põrandapinnamärgistuste kaudu. Käesolev punkt ei kehti parkimiskohtade ega sealt ära viivatele takistusteta teede kohta.

(3) Lisaks või alternatiivina on lubatud kasutada kaugjuhitavate heliseadmete või telefonirakendustega tehnilisi lahendusi. Kui neid kavatsetakse kasutada alternatiivina, tuleb neid käsitada uuendusliku lahendusena.

(4) Kui ooteplatvormile viiva takistusteta tee äärtes on käeulatuse kaugusel käsipuud või seinad, peab neil olema esitatud põgus info (näiteks ooteplatvormi number või suunajuhised) punktkirjas ja reljeefsetes tähtedes või numbrites käsipuu tagaküljel või seinal 145–165 cm kõrgusel.

4.2.1.3. Uksed ja sissepääsud

(1) Käesolevat punkti kohaldatakse kõigi takistusteta teedel asuvate uste ja sissepääsude suhtes, välja arvatud selliste tualettruumide uksed, mis ei ole mõeldud puuetega ega piiratud liikumisvõimega inimestele.

(2) Uste kasutatav miinimumlaius on 90 cm ja neid peavad saama kasutada puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed.

(3) Lubatud on kasutada nii käsitsi avatavaid, poolautomaatseid kui ka automaatselt avanevaid uksi.

(4) Uste avamiseks vajalikud seadmed asuvad 80–110 cm kõrgusel.

4.2.1.4. Põrandapinnad

(1) Kõik põrandakatted, põrandapinnad ja trepiastmed peavad olema libisemiskindlad.

(2) Jaamahoonetes ei tohi kõnnitavatel pindadel esineda üle 0,5 cm suurusi ebatasasusi, erandiks on ainult lävepakud, kuivenduskanalid ning kombatavad hoiatusmärgistused.

4.2.1.5. Läbipaistvate takistuste märgistamine

(1) Reisijate teedel või nende ääres asuvad läbipaistvad takistused, mille hulka kuuluvad klaasuksed või läbipaistvad seinad, tuleb märgistada. Märgistused peavad läbipaistvatele takistustele tähelepanu juhtima. Neid ei pea paigaldama, kui reisijaid kaitseb kokkupõrke eest mõni muu vahend — näiteks käsipuu või pingirida.

4.2.1.6. Tualettruumid ja mähkimislauad

(1) Kui jaamas on tualettruumid, siis peab vähemalt üks mõlemale soole kasutamiseks mõeldud kabiin olema ratastooliga juurdepääsetav.

(2) Kui jaamas on tualettruumid, peavad seal olema ka mähkimislauad, mis on juurdepääsetavad nii naistele kui ka meestele.

4.2.1.7. Mööbel ja eraldiseisvad seadmed

(1) Kõigi mööbliesemete ja eraldiseisvate seadmete värvitoon peab olema kontrastne nende taustaga, samuti peavad neil olema ümarad servad.

(2) Jaama piires asetatakse mööbel ja eraldiseisvad seadmed (sealhulgas nii väljaulatuvad kui ka rippuvad esemed) kohta, kus need ei takista pimedaid ega nägemispuudega inimesi ning kus need on pimedale inimesele kepi abil leitavad.

(3) Igal ooteplatvormil, kus reisijatel on lubatud ronge oodata, ning igas puhkealas peab olema vähemalt üks ala istmetega ja koht ratastooli jaoks.

(4) Kui see ala on ilmastikukindel, peab ratastoolikasutajal olema sellele juurdepääs.

4.2.1.8. Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid

(1) Kui takistusteta tee ääres on piletimüügipunktid, infopunktid ja kliendiabipunktid, peab vähemalt üks laud olema juurdepääsetav ratastoolis inimestele ja väikest kasvu inimestele ning vähemalt üks laud peab olema varustatud induktiivsilmusega kuuldeaparaatide jaoks.

(2) Kui reisija ja piletimüüja vahel on klaasbarjäär, peab see olema eemaldatav, või kui see ei ole võimalik, tuleb paigaldada mikrofonisüsteem. Kõik sellised klaasbarjäärid peavad olema valmistatud läbipaistvast klaasist.

(3) Kui paigaldatakse elektroonilised seadmed, mis kuvavad piletimüüjale teavet piletihinna kohta, tuleb paigaldada ka seadmed, mis kuvavad hinna ka pileti ostjale.

(4) Kui jaamas asuvad takistusteta tee kõrval piletimüügiautomaadid, peab vähemalt üks neist olema sellise liidesega, milleni ulatuvad ratastoolis ja väikest kasvu inimesed.

(5) Kui paigaldatakse piletikontrolliautomaadid, peab vähemalt ühe juurde neist viima vaba vahekäik laiusega vähemalt 90 cm, mis peab mahutama vähemalt 1 250 mm pikkuse ratastooli, milles istub inimene. Uuendamise või täiustamise korral on lubatud miinimumlaius 80 cm.

(6) Kui kasutatakse pöördväravaid, peab puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestel olema jaama lahtioleku ajal alati võimalik kasutada tavalist juurdepääsuvõimalust.

4.2.1.9. Valgustus

(1) Jaamaväliste alade valgustus peab olema piisav, et lihtsustada tee leidmist ning juhtida tähelepanu kõrguse muutustele, ustele ja sissepääsudele.

(2) Takistusteta tee valgustust tuleb kohandada vastavalt sellele, mida reisijal on vaja näha. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõrguse muutustele, piletikassadele ja piletiautomaatidele, infopunktidele ja infotabloodele.

(3) Ooteplatvormid tuleb valgustada vastavalt A liite viidete 3 ja 4 kirjeldusele.

(4) Hädaabivalgustus peab tagama piisava nähtavuse evakueerimiseks ning tuletõrje- ja turvavarustuse leidmiseks.

4.2.1.10. Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave

(1) Esitatakse järgmine teave:

— ohutusteave ja ohutuseeskirjad;

— hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid;

— teave rongide väljumise kohta;

— jaamas osutatavate teenuste tutvustus, kui neid on, ning teed nendeni jõudmiseks.

(2) Visuaalse teabe edastamiseks kasutatud kirjatüübid, sümbolid ja piktogrammid peavad olema taustaga kontrastsed.

(3) Teejuhised antakse kõigis punktides, kus reisijad peavad otsustama tee edasise suuna üle, ning teel teatava vahemaa tagant. Märgistused, sümbolid ja piktogrammid esinevad pidevalt kogu tee ulatuses.

(4) Teave rongide väljumise kohta (sealhulgas sihtjaam, vahepeatused, ooteplatvormi number ja aeg) esitatakse jaamas vähemalt ühes kohas kõige rohkem 160 cm kõrgusel. See nõue kehtib nii trükitud kui ka muutuva teabe kohta.

(5) Tekstides kasutatav kirjastiil peab olema kergesti loetav.

(6) Kõigil ohutus-, hoiatavatel, keelavatel ja kohustusliku tegevuse siltidel peavad olema piktogrammid.

(7) Kombatava teabe märgistused paigutatakse

— vajaduse korral tualettruumidesse talitlusliku teabe andmiseks ning abi kutsumiseks;

— tõstukitesse vastavalt A liite viite 1 kirjeldusele.

(8) Numbrites esitatud ajaline teave peab olema 24 tunni süsteemis.

(9) Vastavalt N liitele tuleb koos ratastooli sümboliga paigaldada järgmised graafilised sümbolid ja piktogrammid:

— suunajuhised ratastooliteede kohta;

— viide ratastooliga juurdepääsetavatele tualettruumidele ja teistele teenustele nende olemasolu korral;

— kui ooteplatvormil on teave rongi konfiguratsiooni kohta, siis viidad ratastooliga rongile pääsu kohta.

Sümboleid võib kasutada koos muude sümbolitega (nt tõstuk, tualettruum jne).

(10) Induktiivsilmuste asukohale viitab märk, mida kirjeldatakse N liites.

(11) Ratastooliga juurdepääsetavates tualettruumides, kus on hingedega käsipuud, peab olema graafiline sümbol, mis kujutab käsipuud nii allalastud kui ka ülestõstetud asendis.

(12) Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes paigas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega.

(13) Infotablood peavad vastama punkti 5.3.1.1 nõuetele. Käesolevas punktis mõistetakse infotabloo all mis tahes vahendit muutuva teabe esitamiseks.

4.2.1.11. Heliteadaanded

(1) Heliteadaannete STI-PA tase peab olema vähemalt 0,45 vastavalt A liite viite 5 kirjeldusele.

4.2.1.12. Ooteplatvormi laius ja äär

(1) Ooteplatvormi ohtlik ala algab ooteplatvormi rööbastee poolsest äärest ning seda määratletakse kui ala, kus reisijatel ei ole lubatud rongi möödumisel või saabumisel seista.

(2) Ooteplatvormi laius võib selle pikkuse ulatuses erineda.

(3) Ooteplatvormi vähim laius ilma takistusteta peab olema ohtliku ala laius pluss kahe vastamisi asuva 80 cm (160 cm) laiuse takistusteta tee laius. See mõõt võib platvormi lõpus kahaneda vähehaaval 90 cm-ni.

(4) Sellisel 160 cm laiusel takistusteta teel võib olla väikeseid takistusi. Signaalimissüsteemi jaoks nõutavaid seadmeid ja turvavarustust ei käsitata käesolevas punktis takistusena. Vähim kaugus takistuste äärest ohtliku alani peab vastama järgnevas tabelis näidatule.







Tabel 4 Takistuste vähim kaugus ohualast Takistuse pikkus (mõõdetuna ooteplatvormi servaga paralleelselt) Vähim kaugus ohualast < 1 m (märkus 1) — väike takistus 80 cm 1 m kuni < 10 m — suur takistus 120 cm Märkus 1. Kui kahe väikese takistuse vaheline kaugus on väiksem kui 2,4 m, mõõdetuna ooteplatvormi servaga paralleelselt, tuleb neid käsitada ühe suure takistusena. Märkus 2. Suure takistuse vähima kauguse korral ohualast tohib nende vahel olla veel väikesi takistusi, tingimusel et väikestele takistustele esitatud nõuded on täidetud (vähim kaugus ohualast ja vähim kaugus järgmise väikese takistuseni).

(5) Kui rongides või ooteplatvormidel on lisaseadmed, et hõlbustada ratastoolikasutajate rongi sisenemist ja sealt väljumist, peab kohtades, kus selliseid seadmeid kasutatakse, jääma seadme äärest 150 cm vaba (takistusteta) pinda suunas, kus ratastool ooteplatvormi tasandil rongi siseneb või rongist väljub. Uus jaam peab vastama sellele nõudele kõikide rongide puhul, mis hakkavad ooteplatvormi ääres peatuma.

(6) Ohuala piir, mis asub ooteplatvormi rööbastee poolsest küljest vaadatuna kõige kaugemal, tuleb märgistada visuaalsete ja kombatavate hoiatustega põrandapinnal.

(7) Visuaalne hoiatusmärgistus peab olema kontrastses värvitoonis, libisemiskindel hoiatav joon, mille laius on vähemalt 10 cm.

(8) Kombatavad hoiatusmärgistused põrandapinnal võivad olla kahte järgmist liiki:

— ohule tähelepanu juhtiv muster ohuala servas;

— juhatav muster, mis viitab kõnniteele ooteplatvormi ohutul serval.

(9) Ooteplatvormi rööbasteepoolse ääre materjali värv peab olema kontrastne tumeda tühimikuga.

4.2.1.13. Ooteplatvormi lõpp

(1) Ooteplatvormi lõppu peab olema paigaldatud kas piire, et takistada inimeste juurdepääsu, või ohule tähelepanu juhtiva mustriga visuaalne märk ja kombatav märk põrandapinnal.

4.2.1.14. Ooteplatvormidel hoitavad abivahendid rongile minekuks

(1) Kui kasutatakse ooteplatvormil olevat kaldteed, peab see vastama punkti 5.3.1.2 nõuetele.

(2) Kui kasutatakse ooteplatvormil olevat tõstukit, peab see vastama punkti 5.3.1.3 nõuetele.

(3) Abivahendeid rongile minekuks, sealhulgas teisaldatavaid kaldteid, tuleb ooteplatvormil hoida turvalises kohas, kus need ei kujuta endast takistust ega ohtu reisijatele.

4.2.1.15. Reisijate ülekäigurada ooteplatvormile

(1) Raudteeületuskohti on liikmesriikide eeskirjade kohaselt lubatud kasutada astmevaba tee või takistusteta tee osana.

(2) Kui raudteeületuskohti kasutatakse lisaks teistele teedele ka astmevabade teede osana,

— peavad need olema vähemalt 120 cm (kuni 10 m pikkuse korral) või 160 cm laiad (üle 10 m pikkuse korral);

— peavad need olema mõõduka kaldega; järsu kaldega teed on lubatud ainult lühikeste vahemaade puhul;

— peavad need olema konstrueeritud nii, et ratastooli (nagu see on määratletud M liites) väikseim ratas ei saa ülekäiguraja ja rööpa vahele kinni jääda;

— juhul kui raudteeületuskohale viivale juurdepääsuteele on paigaldatud topeltkurvi moodustavad tõkked, et takistada rööbaste kogemata või kontrollimatut ületamist, peab nii sirge teeraja kui ka tõketevahelise tee laius olema 90–120 cm; see peab olema piisav selleks, et ratastooli kasutaja saaks seal manööverdada.

(3) Kui raudteeületuskohti kasutatakse takistusteta tee osana, mis on mõeldud kasutamiseks kõigile reisijatele,

— peavad need vastama kõigile eespool kirjeldatud tingimustele;

— peavad neil olema visuaalsed ja kombatavad märgistused nii ülekäiguraja alguse kui ka lõpu tähistamiseks;

— tuleb tagada nende järelevalve või, tuginedes liikmesriigi eeskirjadele, võimaldada pimedatele ja nägemispuudega inimestele varustus raudtee ohutuks ületamiseks ja/või tuleb raudteeületuskohal tagada teenindus abistamaks nägemispuudega inimestel raudteed ohutult ületada.

(4) Kui üks eespool nimetatud nõuetest ei ole täidetud, ei käsitata raudteeületuskohta astmevaba tee või takistusteta tee osana.

4.2.2. Veeremi allsüsteem

(1) 3. jaos esitatud oluliste nõuete kontekstis jagunevad veeremi allsüsteemi talitluslikud ja tehnilised kirjeldused, mis on seotud puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga, järgmiselt:

— istmed;

— ratastoolikohad;

— uksed;

— valgustus;

— tualettruumid;

— takistusteta vahekäigud;

— kliendiinfo;

— muutused kõrguses;

— käsipuud;

— ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad;

— transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus.

4.2.2.1. Istmed

4.2.2.1.1. Üldosa

(1) Käepidemed, vertikaalsed käsipuud või muud abivahendid vahekäigus tasakaalu säilitamiseks peavad olema kõikidel vahekäiguäärsetel istmetel, välja arvatud juhul, kui iste on püstiasendis 200 mm kaugusel

— teise, vastupidises suunas asetseva istme tagaküljest, millele on paigaldatud käepide, vertikaalne käsipuu või muud abivahendid tasakaalu säilitamiseks;

— käsipuust või vaheseinast.

(2) Käepidemed või muud abivahendid tasakaalu säilitamiseks peavad asetsema põrandast 800–1 200 mm kõrgusel, mõõdetuna käepideme kasutatava osa keskpaigast, ning need ei tohi eenduda vahekäiku ja peavad olema istmega kontrastses värvitoonis.

(3) Pikisuunas asetsevate istmete alas kasutatakse tasakaalu hoidmiseks käsipuid. Käsipuud peavad jääma üksteisest minimaalselt 2 000 mm kaugusele, asuma põrandast 800–1 200 mm kõrgusel ning olema sõiduki sisemusega kontrastses värvitoonis.

(4) Käsipuudel ega muudel abivahenditel ei tohi olla teravaid ääri.

4.2.2.1.2. Eelisõigusistmed

4.2.2.1.2.1. Üldosa

(1) Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud eelisõigusistmete jaoks peab olema määratud vähemalt 10 % rongikoosseisust või eraldi veeremiüksusest, samuti iga klassi istmetest.

(2) Eelisõigusistmed ja neid sisaldavad sõidukid tuleb märgistada vastavalt N liitele. Nii tuleb teavitada teisi reisijaid, et nimetatud istekohad tuleb vajaduse korral vabastada inimestele, kellel on õigus neid kasutada.

(3) Eelisõigusistmed peavad asuma reisijatesalongis ja välisuste vahetus läheduses. Kahekordsetes veeremiüksustes või rongikoosseisudes võivad eelisõigusistmed asuda mõlemal korrusel.

(4) Eelisõigusistmetele paigaldatud varustus peab olema vähemalt samasugune kui sama tüüpi tavaistmetele paigaldatud varustus.

(5) Kui teatavat liiki istmed on varustatud käetugedega, tuleb sama liiki eelisõigusistmed varustada liikuvate käetugedega. See nõue ei kehti aga selliste käetugede kohta, mis on kinnitatud piki sõiduki kerepoolset külge või kupeede puhul piki vaheseina. Liikuvaid käetugesid peab olema võimalik liigutada asendisse, mis on paralleelne istme seljatoega, et võimaldada vaba juurdepääs istmele või ükskõik millisele selle istmega külgnevale eelisõigusistmele.

(6) Eelisõigusistmed ei tohi olla klappistmed.

(7) Iga eelisõigusiste ja selle kasutajale juurdepääsetav pind peavad olema vastavuses H liite joonistega H1–H4.

(8) Kogu eelisõigusistme kasulik istumispind peab olema vähemalt 450 mm lai (vt joonis H1).

(9) Iga eelisõigusistme istmepadja ülaosa peab istme esiosast mõõdetuna asuma põrandast 430–500 mm kõrgusel.

(10) Iga istme kohale jääva ruumi puhaskõrgus peab olema vähemalt 1 680 mm põrandapinnast, välja arvatud kahekordsed rongid, kus on istmete kohale paigutatud pagasiraamid. Sel juhul võib eelisõigusistmete kohal asuva ruumi puhaskõrgus pagasiraamide all olla 1 520 mm, tingimusel, et vähemalt 50 % eelisõigusistmete puhul on vastav kõrgus 1 680 mm.

(11) Kui on paigaldatud allalastava seljatoega toolid, tuleb mõõdud võtta hetkel, kui istmed on täielikult püstiasendis.

4.2.2.1.2.2. Ühes suunas asetsevad istmed

(1) Ühes suunas asetsevate eelisõigusistmete puhul peavad iga istme ette jääva ruumi mõõtmed olema kooskõlas joonisega H2.

(2) Kaugus istme seljatoe esipinna ja selle ees asuva istme tagumise osa vertikaaltasapinna vahel peab olema vähemalt 680 mm, pöörates tähelepanu sellele, et nõutud istmetevaheline kaugus mõõdetaks istme keskelt 70 mm kõrgusel sellest kohast, kus istmepadi ühineb seljatoega.

(3) Istmepadja esiääre ja ees asuva istme seljatoe vertikaaltasapinna vahele peab jääma vähemalt 230 mm vaba ruumi.

4.2.2.1.2.3. Vastastikku asetsevad istmed

(1) Kui on paigaldatud vastastikku asetsevad eelisõigusistmed, peab istmepatjade esiäärte vaheline kaugus olema vähemalt 600 mm (vt joonis H3). Kaugus peab selliseks jääma ka siis, kui üks vastastikku asetsevatest istetest ei ole eelisõigusiste.

(2) Kui vastastikku asetsevad eelisõigusistmed on varustatud lauaga, peab istmepadja esiääre ja laua väljaulatuva ääre vahele jääma vähemalt 230 mm horisontaalset vaba ruumi (vt joonis H4). Kui üks vastastikku asetsev iste ei ole eelisõigusiste, võib see olla lauale lähemal, tingimusel, et istmepatjade esiäärte vaheline kaugus on endiselt 600 mm. Veeremiüksuse seinale paigaldatud laudu, mille pikkus ei ületa aknapoolse istme keskjoont, ei ole vaja käesoleva lõike sätetega vastavusse viia.

4.2.2.2. Ratastoolikohad

(1) Sõltuvalt veeremiüksuse (välja arvatud vedur või veduk) pikkusest ei tohi rongis olla vähem juurdepääsetavaid ratastoolikohti, kui on näidatud järgmises tabelis.







Tabel 5 Ratastoolikohtade miinimumarv veeremiüksuse kohta Veeremiüksuse pikkus Ratastoolikohti veeremiüksuse kohta Alla 30 meetri 1 ratastoolikoht 30–205 meetrit 2 ratastoolikohta 205–300 meetrit 3 ratastoolikohta Üle 300 meetri 4 ratastoolikohta

(2) Stabiilsuse tagamiseks peab ratastoolikoht olema projekteeritud nii, et ratastool asetseks kas esi- või tagaosaga sõidusuunas.

(3) Ratastoolikoha kogupikkuse ulatuses peab selle laius vähemalt kuni 1 450 mm kõrguseni olema 700 mm, millele lisandub 50 mm käte vabaks liigutamiseks mõlemal küljel, kui seal asub mingi takistus, mis ei võimalda ratastoolikasutajal vabalt käsi liigutada (nt sein või konstruktsioon) 400–800 mm kõrgusel põrandapinnast (kui ratastooli ühel küljel asub vahekäik, ei kehti täiendava 50 mm nõue ratastooli selle külje kohta, kuna seal juba on vaba ruum).

(4) Vähim kaugus piki tasapinda ratastoolikoha tagumise seina ja järgmise pinna vahel peab olema kooskõlas I lisa joonistega I1–I3.

(5) Ratastooli jaoks mõeldud alal ei tohi sõiduki põranda ja lae vahele jääda ühtki takistust peale pea kohal asuva pagasiraami, vastavalt punktile 4.2.2.9 veeremiüksuse seinale või lakke kinnitatud horisontaalse käsipuu või laua.

(6) Ratastooliala tagumises osas peab olema vähemalt 700 mm laiune konstruktsioon või muu sobiv seadeldis. Tänu selle konstruktsiooni või seadeldise kõrgusele peab olema võimalik vältida seljaga vastu konstruktsiooni või seadeldist paikneva ratastooli tahapoole ümberminemist.

(7) Ratastoolialasse võib paigaldada klappistmeid, kuid suletud asendis ei tohi need ületada ratastooliala mõõtmeid käsitlevates nõuetes sätestatud piirnorme.

(8) Ratastoolialasse või vahetult selle ette ei ole lubatud paigaldada ühtegi püsivat seadeldist, näiteks jalgrattakonkse või suusariiuleid.

(9) Ratastoolikoha kõrval või iga ratastoolikoha vastas peab olema vähemalt üks iste ratastoolikasutajaga koos reisiva inimese jaoks. See iste peab olema sama mugav kui teistele reisijatele mõeldud istmed ning võib asuda ka teisel pool takistusteta vahekäiku.

(10) Rongides, mille valmistajakiirus on üle 250 km/h, välja arvatud kahekordsed rongid, peab ratastoolialal viibival ratastoolikasutajal olema võimalik liikuda edasi liikuva käetoega istmele. Ratastoolikasutaja saab seda teha üksi. Sel juhul tohib saatja istme viia teise ritta. Seda nõuet kohaldatakse kuni nii paljude ratastoolikohtade suhtes veeremiüksuse kohta, kui on tabelis 5 märgitud.

(11) Ratastoolikoht peab olema varustatud abi kutsumise seadmega, mis võimaldab ratastoolikasutajal ohu korral teavitada inimest, kes saab asjakohaselt tegutseda.

(12) Abi kutsumise seade peab asuma ratastoolis istuva inimese käeulatuses, nagu on näidatud L liites joonisel L1.

(13) Abi kutsumise seade ei tohi olla paigutatud kitsasse süvendisse, mis takistaks selle vahetut käsitsemist, kuid seda võib kaitsta tahtmatu kasutamise eest.

(14) Abi kutsumise seadme liides peab olema selline, nagu on määratletud punktis 5.3.2.6.

(15) Ratastoolikohale või otse selle kõrvale tuleb paigutada N liitele vastav silt, et tähistada kõnealune ala ratastoolikohana.

4.2.2.3. Uksed

4.2.2.3.1. Üldosa

(1) Käesolevad nõuded kehtivad ainult selliste uste suhtes, mis viivad rongi mõnesse muusse üldkasutatavasse ossa, välja arvatud tualettruumide uksed.

(2) Üldkasutatava käsitsi avatav uks avatakse ja suletakse käe abil, rakendades jõudu mitte üle 20 njuutoni.

(3) Ukse juhtseadmed — käsitsi käitatavad, surunupud või muud seadmed — peavad olema kontrastses toonis taustaga.

(4) Nende kasutajaliides peab vastama punkti 5.3.2.1 nõuetele.

(5) Kui nii ukse avamiseks kui ka sulgemiseks vajalikud juhtseadmed asuvad üksteise kohal, on ülemine alati ette nähtud ukse avamiseks.

4.2.2.3.2. Välisuksed

(1) Kõigi reisijatele mõeldud välisuste kasutatav puhaslaius peab olema avatud asendis vähemalt 800 mm.

(2) Rongide puhul, mille valmistajakiirus on alla 250 km/h, peab ratastooliga juurdepääsetavate, punktis 2.3 määratletud samatasandilist juurdepääsu võimaldavate uste laius avatud asendis olema vähemalt 1 000 mm.

(3) Väljastpoolt peavad välisuksed olema tähistatud viisil, mis oleks kontrastis sõiduki kere muu värvitooniga.

(4) Ratastooliga juurdepääsetavad välisuksed peavad olema ratastoolikohtadele kõige lähemal asetsevad uksed rongis.

(5) Ratastooliga juurdepääsetav uks peab olema selgelt tähistatud sildiga, mis on kooskõlas N liitega.

(6) Sõiduki sees peavad välisuksed olema selgelt tähistatud, selleks kasutatakse ukse vahetus ümbruses kontrastses värvitoonis põrandakatet.

(7) Enne ukse avamist tuleb anda nii heli- kui ka visuaalne signaal, mis oleksid selgelt kuulda ja näha nii rongis kui ka väljaspool rongi olevatele inimestele. Kõnealune hoiatussignaal peab kestma vähemalt viis sekundit, välja arvatud juhul, kui ust ei avata, siis võib signaal lõppeda kolme sekundi pärast.

(8) Kui uks avaneb automaatselt või selle avab kaugjuhtimise teel juht või muu rongipersonali liige, kestab hoiatussignaal kolm sekundit alates hetkest, mil uks hakkab avanema.

(9) Kui automaatselt sulguv või kaugjuhtimise teel suletav uks hakkab liikuma, antakse rongis ja väljaspool rongi olevatele inimestele nii heli- kui ka visuaalne signaal. Signaal peab kestma vähemalt kaks sekundit enne uste sulguma hakkamist ning kestab seni, kuni uks on sulgunud.

(10) Uksehoiatussignaalide heliallikas peab asetsema juhtseadme juures või nimetatud seadme puudumise korral ukseava kõrval.

(11) Visuaalne signaal peab olema nähtav nii rongis kui ka väljaspool rongi ja asetsema nii, et tamburis viibivad reisijad seda võimalikult vähe varjaksid.

(12) Reisijatele mõeldud ukse helisignaalid peavad vastama G liites esitatud kirjeldusele.

(13) Ukse avab kas rongipersonal või avatakse see poolautomaatselt (st reisija vajutab surunupule) või automaatselt.

(14) Ukse juhtseade peab paiknema ukselehe kõrval või peal.

(15) Ooteplatvormilt käitatavate välisukse juhtseadmete kese ei tohi olla alla 800 mm ja üle 1 200 mm kõrgusel ooteplatvormi kohal kõikide ooteplatvormide puhul, milleks rong on projekteeritud. Kui rong on projekteeritud ainult ühe kõrgusega ooteplatvormide jaoks, ei tohi välisukse juhtseadmete kese olla alla 800 mm ja üle 1 100 mm kõrgusel kõnealuse ooteplatvormi kohal.

(16) Välisukse seespoolsete juhtseadmete kese ei tohi olla alla 800 mm ja üle 1 100 mm kõrgusel sõiduki põrandapinnast.

4.2.2.3.3. Siseuksed

(1) Automaatsed ja poolautomaatsed siseuksed peavad sisaldama seadmeid, mis hoiaksid ära reisijate lõksujäämise uste kasutamise ajal.

(2) Ratastooliga juurdepääsetavate siseuste puhaslaius peab olema vähemalt 800 mm.

(3) Käsitsi avatava ukse avamiseks või sulgemiseks vajalik jõud ei tohi ületada 60 njuutonit.

(4) Siseuste juhtseadmete kese ei tohi olla alla 800 mm ja üle 1 100 mm kõrgusel sõiduki põrandast.

(5) Automaatsed sõidukisisesed uksed peavad toimima kas sünkroonselt paarina või peab teise ukse seade automaatselt tuvastama, kui inimene sellele läheneb, ning seejärel avanema.

(6) Kui üle 75 % ukse pinnast on läbipaistvast materjalist, tuleb see märgistada visuaalse märgistusega.

4.2.2.4. Valgustus

(1) Reisijateala keskmise valgustuse väikseimad väärtused peavad vastama punktile 4.1.2 vastavalt A liite viites 6 kirjeldatule. Nende väärtuste ühtlustatuse nõudeid ei ole vaja käesoleva KTKga vastavusse viia.

4.2.2.5. Tualettruumid

(1) Kui rongis on tualettruumid, peab ratastoolikohast olema tagatud juurdepääs universaaltualettruumile.

(2) Tavatualettruum peab vastama punktide 5.3.2.2 ja 5.3.2.3 nõuetele.

(3) Universaaltualettruum peab vastama punktide 5.3.2.2 ja 5.3.2.4 nõuetele.

(4) Kui rongis on tualettruumid, peab neis olema ka mähkimislaud. Kui ei ole eraldi lastele ettenähtud ruume või kui need on olemas, kuid need ei ole ratastoolikasutajale juurdepääsetavad, peab mähkimislaud paiknema universaaltualettruumis. Mähkimislaud peab vastama punkti 5.3.2.5 nõuetele.

4.2.2.6. Takistusteta vahekäigud

(1) Sõiduki sissepääsu juurest alates peab takistusteta vahekäigu osa olema järgmine:

— läbi kogu sõiduki vastavalt J liite joonisele J1;

— ühe rongikomplekti sõidukite vahel vastavalt J liite joonisele J2;

— ratastooliga juurdepääsetavate uste juurde, ratastoolikohtadeni ja ratastooliga juurdepääsetavate aladeni, sealhulgas magamiskohtadeni ja universaaltualettruumideni, kui neid on, vastavalt J liite joonisele J3.

(2) Vähima kõrguse nõude täitmist ei tule kontrollida

— kahekordsete veeremiüksuste kõikide alade puhul,

— ühekordsete veeremiüksuste vahekäikude ja uksealade puhul.

Nende alade puhul peetakse konstruktsiooniliste piirangute (gabariidid, ruum) tõttu vastuvõetavaks väiksemat kõrgust laeni.

(3) Ratastoolikoha kõrval ja teistes kohtades, kus ratastooli peab saama pöörata 180°, peab olema vähemalt 1 500 mm diameetriga vaba ruum ratastooli ümberpööramiseks. Ratastoolikoht võib olla osa nimetatud ümberpööramiseks mõeldud ruumist.

(4) Kui ratastoolikasutajal on vaja suunda muuta, peab mõlema koridori vahekäigu laius vastama K liite tabeli K1 andmetele.

4.2.2.7. Kliendiinfo

4.2.2.7.1. Üldosa

(1) Esitatakse järgmine teave:

— ohutusteave ja -eeskirjad;

— helilised ohutusjuhised ja visuaalsed signaalid hädaohu korral;

— hoiatavad, keelavad ja kohustusliku tegevuse sildid;

— rongiliine käsitlev teave, sealhulgas teave hilinemiste ja plaaniväliste peatuste kohta;

— rongis asuvate seadmete asukohta käsitlev teave.

(2) Visuaalne teave peab olema kontrastses värvitoonis taustaga.

(3) Tekstides kasutatav kirjastiil peab olema kergesti loetav.

(4) Numbrites esitatud ajaline teave peab olema 24 tunni süsteemis.

4.2.2.7.2. Märgistused, piktogrammid ja kombatav teave

(1) Kõik ohutussildid, hoiatavad, keelavad ja kohustusliku tegevuse sildid peavad sisaldama piktogramme ning need kujundatakse A liite viites 7 esitatud kirjelduse kohaselt.

(2) Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes kohas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega.

(3) Vastavalt N liitele tuleb koos ratastooli sümboliga kasutada järgmiseid piktogramme:

— viidad ratastooliga juurdepääsetavatele teenustele;

— rongist väljaspool asuvad viidad ratastooliga juurdepääsetavale uksele;

— viidad ratastoolikohtadele rongis;

— viidad universaaltualettruumidele.

Sümboleid võib kasutada koos teiste sümbolitega (näiteks vaguni number, tualettruum jne).

(4) Induktiivsilmuste asukohale viitab piktogramm, mis vastab N liite kirjeldusele.

(5) Universaaltualettruumides, kus on hingedega käsipuud, peab olema piktogramm, mis kujutab käsipuud nii allalastud kui ka ülestõstetud asendis.

(6) Kui sõidukis on broneeritavad istekohad, peab sõiduki number või täht (nagu seda kasutatakse broneerimissüsteemis) olema märgitud igal uksel või ukse kõrval. Number või täht peab olema märgitud mitte väiksemalt kui 70 mm kõrguses kirjas ja see peab olema nähtav, kui uks on avatud või suletud.

(7) Kui istekohti eristatakse numbrite või tähtede abil, peab iga istme number või täht olema märgitud vastaval istmel või selle kõrval mitte väiksemalt kui 12 mm kõrguses kirjas. Kõnealused numbrid ja tähed peavad olema kontrastses värvitoonis taustaga.

(8) Kombatava teabe märgistused paigutatakse

— tualettruumidesse ja ratastooliga juurdepääsetavatesse magamiskohtadesse talitlusliku teabega ning vajaduse korral abi kutsumiseks;

— veeremitesse, ukse avamise/sulgemise nupu juurde ning abi kutsumise seadmete juurde.

4.2.2.7.3. Visuaalne muutuv teave

(1) Liini lõpp-punkt peab olema kuvatud rongi ooteplatvormipoolsel välisküljel vähemalt ühe reisijatele ettenähtud ukse kõrval vähemalt igal teisel sõidukil.

(2) Kui rongid toimivad süsteemis, mille kaudu edastatakse visuaalset muutuvat teavet jaama ooteplatvormidel kõige rohkem 50 meetri kaugusel, ning reisi lõpp-punkt ja teave liini kohta tuuakse ära ka rongi eesotsas, ei ole teabe edastamine sõiduki küljel kohustuslik.

(3) Rongi sihtpunkt või liin peab olema kuvatud igas vagunis.

(4) Rongi järgmine peatus tuleb kuvada viisil, et seda oleks võimalik lugeda vähemalt 51 %-lt istekohtadelt igas vagunis, sealhulgas 51 %-lt eelisõigusistmetelt ja kõikidelt ratastoolikohtadelt.

(5) Kõnealust teavet tuleb infotablool kuvada vähemalt kaks minutit enne vastavasse jaama jõudmist. Kui järgmine jaam on vähem kui kahe minuti teekonna kaugusel, kuvatakse järgmise jaama nimi infotablool kohe pärast eelmisest jaamast lahkumist.

(6) Nõuet, et kuvatav teave sihtpunkti ja järgmise peatuse kohta peab olema nähtav 51 %-lt istekohtadelt, ei kohaldata kupeevagunite suhtes, kui kupees on kuni kaheksa istekohta ja kupeesse pääseb koridori kaudu. Teave peab siiski olema nähtav koridoris kupee ees seisvale inimesele, samuti peab see olema nähtav ratastoolikohal asuvale reisijale.

(7) Teavet järgmise peatuse kohta võib kuvada sihtpunkti nimega samal infotablool. Niipea kui rong on peatunud, tuleb sellel aga kuvada sihtpunkti nimi.

(8) Kui süsteem on automaatne, peab olema võimalik vigast või eksitavat teavet välja jätta või parandada.

(9) Rongis ja väljaspool rongi asuvad infotablood peavad vastama punkti 5.3.2.7 nõuetele. Käesolevas punktis mõistetakse infotabloo all mis tahes vahendit muutuva teabe esitamiseks.

4.2.2.7.4. Muutuv helisignaalteave

(1) Rongis peab olema valjuhääldisüsteem, mida juht või mõni teine reisijate eest vastutav personaliliige kasutab kas tavapäraste või hädaabiteadaannete edastamiseks.

(2) Süsteem võib toimida manuaalselt, automaatselt või eelprogrammeeritult. Kui valjuhääldisüsteem on automaatne, peab olema võimalik vigast või eksitavat teavet välja jätta või parandada.

(3) Süsteemi peab olema võimalik kasutada igas peatuses või igast peatusest lahkumisel rongi sihtpunkti ja järgmise peatuse teatamiseks.

(4) Valjuhääldisüsteemi peab olema võimalik kasutada järgmise peatuse teatamiseks vähemalt kaks minutit enne rongi jõudmist vastavasse jaama. Kui järgmine jaam on vähem kui kahe minuti teekonna kaugusel, teatatakse järgmise jaama nimi kohe pärast eelmisest jaamast lahkumist.

(5) Heliteadaannete STI-PA tase peab olema vähemalt 0,45 vastavalt A liite viites 5 esitatud kirjeldusele. Valjuhääldisüsteem peab vastama nõuetele kõigi istmete juures ja kõigil ratastoolikohtadel.

4.2.2.8. Muutused kõrguses

(1) Sisemiste trepiastmete (mitte välisastmed) maksimumkõrgus on 200 mm ja miinimumsügavus 280 mm, mõõdetuna trepi keskjoonelt. Kahekordsetes rongides võib ülemisele ja alumisele korrusele viivate trepiastmete miinimumsügavus olla 270 mm.

(2) Vähemalt esimesel ja viimasel trepiastmel peab kogu trepi laiuses asetsema kontrastne 45–55 mm laiune triip nii trepiastme ääre ees kui ka peal.

(3) Rohkem kui kolme astmega trepil peavad olema käsipuud mõlemal küljel ja kahel tasandil. Kõrgem käsipuu peab olema põrandast 850–1 000 mm kõrgusel. Madalam käsipuu peab olema põrandast 500–750 mm kõrgusel.

(4) Ühe, kahe või kolme astmega trepil peab olema mõlemal küljel vähemalt üks käsipuu või muu abivahend, mida saab kasutada tasakaalu säilitamiseks.

(5) Käsipuud peavad vastama punktis 4.2.2.9 sätestatule.

(6) Treppi ei tohi olla ratastooliga juurdepääsetava välimise ukse tamburis, ratastoolikoha, universaalse magamiskupee ning universaaltualettruumi juures, välja arvatud ukse lävepakk, mis ei tohi olla kõrgem kui 15 mm, või juhul, kui trepist üles saab tõstukiga. Tõstuk peab vastama punkti 5.3.2.10 nõuetele.

(7) Veeremis asuvate kaldteede suurim kalle ei tohi ületada järgmisi näitajaid:







Tabel 6 Veeremi kaldteede suurim kalle Kaldtee pikkus Suurim kalle (kraadides) Suurim kalle (%) Ratastooliga juurdepääsetava välimise ukse tamburi, ratastoolikoha, ratastooliga juurdepääsetava magamiskoha ning universaaltualettruumi vahelised teed Kuni 840 mm ühekordsetes vagunites 6,84 12 Kuni 840 mm kahekordsetes vagunites 8,5 15 > 840 mm 3,58 6,25 Muud alad rongis > 1 000 mm 6,84 12 600–1 000 mm 8,5 15 Alla 600 mm 10,2 18 Märkus. Kõnealuseid kaldeid tuleb mõõta, kui sõiduk seisab sirgel ja tasasel pinnal.

4.2.2.9. Käsipuud

(1) Kõik sõidukis asuvad käsipuud peavad olema ümarad, nende välimine läbimõõt peab olema 30–40 mm ning need peavad asetsema vähemalt 45 mm kaugusel mis tahes kõrvalasuvast pinnast, kuhu neid ei ole paigaldatud.

(2) Kui käsipuu on kõver, siis peab kurvi seesmine raadius olema vähemalt 50 mm.

(3) Kõik käsipuud peavad olema kontrastses värvitoonis taustaga.

(4) Välisustel peavad olema käsipuud mõlemal küljel, paigutatuna sõiduki välisseinale nii lähedale kui võimalik. Erandi võib teha ukse ühele küljele, kui sinna on paigaldatud rongis asuv tõstuk.

(5) Käsipuude kohta kehtivad järgmised nõuded:

— vertikaalsed käsipuud, mis peavad olema 700 — 1 200 mm kõrgusel kõigi välisuste esimesest trepiastmest;

— rohkem kui kahe astmega ukseavadel peavad olema täiendavad käsipuud 800–900 mm kõrgusel esimesest kasutatavast trepiastmest ning need peavad olema paralleelsed trepiastme äärega.

(6) Kui läbikäigu takistusteta osa on kitsam kui 1 000 mm ja pikem kui 2 000 mm, peavad sõidukite vahelistes reisijatele ettenähtud läbikäikudes või nende kõrval olema käsipuud või käepidemed.

(7) Kui läbikäigu takistusteta osa on 1 000 mm või laiem, peavad läbikäigus olema käsipuud või käepidemed.

4.2.2.10. Ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad

(1) Kui rong on varustatud reisijatele ettenähtud magamiskohtadega, peab rongi koosseisus olema sõiduk, milles on vähemalt üks ratastooliga juurdepääsetav magamiskoht.

(2) Kui rongis on rohkem kui üks sõiduk reisijatele ettenähtud magamiskohtadega, peab rongis olema vähemalt kaks ratastooliga juurdepääsetavat magamiskohta.

(3) Kui veeremiüksuses on ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad, peab vastava üksuse ukse välimine külg ja ratastooliga juurdepääsetava magamiskupee uks olema märgistatud kooskõlas N liitega.

(4) Ratastooliga juurdepääsetava magamiskoha puhul tuleb arvesse võtta punkti 4.2.2.6 nõudeid, mis käsitlevad ratastoolikasutaja eeldatavat liikumist magamiskupees.

(5) Magamiskohas peab olema vähemalt kaks abi kutsumise seadet, mis teavitavad nende kasutamisel inimest, kes saab asjakohaselt tegutseda; ei ole nõutav suhtluse alustamine.

(6) Abi kutsumise seadme liides peab vastama punkti 5.3.2.6 määratlusele.

(7) Üks abi kutsumise seade peab asuma põrandast mitte kõrgemal kui 450 mm, mõõdetuna vertikaalselt põrandapinnast seadme keskmeni. See peab asetsema nii, et põrandal lebav inimene selleni ulatuks.

(8) Teine abi kutsumise seade peab paiknema põrandast 600–800 mm kõrgusel, mõõdetuna vertikaalselt seadme keskmeni.

(9) Need kaks seadet peavad asetsema magamiskoha eri vertikaalpindadel.

(10) Abi kutsumise seadmed peavad eristuma kõigist muudest magamisruumis asuvatest juhtseadmetest, olema teist värvi kui muud juhtseadmed ning kontrastses värvitoonis taustaga.

4.2.2.11. Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

4.2.2.11.1. Üldnõuded

(1) Tuleb tõendada, et kui veeremiüksus on töökorras ja uute ratastega ning seisab rööbastee keskel, on tema mõlemal küljel olevate uste trepiastme serva keskosas asuv punkt sellel pinnal, mida joonisel 1 määratletakse „astme asukohana”.

(2) bq0, δh, δν+ ja δν- väärtused sõltuvad sellest, mis tüüpi ooteplatvormil veerem on mõeldud peatuma. Need on järgmised:

— bq0 arvutatakse nende rööbaste gabariitide põhjal, millel rongi käitatakse vastavalt A liite viites 8 kirjeldatule. Gabariidid on määratletud taristut käsitleva KTK peatükis 4.2.3.1;

— δh, δν+ ja δν- määratlus on esitatud tabelites 7–9.

Tabel 7 käsitleb kõiki veeremeid, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormi ääres, mille kõrgus on 550 mm.







Tabel 7 δh, δν+ ja δν- väärtused 550 mm kõrguse ooteplatvormi puhul δh mm δν+ mm δν- mm sirgel rööbasteel 200 230 160 rööbasteel, mille kurviraadius on 300 m 290 230 160

Tabel 8 käsitleb kõiki veeremeid, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormi ääres, mille kõrgus on 760 mm.







Tabel 8 δh, δν+ ja δν- väärtused 760 mm kõrguse ooteplatvormi puhul δh mm δν+ mm δν- mm sirgel rööbasteel 200 230 160 rööbasteel, mille kurviraadius on 300 m 290 230 160

Tabel 9 käsitleb kõiki veeremeid, mis tavapäraselt toimides peatuvad nii ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 760 mm, kui ka ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 550 mm, ning millel on kaks või rohkem astet.

Ühe astme suhtes kohaldatakse tabeli 7 väärtusi ning järgmise sõidukisse viiva astme suhtes kohaldatakse järgmisi väärtusi, tingimusel, et ooteplatvormi nominaalkõrgus on 760 mm:







Tabel 9 δh, δν+ ja δν- väärtused 760 mm kõrguse ooteplatvormi teise astme puhul δh mm δν+ mm δν- mm sirgel rööbasteel 380 230 160 rööbasteel, mille kurviraadius on 300 m 470 230 160

(3) Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktiga 4.2.12 ette nähtud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama teavet selle kohta, missugune on teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus, nii et sirgel rööbasteel asuva veeremi kõige alumise trepiastme serva keskosas asuvast punktist mõõdetud vertikaalne tühimik (δν +) oleks 230 mm ja horisontaalne tühimik (δ h) 200 mm.

4.2.2.11.2. Peale- ja mahaastumisastmed

(1) Kõik peale- ja mahaastumisastmed peavad olema libisemiskindlad ning ukseavaga ühelaiused.

(2) Välimise juurdepääsu seesmiste astmete väikseim sügavus peab olema 240 mm astme vertikaalsete servade vahel ning suurim kõrgus 200 mm. Iga astme suurim kõrgus võib olla 230 mm, kui on võimalik tõendada, et seetõttu väheneb trepiastmete arv ühe võrra.

(3) Astmete samm peab olema ühesuurune.

(4) Vähemalt esimesel ja viimasel trepiastmel peab mitte vähem kui 80 % ulatuses trepi laiusest olema kontrastne 45–55 mm laiune triip trepiastme ääre peal. Samalaadne triip peaks asuma veeremiüksusesse sisenemisel viimase astmeserva ees.

(5) Välimise fikseeritud või liigutatava astme suurim kõrgus võib olla 230 mm astmete vahel ning vähim sügavus 150 mm.

(6) Kui kasutatakse astmelauda, mis on väljaspool sõidukit ukseläve pikenduseks, ning kui astmelaua ja sõiduki põranda vahel kõrgus ei muutu, ei peeta seda käesoleva tehnilise kirjelduse tähenduses astmeks. Samuti on lubatud selline kuni 60 mm suurune erinevus astmelaua põrandapinna ja sõiduki välise osa kõrguse vahel, mida kasutatakse ukse suunamiseks ja sulgemiseks, ning seda ei peeta astmeks.

(7) Veeremiüksuse tamburisse peab olema võimalik pääseda kuni nelja astmega, millest üks võib olla välimine aste.

(8) Veeremi suhtes, mis tavapäraselt toimides peatub olemasoleva ooteplatvormi ääres, mille kõrgus on alla 380 mm, ning mille reisijatele ettenähtud uksed asuvad pöördvankrite kohal, ei kohaldata eespool toodud punkte 2 ja 5, kui saab tõendada, et seeläbi jaotatakse astmete kõrgus ühtlasemalt.

4.2.2.12. Abivahendid rongile minekuks

(1) Kasutusel peab olema turvaline hoiustamissüsteem, et tagada, et abivahendid rongile minekuks, sealhulgas teisaldatavad kaldteed, ei avalda kuidagi survet reisija ratastoolile või liikumisabivahendile ega kujuta endast ohtu reisijatele.

(2) Veeremis võib punktis 4.4.3 sätestatud eeskirjade kohaselt olla järgmist tüüpi abivahendeid rongile minekuks.

4.2.2.12.1. Liigutatav aste ja ületussild

(1) Liigutatav aste on sõidukisse ukselävest madalamale ehitatud täisautomaatne sissetõmmatav seadeldis, mis aktiveerub samaaegselt ukse avanemis- ja sulgemisprotsessiga.

(2) Ületussild on sõidukisse ukselävega võimalikult samale tasandile ehitatud täisautomaatne sissetõmmatav seadeldis, mis aktiveerub samaaegselt ukse avanemis- ja sulgemisprotsessiga.

(3) Kui liigutatav aste ulatub kaugemale, kui gabariite käsitlevad eeskirjad lubavad, peab rong astme eendumise hetkel seisma.

(4) Liigutatav aste või ületussild peavad lõplikult eenduma enne, kui ukse avanemine võimaldab reisijatel astet ületada, ning vastupidi: aste või ületussild võivad hakata sisse tõmbuma ainult juhul, kui reisijatel ei ole enam võimalik rongi siseneda ega sealt väljuda.

(5) Liigutatavad astmed ja ületussillad peavad vastama punkti 5.3.2.8 nõuetele.

4.2.2.12.2. Rongis asuv kaldtee

(1) Rongis asuv kaldtee on seade, mis asetseb sõiduki ukseläve ja ooteplatvormi vahel. See võib olla manuaalne, poolautomaatne või automaatne.

(2) Rongis asuvad kaldteed peavad vastama punkti 5.3.2.9 nõuetele.

4.2.2.12.3. Rongis asuv tõstuk

(1) Rongis asuv tõstuk on sõiduki ukseava sisse ehitatud seadeldis, mis peab olema võimeline ületama suurima kõrgusevahe sõiduki põrandapinna ning ooteplatvormi vahel.

(2) Kui tõstuk on hoiuasendis, peab ukseava vähim kasutatav laius vastama punktis 4.2.2.3.2 sätestatule.

(3) Rongis asuvad tõstukid peavad vastama punkti 5.3.2.10 nõuetele.

4.3. Liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

4.3.1. Taristu allsüsteemi liidesed







Tabel 10 Taristu allsüsteemi liides Taristu allsüsteemi liides Piiratud liikumisvõimega inimeste KTK Taristu KTK Parameeter Punkt Parameeter Punkt Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus 4.2.2.11 Ooteplatvormid 4.2.9 Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetuse erijuhud 7.3.2.6 Ooteplatvormide erijuhud 7.7

4.3.2. Veeremi allsüsteemi liidesed







Tabel 11 Veeremi allsüsteemi liides Veeremi allsüsteemi liides Piiratud liikumisvõimega inimeste KTK Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK Parameeter Punkt Parameeter Punkt Veeremi allsüsteem 4.2.2 Reisijatega seotud punktid 4.2.5

4.3.3. Reisijaveoteenuste telemaatiliste rakenduste allsüsteemi liidesed







Tabel 12 Reisijaveoteenuste telemaatiliste rakenduste allsüsteemi liides Reisijateveoteenuste telemaatiliste rakenduste allsüsteemi liides Piiratud liikumisvõimega inimeste KTK Reisijateveoteenuste telemaatiliste rakenduste KTK Parameeter Punkt Parameeter Punkt Juurdepääs jaamale Abi rongi sisenemisel ja rongist väljumisel 4.4.1 Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste vedu ja abistamist käsitleva teabe käitlemine 4.2.6 Abistamine rongi sisenemisel ja rongist väljumisel 4.4.2 Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste vedu ja abistamist käsitleva teabe käitlemine 4.2.6 Juurdepääs ja broneerimine 4.4.2 Kättesaadavuse/broneerimisega seotud päringute käitlemine 4.2.9 Visuaalne teave 4.2.1.10 Teabe esitamine jaamapiirkonnas 4.2.12 Heliteadaanded 4.2.1.11 Teabe esitamine jaamapiirkonnas 4.2.12 Kliendiinfo 4.2.2.7 Teabe esitamine veeremiüksuse piirkonnas 4.2.13

4.4. Käituseeskirjad

Järgmised käituseeskirjad ei ole allsüsteemide hindamise osa.

Käesolevas KTKs ei täpsusta käituseeskirju evakueerimise puhul ohtlikes olukordades, vaid ainult tehnilisi nõudeid. Taristu ja veeremi tehniliste nõuete eesmärk on hõlbustada kõigi, ka puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste evakueerimist.

4.4.1. Taristu allsüsteem

3. jaos esitatud oluliste nõuete kontekstis on puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuvõimalustega seotud taristu allsüsteemi käituseeskirjad järgmised.

— Üldosa — Raudteetaristu-ettevõtjal või jaamaülemal on kirjalikud eeskirjad, et tagada kooskõlas käesoleva KTKga kõigi puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate taristule kogu jaama lahtioleku ajal. Lisaks peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses nende raudteeveo-ettevõtjate eeskirjadega, kes soovivad rajatisi kasutada (vt punkt 4.4.2). Kõnealust korda rakendatakse personali suhtes vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Taristueeskirjad hõlmavad järgmisi käituseeskirju, kuid ei ole nendega piiritletud.

— Juurdepääs jaamale — Käituseeskirjadega tuleb tagada, et teave kõigi jaamade juurdepääsutaseme kohta on vabalt kättesaadav.

— Personalita jaamad — piletimüük nägemispuudega inimestele — Tuleb koostada ja rakendada käituseeskirju ilma personalita jaamade suhtes, kus pileteid müüvad automaadid (vt punkt 4.2.1.8). Sel juhul peab alati olema tagatud alternatiivse piletimüügiviisi olemasolu, mida saaksid kasutada nägemispuudega inimesed (näiteks võimalus osta pilet rongist või sihtjaamast).

— Piletikontroll — pöördväravad — Kui piletikontrollis kasutatakse pöördväravaid, tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele võimaldatakse sellistest kontrollpunktidest läbipääs värava kõrvalt. Selline erijuurdepääs on mõeldud ratastoolikasutajatele ning see võib olla automaatselt kontrollitav või kontrollib seda personal.

— Valgustus ooteplatvormidel — Kui rongi ei ole oodata, võib ooteplatvormidel valgustuse välja lülitada.

— Visuaalne teave ja heliteadaanded — kooskõla saavutamine — Rakendada tuleb käituseeskirju, et tagada kooskõla olulise visuaalse teabe ning heliteadaannete vahel (vt punktid 4.2.1.10 ja 4.2.1.11). Teadaandeid edastav personal peab järgima standardset korda, et tagada olulise teabe täielik kooskõla. — Reklaame ei tohi ühitada teejuhistega. —

Märkus. Üldist teavet ühistransporditeenuste kohta ei käsitata käesoleva punkti tähenduses reklaamina.

— Reisijate helisignaalinfosüsteem — Kui jaamas ei edastata valjuhääldi kaudu olulisi heliteadaandeid (vt punkt 4.2.1.11), tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt tagatakse alternatiivse infosüsteemi olemasolu, mille kaudu reisijad saavad sama teavet heliteadaannete kujul (näiteks personaliga või automaatne telefoniinfoteenus).

— Ooteplatvorm — ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala — Raudteeveo-ettevõtja ja raudteetaristu-ettevõtja või jaamaülem peavad koos määratlema selle piirkonna või need piirkonnad ooteplatvormil, kus kõnealuseid vahendeid tõenäoliselt kasutatakse, võttes arvesse muutusi rongi koosseisus. — Käituseeskirju tuleb võimaluse korral rakendada rongi peatuskoha määramiseks vastavalt kõnealuse piirkonna või kõnealuste piirkondade asukohale.

— Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus — Käituseeskirju rakendatakse seoses rongile mineku abivahendite jaamapersonali poolse käitamisega (vt punkt 4.2.1.14). — Käituseeskirju rakendatakse seoses personali käitatava teisaldatava ratastoolitõstukite ohutuspiirdega (vt punkt 4.2.1.14). — Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada personali võime ohutult käitada pealesõiduteid, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning paigutada (vt punkt 4.2.1.14).

— Abi rongi sisenemisel ja rongist väljumisel — Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada personali teadlikkus sellest, et puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning personal peab vajaduse korral tagama sellise abi osutamise. — Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse abi määruses (EÜ) nr 1371/2007 ( 4 ).sätestatud tingimustel.

— Järelevalvega raudteeületuskoht — Kui ette on nähtud järelevalvega raudteeületuskohtade olemasolu, on käituseeskirjade rakendamise eesmärk tagada, et järelevalvega raudteeületuskohtade personal osutaks puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele vajalikku abi, sealhulgas annaks märku, millal on ülekäik ohutu.

4.4.2. Veeremi allsüsteem

3. jaos esitatud oluliste nõuete kontekstis on puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga seotud veeremi allsüsteemi käituseeskirjad järgmised.

— Üldosa — Raudteeveo-ettevõtjal on kirjalikud eeskirjad, et tagada kooskõlas käesoleva KTK tehniliste nõuetega juurdepääs reisijate veeremile kogu jaama lahtioleku ajal. Lisaks peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses raudteetaristu-ettevõtja või jaamaülema eeskirjadega (vt punkt 4.4.1). Kõnealuseid eeskirju rakendatakse personali suhtes vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Veeremi eeskirjad hõlmavad järgmisi käituseeskirju, kuid ei ole nendega piiritletud.

— Juurdepääs eelisõigusistmetele ning nende broneerimine — Eelisõigusistmena määratletud istmed võivad olla: i) broneerimata ja ii) broneeritud (vt punkt 4.2.2.1.2). Neist esimese puhul on käituseeskirjad suunatud teistele reisijatele (st märgistuse tagamine), paludes neil kindlaks teha, et nimetatud istekohtade puhul antakse eelisõigus kõigile puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele, kellel on õigus neid istmeid kasutada, ning et hõivatud eelisõigusistmed vajaduse korral vabastatakse. Teisel juhul rakendab käituseeskirju raudteeveo-ettevõtja, et tagada piletite broneerimissüsteemi õiglane toimimine seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestega. Selliste eeskirjadega tagatakse, et eelisõigusistmed on algselt broneerimiseks kättesaadavad vaid puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele kuni kindlaksmääratud ajani enne rongi lahkumist. Pärast kindlaksmääratud aega tehakse eelisõigusistmed kättesaadavaks kõigile reisijatele, sealhulgas puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele.

— Juhtkoerte transport — Käituseeskirjadega tuleb tagada, et juhtkoeraga reisivad puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed ei peaks pileti eest juurde maksma.

— Juurdepääs ratastoolikohtadele ning nende broneerimine — Eeskirjad eelisõigusistmetele ning nende broneerimisele kehtivad ka ratastoolikohtade puhul, nii et ainult ratastoolikasutajatel on eelisõigus. Lisaks tagavad käituseeskirjad i) broneerimata või ii) broneeritud istekohtade olemasolu puudega või piiratud liikumisvõimega inimesega koos reisivale (täieliku liikumisvõimega) inimesele kohe ratastoolikoha kõrval või selle vastas.

— Juurdepääs universaalsetele magamiskupeedele ja nende broneerimine — Eeskirjad eelisõigusistmete ja nende broneerimise kohta kehtivad ka universaalsete magamiskupeede puhul (vt punkt 4.2.2.10). Käituseeskirjad ei võimalda siiski universaalsete magamiskupeede kasutamist ilma eelneva broneerimiseta (st eelnev broneering on alati vajalik).

— Välisuste aktiveerimine rongipersonali poolt — Käituseeskirju tuleb rakendada seoses välisuste aktiveerimisega rongipersonali poolt, et tagada kõigi reisijate, sealhulgas puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste ohutus (vt punkt 4.2.2.3.2).

— Abi kutsumise seade ratastoolikohal, universaaltualettruumides või ratastooliga juurdepääsetavates magamiskohtades — Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada rongipersonali vajalik reageerimine ja tegutsemine abi kutsumise seadme aktiveerimise korral (vt punktid 4.2.2.2, 4.2.2.5 ja 4.2.2.10). Reageering ja tegutsemisviis sõltub sellest, kust abikutse tuleb.

— Helilised ohutusjuhised hädaolukorras — Käituseeskirju tuleb rakendada seoses reisijatele heliliste ohutusjuhiste edastamisega hädaolukorras (vt punkt 4.2.2.7.4). Eeskirjad hõlmavad ka juhiste iseloomu ning edastamist. — — Visuaalne ja helisignaalteave — reklaamikontroll — Andmed rongi liini või võrgu kohta peavad olema kättesaadavad (raudteeveo-ettevõtja peab otsustama, mil moel kõnealust teavet edastatakse). — Reklaame ei tohi ühitada teejuhistega. —

Märkus. Üldist teavet ühistransporditeenuste kohta ei käsitata käesoleva punkti tähenduses reklaamina. — Automaatsed teabesüsteemid — ebatäpse või eksitava teabe manuaalne parandamine — Käituseeskirjade rakendamisega tagatakse rongipersonali sobivus ja võime korrigeerida vigast automaatselt edastatud teavet (vt punkt 4.2.2.7). — Sihtpunkti ja järgmise peatuse teadustamise eeskirjad — Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada, et järgmine peatus teadustatakse mitte vähem kui kahe minuti jooksul enne vastavasse jaama jõudmist (vt punkt 4.2.2.7). — Rongi komplekteerimise eeskirjad, et võimaldada rongile mineku abivahendite kasutamist vastavalt ooteplatvormide korraldusele — Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on võtta arvesse muutusi rongi koosseisus, nii et ohutud alad ratastoolikasutajate rongi sisenemise abivahendite kasutamiseks oleks võimalik rongide peatuspaiga suhtes kindlaks määrata. — Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus — Käituseeskirju rakendatakse seoses rongile mineku abivahendite käitamisega rongi- ja jaamapersonali poolt. Käsitsi käitavate seadmete puhul tagavad eeskirjad, et nende käitamiseks peaks personal vaid minimaalselt füüsilist jõudu kasutama. Elektri jõul liikuvate abivahendite puhul tagavad eeskirjad elektrikatkestuse korral vahendi tõrkekindla käitamise. Rakendatakse käituseeskirju seoses rongi- või jaamapersonali käitatava teisaldatava ratastoolitõstukite ohutuspiirdega. — Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada rongi- ja jaamapersonali võime ohutult käitada pealesõiduteid, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning hoiustada. — Abi rongi sisenemisel ja rongist väljumisel — Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada personali teadlikkus selle kohta, et puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning et personal peab vajaduse korral tagama sellise abi osutamise. — Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse abi määruses (EÜ) nr 1371/2007 sätestatud tingimustel. —

Ooteplatvorm — ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala

Raudteeveo-ettevõtja ja raudteetaristu-ettevõtja või jaamaülem peavad koos määratlema selle piirkonna ooteplatvormil, kus kõnealuseid vahendeid tõenäoliselt kasutatakse, ning neil on vaja tõendada selle sobilikkust. Ala peab ühilduma olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub.

Eelneva põhjal tuleb nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatuskohta mõnes kohas veidi muuta.

Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt punkt 4.2.1.12), nii et rongide peatuspaika oleks võimalik rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala suhtes kindlaks määrata. — Liigutavate astmete käitamine hädaolukorras — Käituseeskirju rakendatakse ületussilla hoidmise suhtes või elektrikatkestuse korral käitamise suhtes. — KTKga ühilduvate ja mitteühilduvate veeremite toimimiskombinatsioonid — Rongi moodustamise korral ühilduvatest ja mitteühilduvatest veeremitest on käituseeskirjade rakendamise eesmärk tagada vähemalt kahe käesolevale KTK-le vastava ratastoolikoha olemasolu rongis. Kui rongis on olemas tualettruumid, tuleb tagada ratastoolikasutajate juurdepääs universaaltualettruumile. — Selliste veeremikombinatsioonide puhul peab olema kehtestatud kord visuaalse ja helisignaalteabe edastamise tagamiseks kõigis sõidukites. — On lubatud, et selliste kombinatsioonide puhul ei pruugi muutuva teabe süsteemid ja ratastoolikohtades/universaaltualettruumides/ratastoolidele juurdepääsetavates magamiskohtades asuvad abi kutsumise süsteemid täielikult toimida. — Rongide komplekteerimine eraldiseisvatest käesoleva KTKga ühilduvatest sõidukitest — Kui rong moodustatakse vastavalt punktile 6.2.7 individuaalselt hinnatud veeremiüksustest, on käituseeskirjade rakendamise eesmärk tagada, et terve rong vastaks käesoleva KTK punktile 4.2.

4.4.3. Varustamine abivahenditega rongile minekuks ja abistamine

Vastutav raudteetaristu-ettevõtja või jaamaülem ja raudteeveo-ettevõtja peavad kokku leppima rongile mineku abivahendite tagamise ja halduse suhtes ning abistamise ja alternatiivsete transpordivahendite suhtes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1371/2007, et määrata kindlaks, milline osaline vastutab rongile mineku abivahendite ning alternatiivsete transpordivahendite käitamise eest. Raudteetaristu-ettevõtja (või jaamaülem(ad)) ja raudteeveo-ettevõtjad tagavad, et nende kokku lepitud kohustuste jagamine on kõige mõistlikum üldine lahendus.

Selliste kokkulepetega määratakse kindlaks

— ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendeid käitab raudteetaristu-ettevõtja või jaamaülem, ning veerem, mille puhul neid kasutatakse;

— ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendeid käitab raudteeveo-ettevõtja, ning veerem, mille puhul neid kasutatakse;

— veerem, mille puhul raudteeveo-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning neid käitama, ning ooteplatvorm, kus neid kasutatakse;

— veerem, mille puhul raudteeveo-ettevõtja tagab rongile mineku abivahendite olemasolu ning mida raudteetaristu-ettevõtja või jaamaülem käitab, ning ooteplatvormid, kus seda kasutatakse;

— tingimused alternatiivsete transpordivahendite olemasolu tagamiseks, kui — — ooteplatvormile ei vii takistusteta teed või — ooteplatvormi ja veeremi vahelise rongile mineku abivahendi käitamisel ei ole võimalik abistada.

4.5. Hoolduseeskirjad

4.5.1. Taristu allsüsteem

Raudteetaristu-ettevõtjal või jaamaülemal peavad olema eeskirjad, mis hõlmavad puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele täiendava abi osutamist nende kasutatavate abivahendite hoolduse, asendamise või parandamise korral.

4.5.2. Veeremi allsüsteem

Kui puuetega või piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks mõeldud seadmed on puudulikud (see hõlmab ka kombatavaid silte), peab raudteeveo-ettevõtja tagama kõnealuse seadme parandamise või asendamise kuue tööpäeva jooksul veast teatamise hetkest.

4.6. Kutsekvalifikatsioon

Käesoleva KTK taristu või veeremi allsüsteemi toimimiseks ja hoolduseks vajalik personali kutsekvalifikatsioon vastavalt tehnilisele kohaldamisalale, nagu on määratletud punktis 1.1, ning vastavalt punktis 4.4 esitatud käituseeskirjade loetelule, on järgmine.

Sellise personali erialane ettevalmistus, kelle ülesandeks on rongide saatmine, jaamas reisijatele teenuste ja abi osutamine ning piletite müük, peab hõlmama invaliidsuse ja võrdõiguslikkuse küsimusi ning kõigi puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste erivajadusi.

Taristu või veeremi hooldamise ja nende toimimise eest vastutavate inseneride ja juhatajate erialane ettevalmistus peab hõlmama puuetealase teadlikkuse ja võrdõiguslikkuse teemat ning kõigi puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste erivajadusi.

4.7. Töötervishoid ja tööohutus

Käesolevas KTKs ei esitata personalile töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas nõudmisi seoses taristu ja veeremi allsüsteemi toimimisega ega ka käesoleva KTK rakendamisega.

4.8. Taristu- ja veeremiregistrid

4.8.1. Taristuregister

Raudteetaristu registrisse kantava taristu näitajad on loetletud komisjoni rakendusotsuses 2011/633/EL ( 5 ).

4.8.2. Veeremiregister

Lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse kantavad veeremi näitajad on loetletud komisjoni rakendusotsuses 2011/665/EL ( 6 ).

5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1. Mõiste

Direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punkti f tähenduses on koostalitluse komponent „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub”. Mõiste „komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara.

5.2. Uuenduslikud lahendused

Nagu käesoleva KTK punktis 4.1 on sätestatud, võivad uuenduslikud lahendused nõuda uut kirjeldust ja/või uusi hindamismeetodeid. Need kirjeldused ja hindamismeetodid töötatakse välja määruse artiklis 6 kirjeldatud protsessi käigus.

5.3. Komponentide loetelu ja kirjeldus

Koostalitluse komponente hõlmavad direktiivi 2008/57/EÜ asjaomased sätted ning nende loetelu on järgmine.

5.3.1. Taristu

Taristu koostalitluse komponendina määratletakse järgmised elemendid.

5.3.1.1. Infotablood

(1) Infotabloode suurus võimaldab kuvada eri jaamade nimesid või kirjalikke teateid. Iga jaama nimi või teade püsib infotablool vähemalt kaks sekundit.

(2) Kui kasutatakse keritavat infotablood (horisontaalset või vertikaalset), siis esitatakse iga täielikku sõna vähemalt kahe sekundi jooksul ning horisontaalse kerimise kiirus ei ole suurem kui kuus märki sekundis.

(3) Kasutuspiirkonna infotabloode projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat nägemiskaugust, kasutades järgmist valemit:

lugemiskaugus millimeetrites jagatud 250ga = kirja suurus (näiteks 10 000 mm/250 = 40 mm).

5.3.1.2. Ooteplatvormil asuvad kaldteed

(1) Kasutuspiirkonna kaldteede projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat vertikaalset tühimikku, mida nende abil saab ületada kõige rohkem 18 % kalde korral.

(2) Kaldteed peavad mahutama M liites kirjeldatud näitajatega ratastooli.

(3) Kaldtee talub vähemalt 300 kg suurust raskust, asetatuna seadeldise keskele ja jaotatuna 660 x 660 mm suurusele pinnale.

(4) Kui kaldtee töötab elektriga, peab abivahendit saama elektrikatkestuse korral käsitsi juhtida.

(5) Kaldtee pind peab olema libisemiskindel ja selle kasutatav puhaslaius peab olema vähemalt 760 mm.

(6) Vähem kui 1 000 mm puhaslaiusega kaldteedel on mõlemal küljel kõrgendatud ääred, et takistada piiratud liikumisvõimega inimeste ratastega abivahendite üle ääre libisemist.

(7) Kaldtee mõlemas otsas asuvad toed tuleb kaldlihvida ning need ei tohi olla kõrgemad kui 20 mm. Neil peavad olema kontrastses värvitoonis hoiatavad triibud.

(8) Kaldteel peab olema mehhanism seadeldise turvaliseks kinnitamiseks, et see rongile sisenemisel või rongilt väljumisel paigast ei liiguks.

(9) Kaldteel peavad olema kontrastses värvitoonis märgistused.

5.3.1.3. Ooteplatvormil asuvad tõstukid

(1) Kasutuspiirkonna tõstukite projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat vertikaalset tühimikku, mida nende abil saab ületada.

(2) Tõstukid peavad mahutama M liites kirjeldatud näitajatega ratastooli.

(3) Tõstukid peavad taluma vähemalt 300 kg suurust raskust, asetatuna seadeldise keskele ja jaotatuna 660 x 660 mm suurusele pinnale.

(4) Tõstukiplatvormi pind peab olema libisemiskindel.

(5) Põrandapinnal peab tõstuki platvormi puhaslaius olema vähemalt 800 mm ja pikkus 1 200 mm. M liite kohaselt peab tõstuki platvormi kohal alates 100 mm kõrgusest olema jalgade jaoks täiendavalt 50 mm, arvestades ratastoolikasutaja liikumissuunda rongile või sealt maha.

(6) Tõstuki platvormi ja vaguni põranda vahelist tühimikku ületava ületussilla laius peab olema vähemalt 760 mm.

(7) Olemasolu korral tuleb kõiki tõstuki juhtseadmeid selle maapinnale laskmiseks, ülestõstmiseks ja seiskamiseks pidevalt käsitsi käitada ning võimalik ei tohi olla ebakorrektne tõstmine, kui tõstuki platvorm on hõivatud.

(8) Kui tõstukist kaob elekter, peab tõstukit olema võimalik käitada, lasta tõstukis olev inimene maapinnale ning tõsta ja paigutada tühi tõstuk oma kohale.

(9) Ükski tõstuki platvormi osa ei tohi liikuda kiirusel, mis ületab 150 mm sekundis tõstuki reisija allalaskmise ja ülestõstmise ajal, ning ei tohi ületada 600 mm sekundis tõstuki käitamise või paigutamise ajal (välja arvatud juhul, kui seda tehakse käsitsi).

(10) Suurim lubatud tõstuki horisontaalne ja vertikaalne kiirendus ajal, mil tõstuk on hõivatud, on 0,3 g.

(11) Tõstuki platvorm peab olema varustatud piiretega, et ennetada ratastooli rataste veeremist üle tõstuki platvormi tõstuki töötamise ajal.

(12) Sisseehitatud või eemaldatav piire peab takistama ratastooli veeremist üle sõidukile kõige lähemal asuva serva kuni hetkeni, mil tõstuk on lõplikus ülestõstetud asendis.

(13) Tõstuki platvormi kõigil külgedel, mis ulatuvad ülestõstetud asendis üle sõiduki, peavad olema vähemalt 25 mm kõrgused piirded. Sellised piirded ei takista vahekäiku või sellest välja manööverdamist.

(14) Pealesõiduserva piirde (välimise piirde) puhul, mis toimib tõstuki maapinnatasandil olles pealesõiduteena, piisab sellest, kui see on üles tõstetud või suletud, või peab paigaldama lisasüsteemi, et takistada elektriratastooli veeremist üle selle piirde või sellele otsa.

(15) Ratastool võib tõstukil olla nii suunaga välja- kui ka sissepoole.

(16) Tõstukil peavad olema kontrastses värvitoonis märgistused.

5.3.2. Veerem

Veeremi koostalitluse komponendina määratletakse järgmised elemendid.

5.3.2.1. Ukse juhtseadme liides

(1) Ukse juhtseadme puhul peab olema kas seadme peal või ümber oleva visuaalse märgistuse abil võimalik aru saada, et see on aktiveeritud, ning seda peab saama käitada käega surudes, milleks vajalik jõud ei tohi ületada 15 njuutonit.

(2) Seadeldist peab olema võimalik ära tunda seda puudutades (nt kombatavad märgid) ning märgistus peab viitama tegevusele.

5.3.2.2. Tava- ja universaalsed tualettruumid: ühisnäitajad

(1) Tualettruumi välis- või siseküljel asuva uksekäepideme, luku või uksejuhtseadme kese peab paiknema vähemalt 800 mm ja mitte üle 1 100 mm kõrgusel tualettruumi ukselävest.

(2) Kui uks on lukustatud, peab sellest märku andma nii visuaalne kui ka kombatav märgistus (või helisignaal) nii tualettruumis sees kui ka väljaspool.

(3) Kõigi tualettruumi sisemuses asuvate uksejuhtseadmete ja muu sisustuse (välja arvatud mähkimislauad ja abi kutsumise seadmed) toimimiseks vajalik jõud ei tohi ületada 20 njuutonit.

(4) Kõik juhtseadmed, sealhulgas loputussüsteem, peavad olema kontrastsed oma taustaga ning neid peab olema võimalik puudutades ära tunda.

(5) Iga juhtseadme käitamiseks tuleb tagada selget ja täpset teavet edastavate siltide olemasolu, kasutades piktogramme, ning sildid peavad olema kombatavad.

(6) Prill-laud ja WC-poti kaas ning kõik käsipuud peavad olema kontrastsed taustaga.

5.3.2.3. Tavatualettruum

(1) Tavatualettruum ei ole kavandatud juurdepääsetavana ratastoolikasutajale.

(2) Ukse kasutatav laius peab olema vähemalt 500 mm.

(3) WC-poti ja kraanikausi kõrvale peavad olema paigaldatud vertikaalne ja/või horisontaalne käsipuu, nagu on nõutud punktis 4.2.2.9.

5.3.2.4. Universaaltualettruum

(1) Universaaltualettruum on tualettruum, mis on projekteeritud nii, et seda saaksid kasutada kõik reisijad, sealhulgas puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimesed.

(2) Universaaltualettruumi kasutusala määratletakse selle hindamiseks kasutatava meetodiga (A või B vastavalt punktile 6.1.3.1).

(3) Tualettruumi ukse puhaslaius peab olema vähemalt 800 mm. Kui uks on automaatne või poolautomaatne, peab olema seda võimalik osaliselt avada, et ratastoolikasutaja abiline saaks tualettruumist lahkuda ja sinna naasta.

(4) Ukse välimine külg peab olema tähistatud sildiga, mis on kooskõlas N liitega.

(5) Tualettruumis peab olema piisavalt ruumi M liites määratletud ratastooli manööverdamiseks asendisse, mis võimaldab ratastoolikasutajal nii küljelt kui ka diagonaalselt WC-potile liikuda.

(6) WC-poti ees peab olema vähemalt 700 mm vaba ruumi, mis järgib WC-poti kuju.

(7) WC-poti mõlemal küljel peab olema horisontaalne käsipuu, mis vastab punkti 4.2.2.9 nõuetele ning ulatub vähemalt WC-poti eesmise servani.

(8) Ratastooliga juurdepääsetaval küljel peab käsipuu olema liigendatud viisil, mis võimaldab ratastoolikasutajal takistusteta liikuda WC-potile ja tagasi.

(9) Prill-laua kõrgus peab allalastud asendis olema 450–500 mm kõrgusel põrandapinnast.

(10) Kõik mugavused peavad olema ratastoolikasutajale kergesti kättesaadavad.

(11) Tualettruumi kabiinis peab olema vähemalt kaks abi kutsumise seadet, mis kasutamise korral teavitavad inimest, kes saab asjakohaselt tegutseda; ei ole nõutav suhtluse alustamine.

(12) Abi kutsumise seadme liides peab vastama punktis 5.3.2.6 kirjeldatule.

(13) Üks abi kutsumise seade peab asuma põrandast mitte kõrgemal kui 450 mm, mõõdetuna vertikaalselt põrandapinnast seadme keskmeni. See peab asetsema nii, et põrandal lebav inimene selleni ulatuks.

(14) Teine abi kutsumise seade peab paiknema põrandast 800 – 1 100 mm kõrgusel, mõõdetuna vertikaalselt seadme keskmeni.

(15) Need kaks seadet peavad asetsema kabiini eri vertikaalpindadel, nii et nendeni oleks võimalik ulatuda mitmest eri asendist.

(16) Abi kutsumise seadmed peavad eristuma kõigist muudest tualettruumis asuvatest seadmetest, olema teist värvi kui muud seadmed ning kontrastses värvitoonis oma taustaga.

(17) Mähkimislaua olemasolu korral peab selle kõrgus kasutamisasendis olema 800 – 1 000 mm põrandapinnast.

5.3.2.5. Mähkimislaud

(1) Mähkimislaua kasutatav pind peab olema vähemalt 500 mm lai ja 700 mm pikk.

(2) Mähkimislaud peab olema konstrueeritud nii, et imik sealt kogemata maha ei libiseks, sellel ei tohi olla teravaid servi ning selle kandejõud peab olema vähemalt 80 kg.

(3) Seda peab olema võimalik kokku panna ainult ühe käega, kasutades jõudu, mis ei ületa 25 njuutonit.

5.3.2.6. Abi kutsumise seadme liides

Abi kutsumise seade peab vastama järgmistele tingimustele:

(1) selle asukohale peab viitama silt, mille rohelisel või kollasel taustal (vastavalt A liite viitele 10) on valge sümbol, mis kujutab kellukest või telefoni; silt võib asuda surunupul, raami sees või eraldi piktogrammil;

(2) see võib hõlmata kombatavaid sümboleid;

(3) sellel peab olema visuaalne ja heliline märguanne kasutajale, et seade on aktiveeritud;

(4) see peab andma vajaduse korral seadme kasutamist käsitlevat lisateavet;

(5) seda peab olema võimalik aktiveerida käega, kasutades jõudu, mis ei ületa 30 njuutonit.

5.3.2.7. Sees ja väljas asuvad infotablood

(1) Iga jaama nimi (võib olla lühendatud) või teade peab püsima infotablool vähemalt kaks sekundit.

(2) Kui kasutatakse keritavat infotablood (horisontaalset või vertikaalset), siis esitatakse iga täielikku sõna vähemalt kahe sekundi jooksul ning horisontaalse kerimise kiirus ei tohi ületada keskmiselt kuut märki sekundis.

(3) Tekstides kasutatav kirjastiil peab olema kergesti loetav.

(4) Väljas asuvatel infotabloodel kasutatavad trükitähed ja numbrid peavad rongi eesotsas olema vähemalt 70 mm kõrgused ning rongi küljel 35 mm kõrgused.

(5) Kasutuspiirkonna sees asuvate infotabloode ja siltide projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat nägemiskaugust, kasutades järgmist valemit.







Tabel 13 Veeremisiseste infotabloode kasutuspiirkond Lugemiskaugus Trükitähtede ja numbrite kõrgus < 8 750 mm (lugemiskaugus/250) mm 8 750 — 10 000 mm 35 mm > 10 000 mm (lugemiskaugus/285) mm

5.3.2.8. Abivahendid rongile minekuks: liigutatavad astmed ja ületussillad

(1) Kasutusala liigutatava astme või ületussilla projekteerimisel ja hindamisel tuleb arvesse võtta ukseava laiust, kuhu see mahub.

(2) Seadme mehaaniline tugevus peab vastama A liite viite 11 kirjeldusele.

(3) Seadme stabiilsuse tagamiseks nii kasutus- kui ka puhkeasendis tuleb paigaldada so