Endelig rapport fra høringskonsulenten i sag nr. 71480 — Telenor

(2020/C 292/05)

Denne endelige rapport fra høringskonsulenten i sag nr. 71480 — Telenor — indsendes i overensstemmelse med artikel 16 i EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 442/12/KOL af 29. november 2012 om høringskonsulentens funktion og kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager (»høringskonsulentens funktion og kompetenceområde«).

Proceduren og det udkast til afgørelse, der skal forelægges det rådgivende udvalg, giver anledning til følgende bemærkninger.

1. Indledning

EFTA-Tilsynsmyndigheden (»ESA«) var i besiddelse af oplysninger, der indikerede, at Telenor Norge AS (1) kan have gjort brug af en praksis, som udgør misbrug af en dominerende stilling i henhold til artikel 54 i EØS-aftalen, og/eller kan have indgået aftaler eller været part i en samordnet praksis, der var i strid med artikel 53 i nævnte aftale.

Fra den 3. til 12. december 2012 gennemførte ESA's konkurrence- og statsstøtteafdeling (»CSA«) undersøgelser hos Telenor Norge AS samt hos moderselskabet Telenor ASA (samlet benævnt »Telenor«). Undersøgelsen af de data, der blev indsamlet fra Telenor, fortsatte hos ESA i Bruxelles fra den 12. til 14. marts 2013 under tilstedeværelse af repræsentanter fra Telenor.

Efterfølgende afholdt ESA og Telenor adskillige møder, herunder statusmøder, og udvekslede korrespondance. ESA udstedte anmodninger om oplysninger til Telenor og andre operatører på mobilmarkederne i Norge.

I forbindelse med sine undersøgelser udførte ESA en omfattende undersøgelse af Telenors adfærd på tre norske markeder: 1) markedet for engrossalg af mobiladgangs- og oprindelsestjenester, 2) markedet for mobilbredbåndstjenester til privatkunder og 3) markedet for mobilkommunikationstjenester til erhvervskunder.

Den 26. marts 2014 indledte ESA proceduren mod Telenor (hændelse nr. 697590; afgørelse nr. 135/14/KOL), i henhold til artikel 2, stk. 1, i kapitel III i protokol 4 til tilsyns- og domstolsaftalen, med henblik på at træffe en afgørelse i henhold til afsnit III i kapitel II i protokol 4 til tilsyns- og domstolsaftalen.

2. Skriftlig procedure

Den 1. februar 2016 vedtog ESA en klagepunktsmeddelelse rettet mod Telenor (dokument nr. 784362; afgørelse nr. 028/16/KOL. I klagepunktsmeddelelsen anførte ESA sin foreløbige holdning, at Telenor havde overtrådt artikel 54 i EØS-aftalen ved at anvende: 1) et prispres mellem engrossalgsprisen for adgangs- og oprindelsestjenester og den detailpris, der blev opkrævet af Telenor for mobilbredbåndstjenester til privatkunder i Norge fra januar 2008 og frem til slutningen af 2012 (»prispresmisbruget«) og 2) bindingsklausuler i Telenors detailkontrakter med erhvervs- og regeringskunder i Norge fra januar 2008 og frem til datoen for vedtagelsen af klagepunktsmeddelelsen (»bindingsmisbruget«).

Telenor blev anmodet om at besvare klagepunktsmeddelelsen senest den 11. april 2016. Efter anmodning herom fra Telenor (dokument nr. 796438) forlængede ESA fristen indtil den 25. april 2016 (dokument nr. 796492). Den 25. april 2016 besvarede Telenor klagepunktsmeddelelsen (dokument nr. 802028 og 802055).

3. Første mundtlige høring

I sit svar på klagepunktsmeddelelsen anmodede Telenor om en mundtlig høring i henhold til artikel 6, stk. 1, i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde. Før den mundtlige høring sendte ESA ved brev af 31. august 2016 en liste til Telenor med spørgsmål på baggrund af Telenors besvarelse af klagepunktsmeddelelsen (dokument nr. 815872). Den mundtlige høring fandt sted den 3. og 4. oktober 2016 i Bruxelles.

a) Deltagere

Til stede ved den mundtlige høring var repræsentanter fra Telenor og Telia. Telia fik tilladelse til at blive hørt som interesseret tredjepart (dokument nr. 807635). På vegne af ESA deltog repræsentanter fra CSA, Afdelingen for Juridiske og Generelle Anliggender samt (på høringens første dag) det ansvarlige medlem af kollegiet. Endvidere deltog det norske konkurrencetilsyn (Konkurransetilsynet) og de norske kommunikationsmyndigheder (Nasjonal Kommnikasjonsmyndighet, i det følgende »Nkom«), ved høringen.

b) Procedurespørgsmål

Efter at have gennemgået alle procedurespørgsmål, navnlig de anførte procedurespørgsmål i artikel 14, stk. 1, litra a)-d), i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde, nemlig:

— meddelelsen af dokumenter og aktindsigt

— tidsfrister for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen

— overholdelsen af retten til at blive hørt

— gennemførelsen af den mundtlige høring

bekræftede jeg i min foreløbige rapport af 21. november 2019 (dokument nr. 922733), at parternes processuelle rettigheder er blevet overholdt i denne sag. Dette understøttes yderligere af det faktum, at hverken Telenor eller Telia på noget tidspunkt før eller under den mundtlige høring anmodede høringskonsulenten om at revidere afgørelser truffet af ESA med hensyn til procedurespørgsmål.

c) Afholdelse af den mundtlige høring

For at undgå risikoen for unødige tidsbegrænsninger blev høringen afholdt over to dage på anmodning af Telenor. Høringen blev udelukkende afholdt på engelsk og blev optaget i henhold til artikel 14, stk. 8, i kapitel III i protokol 4 til tilsyns- og domstolsaftalen. Dele af den mundtlige høring fandt sted for lukkede døre som anført i artikel 13 i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde.

Den første dag var afsat til drøftelse af prispresmisbruget. Efter en kort introduktion fra høringskonsulenten fremsatte CSA sit synspunkt med hensyn til de påstande, som var anført i klagepunktsmeddelelsen. Repræsentanterne fra Telenor præsenterede deres synspunkter vedrørende prispresmisbruget. Telenors juridiske repræsentanter præsenterede derefter de vigtigste juridiske spørgsmål, navnlig med hensyn til vurdering af dominans, den manglende fravigelighed (nødvendigheden af at anvende Telenors netværk) og valget af aggregeringsniveauet for prisprestesten. Endvidere gav Telenors repræsentanter en præsentation af de vigtigste økonomiske aspekter af sagen, herunder navnlig påstanden om prispresmisbrug og klagepunktsmeddelelsens resultater vedrørende markedsdefinitioner og markedsandele. Hver præsentation blev fulgt op af en række spørgsmål fra forskellige embedsmænd hos CSA og blev behørigt besvaret af Telenors repræsentanter. Efterfølgende fik Telias repræsentanter mulighed for at komme med deres holdning til sagen. Den mundtlige præsentation havde mere fokus på faktuelle spørgsmål frem for juridiske spørgsmål, navnlig vedrørende markedsdefinitionerne for engrossalgs- og detailmarkederne, kapacitetsbegrænsninger og resultaterne i forhold til Telenors dominans.

Den anden dag var afsat til drøftelse af bindingsmisbruget. Igen gav CSA et overblik over påstandene i klagepunktsmeddelelsen, herunder årsagerne til ESA's foreløbige konklusion om, at bindingsordningerne udgjorde en form for misbrug samt CSA's argumentation vedrørende markedsdefinitioner og markedsdominans. Ligesom på høringens første dag gav Telenor en separat præsentation af alle fakta samt af de juridiske aspekter og de økonomiske virkninger af bindingsordningerne. Virksomhedsrepræsentanterne fra Telenor gav en detaljeret præsentation af udviklingen af erhvervskundesegmentet samt af bindingspraksis og forretningsrationalet bag. Under præsentationen af de juridiske aspekter forklarede Telenors repræsentanter deres synspunkt om, at resultaterne i klagepunktsmeddelelsen var præget af en misforståelse af, hvordan markederne og bindingsordningerne fungerer, herunder hvorfor ESA efter Telenors mening manglede at anerkende abonnementsbindingsaftalernes konkurrencefremmende natur. I den forbindelse forklarede Telenors repræsentanter, at ESA efter deres mening ikke havde dokumenteret, at bindingsordningerne med sandsynlighed havde en konkurrenceforvridende virkning. Endvidere gav Telenors repræsentanter en præsentation for lukkede døre om de forskellige kontraktordninger, som Telenor tilbød erhvervskunder. Efter mødet for lukkede døre uddybede Telia sin holdning til bindingsmisbruget. Telias præsentation fokuserede på spørgsmålet om markedsdefinitioner og Telenors dominans på detailhandelsmarkedet.

Jeg bekræftede i min foreløbige rapport af 21. november 2019 (dokument nr. 922733), at de mundtlige høringer havde givet Telenor og Telia tilstrækkelig mulighed for at fremsætte deres holdninger til ESA's foreløbige resultater i henhold til artikel 10, stk. 4, i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde.

4. Efterfølgende procedure

Efter den mundtlige høring sendte EAS yderligere anmodninger om oplysninger den 13. februar 2017 til Telia (dokument nr. 840673 og 1076450) og den 18. maj 2017 til TDC SA (»TDC«) (2) (dokument nr. 857212). Telia og TDC svarede henholdsvis den 14. marts 2017 (dokument nr. 847236, 847237, 1076156, 1076158, 847239, 847240, 847241, 847242, 847808, 847809, 847810, 847811, 847812, 847813, 847814, 847815, 847817, 847818, 847819, 847820, 847821, 847822, 847823, 847824 og 847825) og den 15. juni 2017 (dokument nr. 880377, 1076043, 1076044, 1076045, 1076046, 1076047, 1076049, 1076050, 1076051, 1076052, 1076053, 1076054 og 1076055). Den 12. oktober 2017 afholdt ESA et statusmøde med Telenor. På dette møde erklærede ESA sin hensigt om at vedtage en supplerende klagepunktsmeddelelse på baggrund af de yderligere oplysninger, den havde modtaget efter høringen.

5. Supplerende klagepunktsmeddelelse

Den 24. juni 2019 vedtog ESA en supplerende klagepunktsmeddelelse rettet mod Telenor (dokument nr. 1075321; afgørelse nr. 47/19/KOL). I den supplerende klagepunktmeddelelse forklarede ESA, at den for at prioritere havde besluttet at standse undersøgelserne af bindingsmisbruget. Den supplerende klagepunktsmeddelelse supplerede den oprindelige klagepunktsmeddelelse og skulle læses sammen med denne.

Telenor havde indtil den 13. august 2019 til at svare på den supplerende klagepunktsmeddelelse. Efter anmodning herom fra Telenor forlængede ESA fristen indtil den 20. august 2019 (dokument nr. 1078100). Telenor var uenig med den bevilligede forlængelse af tidsfristen og anmodede ved brev af 8. juli 2019 (dokument nr. 1079670) høringskonsulenten om at vurdere Telenors anmodning om, at der skulle bevilliges en forlængelse af tidsfristen indtil den 16. september 2019. Ved brev af 22. juli 2019 (dokument nr. 1079572) besluttede høringskonsulenten at forlænge tidsfristen indtil 2. september 2019 med henblik på at imødekomme det faktum, at Telenor ikke fik adgang til visse hoveddokumenter, der blev opbevaret i et datarum, før tretten dage efter Telenor modtog aktindsigts-DVD'en. Telenor besvarede den supplerende klagepunktsmeddelelse den 2. september 2019 (dokument nr. 1085650).

6. Anden mundtlige høring

I sit svar på den supplerende klagepunktsmeddelelse anmodede Telenor om en mundtlig høring i henhold til artikel 6, stk. 1, i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde. Den mundtlige høring fandt sted den 10. oktober 2019 i Bruxelles.

a) Deltagere

Til stede ved den mundtlige høring var repræsentanter fra Telenor. På vegne af ESA deltog repræsentanter fra CSA og Afdelingen for Juridiske og Generelle Anliggender i høringen. Endvidere deltog repræsentanter fra det norske konkurrencetilsyn (Konkurransetilsynet) og Nkom ved høringen. Telia anmodede ikke om at deltage i den mundtlige høring.

b) Procedurespørgsmål

Efter at have gennemgået alle procedurespørgsmål, navnlig de anførte procedurespørgsmål i artikel 14, stk. 1, litra a)-d), i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde, nemlig:

— meddelelsen af dokumenter og aktindsigt

— tidsfrister for besvarelse af den supplerende klagepunktsmeddelelse

— overholdelsen af retten til at blive hørt

— gennemførelsen af den mundtlige høring

bekræftede jeg i min foreløbige rapport af 21. november 2019 (dokument nr. 922733), at parternes processuelle rettigheder er blevet overholdt i denne sag. Dette understøttes yderligere af det faktum, at Telenor hverken før eller under den anden mundtlige høring anmodede mig om at revidere afgørelser truffet af ESA med hensyn til procedurespørgsmål med undtagelse af forlængelsen af tidsfristen for besvarelse af den supplerende klagepunktsmeddelelse, som blev løst på passende vis af høringskonsulenten (som forklaret i punkt 5, andet afsnit, ovenfor).

c) Afholdelse af den mundtlige høring

Den mundtlige høring varede én dag. Høringen blev udelukkende afholdt på engelsk og blev optaget i henhold til artikel 14, stk. 8, i kapitel III i protokol 4 til tilsyns- og domstolsaftalen. Alle dele af den mundtlige høring fandt sted for åbne døre.

Hele dagen var afsat til prispresmisbruget, som var emnet for den supplerende klagepunktsmeddelelse. Efter høringskonsulentens indledende bemærkninger fremsatte CSA sit synspunkt med hensyn til de påstande, som var anført i den supplerende klagepunktsmeddelelse. Den resterende taletid blev næsten udelukkende tildelt Telenor. Først fremsatte en repræsentant fra Telenor nogle generelle indledende bemærkninger og præsenterede Telenors syn på det påståede misbrug. Efterfølgende gav Telenors juridiske repræsentanter en præsentation af sagens procedurespørgsmål, der omhandlede Telenors ret til at blive hørt, bevisbyrde og visse metodespørgsmål. Med hensyn til Telenors ret til at blive hørt forklarede Telenor, at den supplerende klagepunktsmeddelelse ikke indeholdt kontekst eller analyser, og at Telenor derfor ikke modtog tilstrækkelige oplysninger til at kunne give et passende svar.

Dernæst gav Telenor en præsentation af den faktiske eller potentielle konkurrence i det relevante efterfølgende markedsled og derefter en anden præsentation af definitionen af det efterfølgende markedsled, hvor den sidste præsentation forklarede udviklingen af markedet for mobilt bredbånd til privatkunder i Norge og omhandlede visse juridiske argumenter. Efter frokostpausen præsenterede Telenors juridiske repræsentanter en prispresanalyse, der navnlig fokuserede på aggregeringsniveauet og en vurdering af virkningerne. Efterfølgende gav Telenors økonomiske rådgivere en præsentation af de økonomiske spørgsmål, der bl.a. omfattede markedsdefinition, aggregeringsniveau, virkninger, brug af Telias marginer samt modellerings- og metodespørgsmål.

Under høringen stillede CSA et par spørgsmål, som alle blev adresseret og besvaret af Telenor. Høringen blev afsluttet med nogle afsluttende bemærkninger fra Telenors repræsentanter, hvor de anmodede om, at Telenor skulle have mulighed for at overveje, om de ønskede at få mulighed for at komme med en skriftlig opfølgning på de spørgsmål, der måtte være opstået under høringen. Jeg accepterede denne anmodning og krævede, at Telenor senest den 16. oktober 2019 skulle angive, hvorvidt Telenor skønnede, at en skriftlig opfølgning på disse spørgsmål var nødvendig. Den 16. oktober 2019 informerede Telenor mig om, at de havde fundet det nødvendigt at indsende en skriftlig opfølgning på nogle af spørgsmålene, og at denne opfølgning ville blive indsendt senest den 25. oktober 2019. Jeg accepterede denne tidsfrist. Den 25. oktober 2019 indsendte Telenor skriftligt svar (dokument nr. 1093684) på to spørgsmål, der opstod under høringen, vedrørende: 1) data i mobiltelefoniplaner som en erstatning for selvstændige mobilbredbåndstjenester til privatkunder og 2) tjenesteudbydere som potentielle engrosleverandører.

Jeg gav i min foreløbige rapport af 21. november 2019 (dokument nr. 922733) min vurdering af, at den mundtlige høring havde givet Telenor tilstrækkelig mulighed for at fremsætte deres holdninger til ESA's foreløbige resultater i henhold til artikel 10, stk. 4, i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde.

Med hensyn til Telenors indsendte opfølgning på, at den supplerende klagepunktsmeddelelse ikke indeholdt kontekst eller analyser, og at Telenor dermed ikke fik tilstrækkelige oplysninger til at kunne give et passende svar, er min vurdering, at den supplerende klagepunktsmeddelelse indeholdt tilstrækkelig kontekst og analyser til, at Telenor kunne give et passende svar på den supplerende klagepunktsmeddelelse. Når ESA eksempelvis henviste til dokumenter som supplerende dokumentation til støtte for de foreløbige konklusioner, skete denne henvisning i en specifik kontekst med hensyn til et konkret emne, og de relevante dele i disse dokumenter til støtte for de foreløbige konklusioner blev identificeret.

7. Efterfølgende procedure

Den 7. november 2019 sendte EAS en anmodning om oplysninger til Telenor vedrørende interne og eksterne markedsundersøgelser, der blev foretaget af Telenor i perioden fra den 1. januar 2007 til den 30. september 2013 om mobildatatjenester i Norge (dokument nr. 1095066). Telenor besvarede denne anmodning om oplysninger den 15. november 2019 (dokument nr. 1097450) og indsendte kommentarer til de pågældende markedsundersøgelser den 10. december 2019 (dokument nr. 1103119).

Den 13. december 2019 blev der holdt et kort statustelefonmøde med Telenor.

Den 13. januar 2020 sendte ESA en anmodning om oplysninger (dokument nr. 1097871) til Nkom, hvor de anmodede om dokumenter og rapporter om undersøgelser udført af Nkom og/eller andre interessenter i perioden 2008 til 2012 og om oplysninger/præsentationer modtaget fra interessenter om substituerbarheden mellem mobilbredbåndstjenester og andre tjenester i perioden 2008 til 2012. Nkom besvarede denne anmodning om oplysninger den 20. januar 2020 (dokument nr. 1109079).

Under et statusmøde, der blev afholdt som videokonference den 12. februar 2020, blev Telenor informeret om, at ESA havde til hensigt at fremsende en sagsfremstillingsmeddelelse.

Den 27. februar 2020 fremsendte ESA en sagsfremstillingsmeddelelse til Telenor (dokument nr. 1110474), som dermed fik mulighed for at kommentere på: 1) allerede eksisterende beviser, som ikke udtrykkeligt var taget med i betragtning i klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse, men som ESA efter yderligere analyse af filen skønnede kunne være relevante til at understøtte de foreløbige konklusioner i klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse, 2) yderligere beviser, som ESA var blevet opmærksomme på efter vedtagelsen af den supplerende klagepunktsmeddelelse, og 3) følsomhedsberegninger som et robusthedstjek af Telias og Telenors engroskunders marginer.

Sammen med sagsfremstillingsmeddelelsen gav ESA Telenor adgang til alle dokumenter, der var inkluderet i filen efter udstedelsen af den supplerende klagepunktsmeddelelse. Da ESA i sagsfremstillingsmeddelelsen også gjorde brug af en begrænset mængde oplysninger, der var fortrolige i forhold til Telenor, fik Telenors eksterne rådgivere mulighed for at få adgang til disse fortrolige oplysninger via en datarumsprocedure. Telenor valgte imidlertid ikke at benytte sig af denne mulighed.

Den 23. marts 2020 besvarede Telenor sagsfremstillingsmeddelelsen (dokument nr. 1123012, 1133599, 1135608, 1133600 og 1133601).

Den 30. april 2020 fremsendte ESA en anmodning om oplysninger til Telenor med en anmodning om omsætningsrelaterede data (dokument nr. 1130626 og 1126651), og Telenor besvarede denne anmodning den 15. maj 2020 (dokument nr. 1133295, 1133296, 1133371 og 1133372).

Ved e-mail af 18. maj 2020 (dokument nr. 1133872) fremsendte ESA et spørgsmål til Telenor om de underliggende dokumenter vedrørende den tovejs dataprismulighed, der blev omtalt i Telenors svar på klagepunktsmeddelelsen. Telenor besvarede dette spørgsmål via e-mail den 25. maj 2020 (dokument nr. 1134573).

8. Udkastet til afgørelse

Omfanget af de overtrædelser, der blev identificeret i udkastet til afgørelse, som blev forelagt det rådgivende udvalg, er mindre end i den oprindelige klagepunktsmeddelelse.

Som forklaret ovenfor (i afsnit 2) anførtes i klagepunktsmeddelelsen ESA's oprindelige holdning, at Telenor havde overtrådt artikel 54 i EØS-aftalen ved at anvende: 1) et prispres mellem engrossalgsprisen for adgangs- og oprindelsestjenester og den detailpris, der blev opkrævet af Telenor for mobilbredbåndstjenester til privatkunder i Norge fra januar 2008 og frem til slutningen af 2012 og 2) bindingsklausuler i Telenors detailkontrakter med erhvervs- og regeringskunder i Norge fra januar 2008 og frem til datoen for vedtagelsen af klagepunktsmeddelelsen.

I den efterfølgende supplerende klagepunktsmeddelelse (se første afsnit i punkt 5 ovenfor) besluttede ESA for at prioritere at standse sine undersøgelser af det andet påståede misbrug som anført i klagepunktsmeddelelsen, dvs. bindingsklausulerne sammen med straffen for tidlig opsigelse på detailmarkedet i forbindelse med udbydelse af mobilkommunikationstjenester til erhvervskunder i Norge. Som følge heraf omfattede den supplerende klagepunktsmeddelelse udelukkende det påståede prispresmisbrug, der allerede var anført i klagepunktsmeddelelsen. Det er dette prispresmisbrug, som udkastet til afgørelse omhandler.

I udkastet til afgørelse finder ESA, at Telenor misbrugte sin dominerende stilling i henhold til definitionen i artikel 54 i EØS-aftalen ved at gennemtvinge et prispres mellem engrosmarkedet for mobiladgangs- og oprindelsestjenester på offentlige mobiltelefonnetværk og detailmarkedet for selvstændige mobilbredbåndstjenester til privatkunder i Norge fra og med den 1. januar 2008 og til og med den 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden«).

ESA identificerer i udkastet til afgørelse engrosmarkedet for mobiladgangs- og oprindelsestjenester på offentlige mobiltelefonnetværk i Norge som det relevante foregående markedsled og detailmarkedet for udbydelse af selvstændige mobilbredbåndstjenester til privatkunder i Norge som det relevante efterfølgende markedsled.

I udkastet til afgørelse konkluderer ESA, at Telenor havde en dominerende stilling på engrosmarkedet for mobiladgangs- og oprindelsestjenester på offentlige mobiltelefonnetværk i Norge i løbet af undersøgelsesperioden, og at Telenor i samme tidsrum havde en betydelig markedsstyrke på detailmarkedet for udbydelse af selvstændige mobilbredbåndstjenester til privatkunder i Norge.

ESA finder endvidere i sit udkast til afgørelse, at spændet i undersøgelsesperioden mellem på den ene side den pris, som Telenor opkrævede i det foregående markedsled hos konkurrenter for levering af engrossalg af mobiladgangs- og oprindelsestjenester på sine offentlige mobiltelefonnetværk, og på den anden side den pris, som Telenor opkrævede hos sine egne kunder i det efterfølgende markedsled for selvstændige mobilbredbåndstjenester til privatkunder i Norge, ikke gav en ligeværdig eller ligeså effektiv konkurrent, der var afhængig af disse engrossalgstjenester, mulighed for at konkurrere med Telenor i det efterfølgende markedsled uden at pådrage sig tab.

ESA finder derfor, at Telenor anvendte prispres på følgende kunder inden for mobiladgangs- og oprindelsestjenester på sit offentlige mobiltelefonnetværk: 1) Network Norway fra og med 1. august 2008 til og med 31. august 2010, 2) Ventelo fra og med 1. januar 2008 til og med 30. november 2010 og (3) tjenesteudbydere (»videreforhandlere«) fra og med 1. januar 2008 til og med 31. december 2012.

Med hensyn til disse tre overtrædelser er udkastet til afgørelse mindre omfattende end den oprindelige klagepunktsmeddelelse. I klagepunktsmeddelelsen konstaterede ESA et prispres med hensyn til Network Norway for en treårig periode fra januar 2008 til slutningen af 2010, hvilket nu i udkastet til afgørelse er begrænset til fra og med 1. august 2008 til og med 31. august 2010. For så vidt angår Ventelo henviste klagepunktsmeddelelsen til en periode på fem år fra januar 2008 til slutningen af 2012, hvorimod udkastet til afgørelse nu omfatter perioden fra og med 1. januar 2008 til og med 30. november 2010. Endvidere forfølger udkastet til afgørelse ikke længere spørgsmålet om prispres på Telenors engroskunde TDC, som det oprindeligt var tilfældet i klagepunktsmeddelelsen. I den supplerende klagepunktsmeddelelse fandt ESA med hensyn til TDC, at denne ikke var aktiv på markedet for privatkunder og ligeledes ikke havde planer om at trænge ind på dette marked i løbet af undersøgelsesperioden. TDC skulle derfor ikke anses for at være en faktisk eller potentiel konkurrent i det relevante efterfølgende markedsled i denne periode. Som følge heraf er TDC ikke længere en del af ESA's undersøgelser af prispres.

I udkastet til afgørelse konkluderer ESA endvidere, at prispresset kunne have en konkurrenceforvridende virkning på det relevante detailmarked, og at Telenors adfærd ikke kunne begrundes objektivt.

Alle ovennævnte resultater i udkastet til afgørelse svarer til de klagepunkter, der allerede var omfattet af klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse, hvilket også blev suppleret af sagsfremstillingsmeddelelsen. Udkastet til afgørelse er baseret på samme relevante geografiske markeder og produktmarkeder på det foregående og efterfølgende niveau som anført i klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse. Med hensyn til prispresmisbruget ligger undersøgelsesperioden inden for de omtalte perioder i klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse og er nu mindre omfattende end tidligere (som forklaret ovenfor). Endvidere konkluderer ESA, at Telenor misbrugte sin dominerende stilling ved at udøve prispres med hensyn til Network Norway, Ventelo og tjenesteudbydere, hvilket udgør tre separate overtrædelser af artikel 54 i EØS-aftalen. Disse tre separate overtrædelser blev identificeret i klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse samt suppleret af sagsfremstillingsmeddelelsen.

Efter min mening og i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i høringskonsulentens funktion og kompetenceområde omhandler udkastet til afgørelse kun klagepunkter, som Telenor har haft mulighed for at fremsætte bemærkninger til.

9. Konklusion

I lyset af ovenstående mener jeg, at den effektive udøvelse af de processuelle rettigheder, herunder retten til at blive hørt, hos modtagerne af dette udkast til afgørelse er blevet overholdt i alle faser af proceduren.

Bruxelles, 3. juni 2020. Michael SÁNCHEZ RYDELSKI Høringskonsulent

(1) Inklusive den juridiske forgænger Telenor Mobil AS.

(2) TDC SA er en dansk udbyder af telekommunikationstjenester.