EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

nr. 263/02/KOL

af 18. december 2002

om den seksogtredivte ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved indføjelse af et nyt kapitel 26A: Multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN —

SOM HENVISER TIL aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 61 til 63,

SOM HENVISER TIL aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (2), særlig artikel 24 og artikel 1 i protokol nr. 3 til denne aftale,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 24 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal sætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte i kraft,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal udstede meddelelser og retningslinjer for sager, der er behandlet i EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, eller hvis EFTA-Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,

SOM ERINDRER OM de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte (3), som EFTA-Tilsynsmyndigheden vedtog den 19. januar 1994 (4), navnlig bestemmelserne i kapitel 26 (Multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter),

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Europa-Kommissionen den 7. marts 2002 vedtog en ny meddelelse (5), hvori man fastslog de principper, der vil ligge til grund for en vurdering af, hvorvidt regionalstøtte til store investeringsprojekter er forenelig med traktatens bestemmelser.

SOM TAGER I BETRAGTNING, at nævnte meddelelse også er relevant for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at der skal sikres en ensartet anvendelse af statsstøttereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til punkt II under overskriften »GENERELT« i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen efter høring med Europa-Kommissionen skal vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager, for at opretholde lige konkurrencevilkår,

SOM HAR HØRT Europa-Kommissionen,

SOM ERINDRER OM, at EFTA-Tilsynsmyndigheden har hørt EFTA-staterne om spørgsmålet på et multilateralt møde den 19. oktober 2001 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Retningslinjerne for statsstøtte ændres ved indføjelse af et nyt kapitel 26A: Multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter ved den tekst, der er indeholdt i bilag I til denne afgørelse.

EFTA-staterne underrettes om denne afgørelse ved brev sammen med en kopi af afgørelsen med bilag I. EFTA-staterne anmodes om, at de inden for 20 hverdage meddeler deres tilslutning til de foreslåede foranstaltninger, der er fastlagt i bilag I, jf. også punkt 26A.9 i bilag I.

(1) I det følgende benævnt EØS-aftalen.

(2) I det følgende benævnt aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.

(3) I det følgende benævnt »retningslinjerne for statsstøtte«.

(4) Oprindelig offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994, EØS-tillæg nr. 32.

(5) EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8.

BILAG

»26A. MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER FOR REGIONALSTØTTE TIL STORE INVESTERINGSPROJEKTER 26A.1. 1. INDLEDNING: FORANSTALTNINGENS ANVENDELSESOMRÅDE (1) Den 4. november 1998 vedtog Kommissionen multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (1). De multisektorale rammebestemmelser fandt anvendelse fra den 1 januar 1999 i første omgang for en treårig forsøgsperiode. Varigheden blev i 2001 forlænget indtil den 31. december 2002. (2) Disse rammebestemmelser gælder kun regionalstøtte, som defineret i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (2), som skal fremme initialinvesteringer, herunder jobskabelse i forbindelse med initialinvesteringer på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a) og c). Rammebestemmelserne berører ikke vurderingen af støtteforslag på grundlag af andre af EØS-aftalens bestemmelser, såsom artikel 61, stk. 3, litra b). I stål- og kunstfibersektoren gælder de også for store enkeltstående tilskud til små og mellemstore virksomheder, som ikke er fritaget ved andre bestemmelser. Rammebestemmelserne gælder ikke sager om omstruktureringsstøtte, der fortsat vil være omfattet af Myndighedens rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (3). Disse rammebestemmelser vil heller ikke påvirke anvendelsen af eksisterende horisontale rammebestemmelser, som Myndighedens rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling (4) og Myndighedens rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (5). (3) Støtteintensiteten for regional investeringsstøtte, der ikke er fritaget for anmeldelsesforpligtelsen i artikel 1, stk. 3 i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, vil blive begrænset på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i disse rammebestemmelser (4) I henhold til disse rammebestemmelser er det ikke nødvendigt at anmelde støtte til store investeringsprojekter under et vist loft, hvis støtten gives i overensstemmelse med en støtteordning, Myndigheden har godkendt. Disse rammebestemmelser berører dog ikke EFTA-staternes forpligtelse til at anmelde ny individuel (ad hoc) støtte, som ikke er fritaget for anmeldelsesforpligtelsen i artikel 1, stk. 3 i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen. Reglerne i disse rammebestemmelser gælder også ved vurderingen af sådanne individuelle (ad hoc) statsstøtteforanstaltninger. 26A.2. BEHOVET FOR FORANSTALTNINGEN (1) De støttelofter, Myndigheden har fastsat for alle områder, der er berettiget til regionalstøtte, skal generelt skabe det incitament, der er nødvendigt for udviklingen af de støttede regioner. Da der er tale om et enkelt loft, mere end udligner det imidlertid ofte de regionale ulemper, når det gælder store projekter. Formålet med disse rammebestemmelser er at begrænse incitamentet i forbindelse med store projekter til et niveau, hvor man i videst muligt omfang undgår unødig fordrejning af konkurrencen. (2) Store investeringer kan yde et effektivt bidrag til den regionale udvikling blandt andet ved at trække store virksomheder til området og indføre avanceret teknologi samt ved at medvirke til at uddanne arbejdsstyrken. Disse investeringer påvirkes dog mindre af alvorlige regionsspecifikke problemer i ugunstigt stillede områder. For det første kan store investeringer give stordriftsfordele, som mindsker områdespecifikke initialomkostninger. For det andet er de i mange henseender ikke bundet til den region, hvor den fysiske investering finder sted. Store investeringer kan let rejse kapital og få kredit på de globale markeder og er ikke hæmmet af det mere begrænsede udbud af finansielle tjenesteydelser i en bestemt ugunstigt stillet region. Desuden kan virksomheder, der foretager store investeringer, trække på en geografisk mere udbredt arbejdskraftreserve og lettere overføre veluddannet arbejdskraft til den valgte lokalitet. (3) Hvis store investeringer modtager omfattende statsstøtte ved at udnytte de regionale støttelofter fuldt ud, opstår der samtidig en øget risiko for påvirkning af samhandelen og dermed for en stærkere fordrejning i forhold til andre konkurrenter i de øvrige EØS-lande. Det skyldes, at det er mere sandsynligt, at støttemodtageren er en vigtig aktør på det pågældende marked, og dermed kan den investering, støtten gives til, ændre konkurrencevilkårene på dette marked. (4) Desuden har virksomheder, der foretager store investeringer, normalt en betydelig forhandlingsstyrke over for de myndigheder, der yder støtte. Investorer i store projekter overvejer ofte alternative placeringer i forskellige EØS-lande, hvilket kan føre til, at myndigheder overbyder hinanden med løfter om støtte, der måske går langt videre end det, der er nødvendigt for at udligne de regionale ulemper. (5) Resultatet af denne form for overbudspolitik kan let blive, at store investeringer modtager støtte, der overstiger de yderligere omkostninger ved at vælge at placere investeringerne i et ugunstigt stillet område. (6) Den del af støtten, der overstiger det minimum, der er nødvendigt for at opveje de regionale ulemper, kan meget vel få unaturlige virkninger (ineffektive valg af placering) og skabe større konkurrencefordrejning og nettotab af velfærd, eftersom støtte indebærer en kostbar overførsel af midler fra skatteyderne til modtagerne. (7) I den senere tid har det vist sig, at store investeringsprojekter, der modtager regional investeringsstøtte, er mere kapitalintensive end mindre investeringsprojekter. Som følge heraf indebærer en begunstigelse af mindre investeringsprojekter en begunstigelse i støtteområderne af projekter, som er mere arbejdskraftintensive, hvilket medvirker til at skabe beskæftigelse og mindske arbejdsløsheden. (8) Visse former for investeringer forventes at ville skabe alvorlig konkurrencefordrejning, og deres positive virkning for den pågældende region er tvivlsom. Det gælder især investeringer i sektorer, hvor en enkelt virksomhed har en stor markedsandel, eller hvor produktionskapaciteten i sektoren stiger markant uden en tilsvarende stigning i efterspørgselen efter de pågældende produkter. Mere generelt kan man forvente konkurrencefordrejning i sektorer, der lider under strukturproblemer, når den eksisterende produktionskapacitet allerede overstiger efterspørgselen efter produktet, eller når efterspørgselen efter de pågældende produkter falder støt. 26A.3. REDUKTION AF STØTTENIVEAUET FOR STORE INVESTERINGSPROJEKTER (1) Uden at det berører de kompatibilitetskriterier, der er fastlagt i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte, og uden at det berører anmeldelsesforpligtelsen i punkt 4 i afsnit 26A.3. eller de overgangsbestemmelser, der er fastsat i afsnit 26A.8., gælder der som angivet i nedenstående tabel et justeret lavere loft for regional investeringsstøtte, der omfatter støtteberettigede udgifter (6) inden for de tærskelværdier, der er anført nedenfor. Støtteberettigede udgifter Justeret støtteloft Op til 50 mio. EUR 100 % af regionalt loft For andel mellem 50 mio. EUR og 100 mio. EUR 50 % af regionalt loft For andel over 100 mio. EUR 34 % af regionalt loft (2) Det tilladte støttebeløb for et projekt til over 50 mio. EUR vil således blive beregnet efter følgende formel: maksimalt støttebeløb = R*(50 + 0,50 B + 0,34 C), hvor R er det ujusterede regionale loft, B er de støtteberettigede udgifter mellem 50 og 100 mio. EUR, og C er eventuelle støtteberettigede udgifter over 100 mio. EUR (7). (3) Eksempelvis kan en stor virksomhed, der investerer 80 mio. EUR i et støtteberettiget område, hvor det ujusterede regionale støtteloft er på 25 % nettosubventionsækvivalent (NSÆ), maksimalt opnå 16,25 mio. EUR i NSÆ, hvilket svarer til en støtteintensitet på 20,3 % NSÆ. For en stor virksomhed, der investerer 160 mio. EUR i samme område, vil den maksimalt tilladte støtte være 23,85 mio. EUR NSÆ, hvilket svarer til en støtteintensitet på 14,9 % NSÆ. (4) EØS-staterne skal imidlertid foretage individuel anmeldelse af regional investeringsstøtte, hvis den påtænkte støtte overstiger den maksimale støtte for en investering på 100 mio. EUR ifølge tabellen og reglerne i punkt 26A.3.1. (8). Individuelt anmeldelsespligtige projekter er ikke berettigede til investeringsstøtte, hvis en af de to følgende situationer foreligger: (a) støttemodtageren tegner sig inden investeringen for over 25 % af salget af det pågældende produkt eller vil efter investeringen tegne sig for over 25 %, eller (b) den kapacitet, der skabes ved projektet, udgør over 5 % af markedet beregnet efter data for det skønnede forbrug af det pågældende produkt, medmindre den gennemsnitlige årlige vækst i det skønnede forbrug i de sidste 5 år ligger over den gennemsnitlige årlige vækstrate for BNP i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Det er EFTA-staten, som skal bevise, at de situationer, der er beskrevet i litra a) og b), ikke foreligger (9). Ved anvendelse af litra a) og b) vil det skønnede forbrug blive defineret på det relevante niveau i henhold til Prodcom-klassifikationen (10) i EØS. Hvis sådanne oplysninger ikke foreligger, benyttes en anden markedssegmentering, der er generelt accepteret for de pågældende produkter, og som der foreligger lettilgængelige statistiske oplysninger om. 26A.4. STØTTEFORBUD FOR INVESTERINGSPROJEKTER I STÅLINDUSTRIEN (1) Hvad angår stålindustrien, som defineret i bilag B til disse rammebestemmelser (11), bemærker Kommissionen, at EKSF-stålvirksomhederne i forholdsvis lang tid har drevet virksomhed uden den investeringsstøtte, som de øvrige industrier havde adgang til. Stålvirksomhederne har inddraget denne faktor i deres forretningsstrategier og har vænnet sig til vilkårene. På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for stålindustrien (navnlig strukturen, den eksisterende overkapacitet på såvel europæisk plan som på verdensplan, industriens store kapitalintensitet, stålværkernes typiske beliggenhed i regioner, der er berettiget til regionalstøtte, den igangværende omstrukturering af stålindustrien og omstilling af stålområder med betydelige offentlige midler) og erfaringerne fra den tid, hvor der anvendtes mindre strenge statsstøtteregler, synes det berettiget at opretholde forbuddet mod investeringsstøtte til denne sektor, uanset hvor store investeringer der er tale om. Myndigheden mener derfor, at regionalstøtte til stålindustrien er uforenelig med fællesmarkedet. Denne uforenelighed gælder også for store individuelle støttetildelinger til små og mellemstore virksomheder, som ikke er fritaget ved andre bestemmelser. 26A.5. INVESTERINGSPROJEKTER I SEKTORER MED STRUKTURPROBLEMER, BORTSET FRA STÅLINDUSTRIEN (1) Myndigheden har konsekvent fastholdt, at investering i sektorer, som lider under eller risikerer alvorlig overkapacitet eller vedvarende fald i efterspørgselen, øger risikoen for konkurrencefordrejning uden at skabe de nødvendige kompenserende fordele for den pågældende region. Den rette måde, hvorpå man kan anerkende, at disse investeringer er mindre gunstige ud fra en regionalpolitisk synsvinkel, er at nedsætte investeringsstøtten til projekter i sektorer, hvor der er strukturelle problemer, til et niveau, der ligger under det, der tillades for andre sektorer. (2) Hidtil har flere følsomme industrisektorer været underlagt specifikke, strengere regler for statsstøtte (12). I overensstemmelse med punkt 3 i afsnit 26.1 i de tidligere multisektorale rammebestemmelser finder disse specifikke sektorbestemmelser fortsat anvendelse. (3) En af målsætningerne for de tidligere multisektorale rammebestemmelser var at give mulighed for at erstatte de eksisterende sektorregler med et enkelt instrument. Myndigheden ønsker med denne revision at medtage disse følsomme industrisektorer i nærværende rammebestemmelser under overholdelse af overgangsreglerne i afsnit 26A.8. (4) Inden den 31. december 2003 vil sektorer, hvor der fortsat er alvorlige strukturproblemer, blive anført i en sektorliste, der vedhæftes rammebestemmelserne som bilag. Med forbehold af reglerne i dette afsnit vil regional investeringsstøtte ikke være tilladt i disse sektorer. (5) Med henblik på udarbejdelsen af sektorlisten måles alvorlige strukturproblemer i princippet på grundlag af data vedrørende det skønnede forbrug på det relevante niveau i CPA-klassifikationen (13) i EØS, eller hvis sådanne oplysninger ikke foreligger, på grundlag af en anden markedssegmentering, der er generelt accepteret for de pågældende produkter, og som der foreligger let tilgængelige statistiske oplysninger om. Der er tale om alvorlige strukturproblemer, når den pågældende sektor er i tilbagegang (14). Sektorlisten skal opdateres regelmæssigt med en hyppighed, der fastsættes på tidspunktet for vedtagelsen af sektorlisten. (6) Fra og med den 1. januar 2004 skal al regional investeringsstøtte i forbindelse med investeringsprojekter med støtteberettigede udgifter, der overstiger et loft, som myndigheden fastsætter ved udarbejdelsen af sektorlisten (15), i sektorer, der er opført på listen over sektorer med alvorlige strukturproblemer, anmeldes individuelt til Myndigheden. Myndigheden behandler sådanne anmeldelser efter følgende regler: Støtteprojektet skal først og fremmest være i overensstemmelse med de generelle vurderingsregler i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte; desuden vil støtteberettigede udgifter, som defineret under punkt 26A.11.3., der overstiger et loft, som Myndigheden fastsætter ved udarbejdelsen af sektorlisten, ikke kunne modtage investeringsstøtte, undtagen i de tilfælde, der omtales i punkt 26A.5.7. (7) Som undtagelse fra punkt 6 i afsnit 26A.5. kan Myndigheden godkende investeringsstøtte til sektorer, der er opført på sektorlisten på grundlag af de støtteintensiteter, der er fastsat i afsnit 26A.3 i disse rammebestemmelser, hvis det pågældende EFTA-stat påviser, at markedet for det pågældende produkt vokser hurtigt, selv om sektoren betragtes som værende i tilbagegang (16). 26A.6. EX POST-TILSYN (1) Ved udarbejdelsen af disse rammebestemmelser har Myndigheden søgt at sikre, at bestemmelserne så vidt muligt bliver klare og utvetydige, forudsigelige og effektive, og at den yderligere administrative byrde, de indebærer, begrænses mest muligt. (2) For at sikre gennemsigtighed og effektivt tilsyn er der behov for at fastlægge et standardformat, hvori EFTA-staterne kan give Myndigheden kortfattede oplysninger i den form, der er vist i bilag A, når der i overensstemmelse med disse rammebestemmelser gives støtte til investeringer på over 50 mio. EUR i henhold til disse rammebestemmelser. Ved udbetaling af støtte, der falder ind under disse rammebestemmelser, skal EFTA-staterne senest 20 arbejdsdage efter, at den kompetente myndighed har påbegyndt tildelingen af støtten, sende Myndigheden sådanne kortfattede oplysninger. (3) EFTA-staterne fører detaljerede optegnelser over tildeling af individuel støtte, der falder ind under disse rammebestemmelser. Sådanne optegnelser skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at afgøre, om den maksimale støtteintensitet som fastlagt efter disse rammebestemmelser er overholdt. EFTA-staterne skal opbevare optegnelser over individuel støtte i 10 år efter tildelingsdatoen. På skriftlig anmodning skal den pågældende EFTA-stat i løbet af 20 arbejdsdage eller en længere periode, der fastsættes i anmodningen, forelægge Myndigheden alle de oplysninger, den finder nødvendige for at vurdere, om disse rammebestemmelser er overholdt. 26A.7. RAMMEBESTEMMELSERNES GYLDIGHED (1) Disse rammebestemmelser gælder indtil den 31. december 2009. Inden den 31. december 2009 foretager Myndigheden en evaluering af rammebestemmelserne. Myndigheden kan ændre rammebestemmelserne inden den 31. december 2009 af vigtige konkurrencepolitiske hensyn eller af hensyn til andre EØS-politikker eller internationale forpligtelser. En sådan ændring vil imidlertid ikke berøre forbuddet mod investeringsstøtte til stålindustrien. (2) Hvad angår stålindustrien, som defineret i bilag B, finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2003. De nugældende specifikke sektorregler for visse stålsektorer, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten (17), finder ikke anvendelse fra denne dato. Hvad angår motorkøretøjsindustrien, som defineret i bilag C, og kunstfiberindustrien som defineret i bilag D, finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2003. Anmeldelser, der er modtaget ved Myndigheden inden den 1. januar 2003 for motorkøretøjsindustrien og kunstfiberindustrien vil dog blive behandlet på grundlag af de kriterier, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet. (3) Hvad angår andre sektorer end dem, der er nævnt i punkt 26A.7.2, finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2004. De hidtidige multisektorale rammebestemmelser finder anvendelse indtil den 31. december 2003. Anmeldelser, der er modtaget af Myndigheden inden den 1. januar 2004, vil dog blive behandlet på grundlag de kriterier, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet. (4) Myndigheden vil undersøge, om investeringsstøtte, der er tildelt uden dens tilladelse, er forenelig med fællesmarkedet: (a) efter de kriterier, der er fastsat i disse rammebestemmelser, hvis støtten blev tildelt: — fra og med den 1. januar 2003, når der er tale om investeringsstøtte til stålindustrien, — fra og med den 1. januar 2003, når der er tale om investeringsstøtte til stålindustrien, motorkøretøjsindustrien og kunstfiberindustrien; — fra og med den 1. januar 2004, når der er tale om investeringsstøtte til alle andre sektorer, der er omfattet af disse rammebestemmelser; (b) efter de kriterier, der gjaldt på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt, i alle andre tilfælde. 26A.8. OVERGANGSBESTEMMELSER (1) Indtil den dato, fra hvilken den i punkt 26A.5.4. nævnte sektorliste finder anvendelse: (a) vil den maksimale støtteintensitet for regional investeringsstøtte i motorkøretøjsindustrien, som defineret i bilag C, der tildeles som led i godkendte ordninger til projekter, som enten omfatter støtteberettigede udgifter på over 50 mio. EUR eller et støttebeløb på over 5 mio. EUR BSÆ, være på 30 % af det regionale støtteloft (18) (b) vil ingen udgifter i forbindelse med investeringsprojekter i kunstfiberindustrien, som defineret i bilag D, være berettiget til investeringsstøtte. (2) Inden den dato, fra hvilken den i punkt 26A.5.4. nævnte sektorliste finder anvendelse, vil Myndigheden tage stilling til, hvorvidt og i hvilket omfang motorkøretøjsindustrien, som defineret i bilag C, og kunstfiberindustrien, som defineret i bilag D, skal opføres på sektorlisten. (3) I skibsbygningssektoren vil de nugældende regler i henhold til Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 12/99 være i kraft indtil den 31. december 2003. Inden denne dato vil Myndigheden undersøge, om støtte til skibsbygningssektoren skal være omfattet af disse rammebestemmelser og anføres på sektorlisten. 26A.9. FORANSTALTNINGER (1) For at sikre, at reglerne i disse rammebestemmelser gennemføres, vil Myndigheden foreslå passende foranstaltninger, jf. artikel 1, stk. 1 i protokol til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen. Der vil blandt andet blive tale om følgende foranstaltninger: (a) ændring af de nugældende regionale støttekort ved tilpasning: — fra den 1. januar 2003 af de nuværende regionale støttelofter til de støtteintensiteter, der følger af reglerne i disse rammebestemmelsers afsnit 26A.4. — fra den 1. januar 2003 af de nuværende regionale støttelofter til de støtteintensiteter, der følger af reglerne i afsnit 26A.8.; — fra 1. januar 2004 af de nuværende regionale til de støtteintensiteter, der følger af reglerne i afsnit 26A.3.; (b) justering af alle eksisterende regionale støtteordninger, som defineret i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte, inklusive ordninger, som er fritaget for anmeldelse i medfør af en gruppefritagelsesforordning, for at sikre, at de i forbindelse med regional investeringsstøtte: (i) fra den 1. januar 2004 overholder de regionale støttelofter i henhold til de regionale støttekort, som ændret i overensstemmelse med litra a), hvad angår andre sektorer end de i punkt 26A.7.2. nævnte; (ii) fra den 1. januar 2004 foreskriver individuel anmeldelse af regional investeringsstøtte, hvis støtten overstiger den maksimale støtte for en investering på 100 mio. EUR i henhold til tabellen i punkt 26A.3.1. i disse rammebestemmelser; (iii) fra den 1. januar 2003 udelukker støtte til stålindustrien fra deres anvendelsesområde; (iv) fra den 1. januar 2003, indtil sektorlisten finder anvendelse, udelukker støtte til kunstfiberindustrien fra deres anvendelsesområde; (v) fra den 1. januar 2003 og indtil sektorlisten finder anvendelse, begrænser regional investeringsstøtte til motorkøretøjsindustrien, som defineret i bilag C, til fordel for projekter, som enten omfatter støtteberettigede udgifter på over 50 mio. EUR eller et støttebeløb på over 5 mio. EUR, udtrykt i bruttosubventionsækvivalent, til 30 % af det tilsvarende regionale støtteloft; (c) sikring af, at ovennævnte skemaer sendes til Myndigheden, når disse rammebestemmelser træder i kraft, jf. punkt 26A.2.; (d) sikring af, at ovennævnte skemaer føres fra og med den dato, hvor disse rammebestemmelser træder i kraft, jf. punkt 26A.6.3.; (e) overholdelse indtil den 31. december 2003 af reglerne i de tidligere multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter, navnlig anmeldelsesforskrifterne i disse. (2) EFTA-staterne skal foretage de nødvendige ændringer senest den 31. december 2003 med undtagelse af foranstaltningerne vedrørende stålindustrien, for hvilken ændringerne skal være gennemført fra den 1. januar 2003, og kunstfiberindustrien og motorkøretøjsindustrien, for hvilke ændringerne skal være gennemført fra den 1. januar 2003. EFTA-staterne opfordres til at give deres udtrykkelige samtykke til de foreslåede foranstaltninger senest 20 arbejdsdage efter den dato, de blev meddelt. Modtager Myndigheden ikke noget svar, vil den antage, at de pågældende EFTA-stater ikke kan tilslutte sig de foreslåede foranstaltninger. 26A.10. ANMELDELSESFORSKRIFTER (1) EFTA-staterne opfordres til at benytte den anmeldelsesblanket, der er vedhæftet disse rammebestemmelser (bilag E) til at anmelde støtteforslag i henhold til disse rammebestemmelser. 26A.11. DEFINITIONER (1) Der gælder følgende definitioner af udtryk i disse rammebestemmelser: Investeringsprojekt (2) »Investeringsprojekt« betyder en initialinvestering, som defineret i punkt 25.4 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte. Et investeringsprojekt må ikke opdeles kunstigt i underprojekter for at omgå disse rammebestemmelser. I forbindelse med disse rammebestemmelser omfatter et investeringsprojekt alle faste investeringer i et anlæg, som foretages af en eller flere virksomheder inden for en periode på 3 år. I forbindelse med disse rammebestemmelser er et produktionsanlæg en i økonomisk henseende udelelig serie af faste anlægsaktiver, der udfører en præcis teknisk funktion, er forbundet fysisk eller funktionelt og har klart definerede mål, såsom produktion af et bestemt produkt. Når to eller flere produkter fremstilles af samme råmaterialer, anses produktionsenhederne for sådanne produkter at udgøre et enkelt produktionsanlæg. Støtteberettigede udgifter (3) »Støtteberettigede udgifter« fastsættes i overensstemmelse med reglerne herfor i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte. Regionalt støtteloft (4) »Det regionale støtteloft« er den maksimale støtteintensitet, der er tilladt for store virksomheder i det pågældende støtteberettigede område på tildelingstidspunktet. De maksimale støtteintensiteter fastsættes i overensstemmelse med retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte på grundlag af det regionale støttekort, Myndigheden har godkendt. Pågældende produkt (5) Ved »pågældende produkt« forstås et produkt, investeringsprojektet tager sigte på, og eventuelle erstatningsprodukter, der anses som sådanne enten af forbrugeren (på grund af produkternes kendetegn, pris og påtænkte anvendelse), eller af producenten (i kraft af fleksibel anvendelse af produktionsanlæggene). Når projektet vedrører et halvfabrikat, og en betydelig del af produktionen ikke sælges på markedet, anses det pågældende produkt for at omfatte produkterne i næste trin i produktionskæden. Skønnet forbrug (6) »Skønnet forbrug« af det pågældende produkt er produktionen plus importen minus eksporten. (5) Når Myndigheden i overensstemmelse med disse rammebestemmelser fastslår den gennemsnitlige årlige vækst i det skønnede forbrug af det pågældende produkt, vil den om fornødent tage hensyn til en væsentlig ændring af trenden. (8) Når investeringsprojektet vedrører en servicesektor, vil Myndigheden for at afgøre markedets størrelse og udviklingsretning, frem for det skønnede forbrug anvende omsætningen for de pågældende tjenester på grundlag af en markedssegmentering, der er almindeligt udbredt for de pågældende tjenester, og som der foreligger statistiske data om. BILAG A TIL DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER [SKEMA TIL EX POST-TILSYN] — Ordningens titel (alternativt anføres det, at der er tale om »ad hoc-støtte«) — Offentlig myndighed, der yder støtten — Hvis retsgrundlaget er en støtteordning, som Myndigheden har godkendt, anføres datoen for godkendelsen og referencenummeret for statsstøttesagen — Oplys region og kommune — Oplys virksomhedens navn, om det er en SMV eller en stor virksomhed, og navnene på eventuelle moderselskaber — Oplys projekttypen og om der er tale om et nyt anlæg, en kapacitetsudvidelse eller andet — Oplys de samlede omkostninger og den støtteberettigede del af kapitaludgifterne, der skal investeres i projektets løbetid — Støttens nominelle omfang og dens brutto- og nettosubventionsækvivalent — Anfør eventuelle betingelser for udbetaling af den påtænkte støtte — De berørte produkter og tjenesteydelser og deres betegnelse i PRODCOM-nomenklaturen eller CPA-nomenklaturen for projekter i servicesektoren. BILAG B TIL DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER DEFINITION AF STÅLINDUSTRIEN I DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER I de multisektorale rammebestemmelser defineres stålindustrien som virksomheder, der producerer de stålprodukter, der er opført på nedenstående liste: Produkt Kode i den Kombinerede Nomenklatur (19) Råjern 7201 Ferrolegeringer 7202 11 20; 7202 11 80; 7202 99 11 Jern- og stålprodukter fremstillet ved direkte reduktion af jernmalm eller andre porøse jern- og stålprodukter 7203 Jern og ulegeret stål 7206 Halvfabrikata, af jern og ulegeret stål 7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71 Fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål 7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91 Varmtvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af jern og ulegeret stål 7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99 Andre stænger af jern og ulegeret stål 7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10 Profiler af jern jern og ulegeret stål 7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10 Rustfrit stål 7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20 Fladvalsede produkter af rustfrit stål 7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31 Stænger af rustfrit stål 7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30 Fladvalsede produkter af andet legeret stål 7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20 Stænger af andet legeret stål 7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80 Spunsvægjern 7301 10 00 Skinner og kontraskinner 7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20 Sømløse rør og hule profiler 7303; 7304 Svejsede rør af jern og stål med udvendig diameter på over 406,4 mm 7305 BILAG C TIL DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER DEFINITION AF MOTORKØRETØJSINDUSTRIEN I DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER Ved »motorkøretøjsindustri« forstås udvikling, fremstilling og montering af »motorkøretøjer«, »motorer« til motorkøretøjer og »moduler eller undersystemer« til motorkøretøjer eller motorer, foretaget direkte af en bilproducent eller af en »førsteledsleverandør«, i sidstnævnte tilfælde udelukkende i forbindelse med et »globalt projekt«. (a) Motorkøretøjer Definitionen af »motorkøretøjer« omfatter personbiler, lette varevogne, pickupper, lastbiler, traktorer til brug på landeveje, bybusser, rutebiler og andre erhvervskøretøjer. Racerbiler, køretøjer, der er bestemt til anvendelse uden for vejnettet (f.eks. køretøjer til snerydning eller til personbefordring på golfbaner), motorcykler, anhængere, landbrugs- og skovbrugstraktorer, campingvogne, køretøjer til særlige formål (f.eks. brandslukningskøretøjer, værkstedsvogne), dumpere, motortrucker (f.eks. gaffeltrucker, portaltrucker og platformtrucker) og militærkøretøjer til hæren er ikke omfattet. (b) Motorer til motorkøretøjer Definitionen af »motorer til motorkøretøjer« omfatter dieselmotorer, motorer med gnisttænding elektromotorer, turbinemotorer, gasmotorer, blandingsmotorer og andre motorer til motorkøretøjer. (c) Moduler og undersystemer Et »modul« eller et »undersystem« er en række primære komponenter til et motorkøretøj eller en motor, der er fremstillet, samlet eller monteret af en førsteledsleverandør og leveret via edb-styret ordreafgivning eller »just-in-time«-princippet. Den logistiske styring af ordreafgivelse og oplagring samt udlicitering af tilknyttede transaktioner, f.eks. maling af komponenter, der udføres på produktionslinjen, regnes ligeledes for et modul eller et undersystem. (d) Førsteledsleverandører Ved »førsteledsleverandører« forstås en leverandør, der eventuelt er uafhængig af en bilproducent, som deltager i analyse og udvikling, og som til en industrivirksomhed inden for motorkøretøjsindustrien fremstiller, monterer og/eller leverer undersystemer eller moduler i fremstillings- eller monteringsfasen. Denne industripartner har ofte en kontrakt med bilproducenten, hvis løbetid stort set falder sammen med den pågældende bilmodels levetid (f.eks. indtil der indføres et nyt design). En førsteledsleverandør kan ligeledes levere tjenesteydelser, navnlig logistiske tjenester, som styring af forsyningssiden. (e) Globale projekter En bilproducent har mulighed for på selve investeringsstedet eller på et eller flere tilstødende industrielle områder (13) at integrere et eller flere førsteledsleverandørprojekter, hvis formål er at sikre levering af moduler og undersystemer til de af projektet omhandlede køretøjer eller motorer. Sådanne projekter kaldes »globale projekter«. Et globalt projekt har samme varighed som bilproducentens investeringsprojekt. For at en førsteledsleverandørs investering kan inddrages i definitionen på et globalt projekt, skal mindst halvdelen af den produktion, der følger af investeringen, leveres til den pågældende bilproducent i den omhandlede fabrik. BILAG D TIL DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER DEFINITION AF KUNSTFIBERINDUSTRIEN I DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER I de multisektorale rammebestemmelser defineres kunstfiberindustrien som: — ekstrudering/teksturering af alle generiske typer fiber og garn fremstillet på basis af polyester, polyamid, acryl eller polypropylen uden hensyntagen til deres endelige anvendelse — polymerisation (herunder polykondensation), når den er integreret med ekstruderingen på produktionsmaskinplan, eller — enhver anden industriproces forbundet med samtidig installation af ekstruderings-/tekstureringskapacitet hos den potentielle støttemodtager eller af et andet selskab i samme koncern, og som i forbindelse med denne specifikke erhvervsaktivitet normalt er integreret med denne kapacitet på produktionsmaskinplan. BILAG E TIL DE MULTISEKTORALE RAMMEBESTEMMELSER ANMELDELSESSKEMA (20) DEL 1 — EFTA-STATEN Oplysninger om den anmeldende offentlige myndighed: 1.1.2. Navn og adresse på den anmeldende myndighed. 1.1.3. Navn, telefonnummer, faxnummer, e-mail-adresse og titel på den eller de personer, der skal kontaktes, hvis der er behov for yderligere oplysninger. Oplysninger om kontakt til den faste repræsentation: 1.2.1. Navn, telefonnummer, faxnummer, e-mailadresse og titel på den person, der skal kontaktes, hvis der er behov for yderligere oplysninger. DEL 2 — STØTTEMODTAGEREN Strukturen af den eller de virksomheder, der investerer i projektet: 2.1.1. Støttemodtagerens identitet. 2.1.2. Hvis støttemodtageren har en anden juridisk identitet end den eller de virksomheder, som finansierer projektet eller modtager støtten, beskrives forskellene. 2.1.3. Anfør støttemodtagerens moderkoncern. Beskriv koncernens struktur og de enkelte moderselskabers ejerforhold. For det eller de selskaber, der investerer i projektet, gives følgende oplysninger for de seneste tre regnskabsår 2.2.1. Omsætning på verdensplan, i EØS og i den pågældende EFTA-stat. 2.2.2. Overskud efter skat og likviditetsregnskab (for hele koncernen). 2.2.3. Antal ansatte på verdensplan, i EØS og i den pågældende EFTA-stat. 2.2.4. Fordeling af salget på forskellige markeder i den pågældende EFTA-stat, i resten af EØS og uden for EØS. 2.2.5. Reviderede regnskaber og årsberetninger for de seneste tre år. Hvis investeringen finder sted i et bestående industrianlæg, gives følgende oplysninger for dette anlægs seneste tre regnskabsår 2.3.1. Samlet omsætning. 2.3.2. Overskud efter skat og likviditetsregnskab. 2.3.3. Antal ansatte. 2.3.4. Fordeling af salget på forskellige markeder i den pågældende EFTA-stat, i resten af EØS og uden for EØS. DEL 3 — TILDELING AF OFFENTLIG STØTTE For hver planlagt offentlig støtteforanstaltning oplyses følgende: Nærmere bestemmelser: 3.1.1. Ordningens titel (alternativt anføres det, at der er tale om »ad hoc-støtte«). 3.1.2. Retsgrundlag (lov, bekendtgørelse m.m.). 3.1.3. Offentlig myndighed, der yder støtten. 3.1.4. Hvis retsgrundlaget er en støtteordning, som Myndigheden har godkendt, anføres datoen for godkendelsen og referencenummeret for statsstøttesagen. Den planlagte støttes form: 3.2.1. Skal den planlagte støtte ydes som tilskud, rentetilskud, nedskæring i socialsikringsbidragene, skattelettelser, kapitalinteresser, konvertering eller afskrivning af gæld, lån på lempelige vilkår, udskudt beskatning, beløb omfattet af en garantiordning osv.? 3.2.2. Angiv, hvilke betingelser der er knyttet til den planlagte støtte. Det planlagte støttebeløb: 3.3.1. Nominelt støttebeløb samt brutto- og nettosubventionsækvivalent. 3.3.2. Er støtteforanstaltningen underlagt selskabsbeskatning (eller anden direkte beskatning)? Hvis den kun beskattes delvis, angives i hvilket omfang. 3.3.3. Angiv en fuldstændig tidsplan for udbetaling af den planlagte støtte. For den planlagte offentlige støtte som helhed oplyses følgende: Støtteforanstaltningernes karakteristika 3.4.1. Er nogle af støtteforanstaltningerne i den samlede pakke endnu ikke fastlagt? Hvis ja, angives hvilke. 3.4.2. Hvilke af ovennævnte foranstaltninger skal ikke betragtes som statsstøtte, og hvorfor? 3.5. Er der planer om at søge om supplerende støtte til samme projekt fra nogen anden europæisk eller international finansieringsinstitution? I bekræftende fald på hvilket beløb? Kumulering af offentlige støtteforanstaltninger: 3.6.1. De kombinerede støtteforanstaltningers anslåede bruttosubventionsækvivalent (før skat). 3.6.2. De kombinerede støtteforanstaltningers anslåede nettosubventionsækvivalent (efter skat). DEL 4 — DET STØTTEDE PROJEKT Projektets beliggenhed: 4.1.1. Angiv adressen, kommunen og regionen. Projektets varighed 4.2.1. Angiv, på hvilket tidspunkt investeringsprojektet iværksættes, og på hvilket tidspunkt investeringen vil være gennemført; 4.2.2. Angiv, på hvilket tidspunkt den nye produktion påtænktes indledt, og i hvilket år man kan nå op på fuld produktion. Beskrivelse af projektet: 4.3.1. Oplys projekttypen, og om der er tale om et nyt anlæg, en kapacitetsudvidelse eller andet. 4.3.2. Giv en kort generel beskrivelse af projektet. Opdeling af projektomkostningerne: 4.4.1. Angiv de samlede omkostninger ved den kapital, der skal investeres og afskrives i projektets levetid 4.4.2. Foretag en detaljeret opdeling af kapitaludgifter og andre udgifter i forbindelse med investeringsprojektet. Finansiering af de samlede projektomkostninger: 4.5.1. Angiv, hvordan de samlede omkostninger ved investeringsprojektet finansieres. DEL 5 — PRODUKT- OG MARKEDSBESKRIVELSE Beskrivelse af det (de) produkt(er), som projektet vedrører: 5.1.1. Angiv, hvilke produkter der, når investeringen er afsluttet, vil blive fremstillet på det anlæg, der er ydet støtte til, og hvilke (del)sektorer de hører ind under (angiv PRODCOM-kode eller CPA-kode for projekter i servicesektoren). 5.1.2. Hvilke produkter vil det eller de nye produkter erstatte? Hvis de produkter, det (de) erstatter, ikke fremstilles samme sted, angives, hvor de for øjeblikket fremstilles 5.1.3. Hvilke andre produkter kan fremstilles med de nye anlæg uden ekstra omkostninger eller med begrænsede ekstra omkostninger? Kapacitet: 5.2.1. Hvordan vil projektet påvirke støttemodtagerens samlede rentable kapacitet inden for EØS (også på koncernniveau) for hvert af de berørte produkter (i årlige enheder året før projektets startår og ved projektets afslutning)? 5.2.2. Angiv et skøn over alle EØS-producenters samlede kapacitet for hvert af de berørte produkter. Markedsoplysninger: 5.3.1. Oplysninger om det skønnede forbrug af det eller de berørte produkter for hvert af de sidste seks regnskabsår. Prognosen bedes illustreret med statistikker udarbejdet af andre kilder, hvis der foreligger sådanne statistikker 5.3.2. En prognose over udviklingen i det skønnede forbrug af det eller de berørte produkter for de kommende tre regnskabsår. Prognosen bedes illustreret med statistikker udarbejdet af andre kilder, hvis der foreligger sådanne statistikker. 5.3.3. Er det relevante marked vigende og hvorfor? 5.3.4. Et skøn over den markedsandel (i værdi), som støttemodtageren eller den koncern, støttemodtageren tilhører, tegner sig for året før projektets startår og ved projektets afslutning.

(1) EFT L 111 af 29.4.1999 og i EØS-tillæg nr. 18 af samme dato.

(2) Se kapitel 25 i disse retningslinjer.

(3) Se kapitel 16 i disse retningslinjer.

(4) Se kapitel 14 i disse retningslinjer.

(5) Se kapitel 15 i disse retningslinjer.

(6) I henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fastsættes de støtteberettigede udgifter i forbindelse med regional investeringsstøtte enten efter de regler, der er opstillet i punkt 8 – 12 i afsnit 25.4. (valgmulighed 1) eller reglerne i punkt 24 i afsnit 25.4. (valgmulighed 2). I henhold til punkt 30 i afsnit 25.4. i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte kan støtte beregnet på grundlag af valgmulighed 1 (»investeringsstøtte«) kumuleres med støtte beregnet på grundlag af valgmulighed 2 (»jobskabelsesstøtte«), hvis det samlede støttebeløb ikke overstiger det regionale støtteloft ganget med det højeste af de to mulige former for støtteberettigede udgifter. I overensstemmelse med denne regel defineres de støtteberettigede udgifter til et specifikt investeringsprojekt i disse rammebestemmelser på grundlag af den valgmulighed, der giver det højeste beløb. Det støtteberettigede udgiftsbeløb vil blive fastlagt på en sådan måde, at det ikke overstiger det højeste af de to beløb, der opstår ved jobskabelsesmetoden og ved initialinvesteringsmetoden, inden for det intensitetsloft, der gælder for regionen.

(7) Tabellen nedenfor viser endvidere, for specifikke beløb på støtteberettigede udgifter og for specifikke regionalstøttelofter, de støtteintensiteter, som kunne tillades under reduktionstabellen.

Støtteberettigede udgifter Regional støtteloft 15 % 20 % 25 % 30 % 35 % 40 % 50 mio. EUR 15,00 % 20,00 % 25,00 % 30,00 % 35,00 % 40,00 % 100 mio. EUR 11,25 % 15,00 % 18,75 % 22,50 % 26,25 % 30,00 % 200 mio. EUR 8,18 % 10,90 % 13,63 % 16,35 % 19,08 % 21,80 % 500 mio. EUR 6,33 % 8,44 % 10,55 % 12,66 % 14,77 % 16,88 %

(8) Forslag om ad hoc-støtte skal under alle omstændigheder anmeldes og vil blive vurderet på grundlag af bestemmelserne i rammebestemmelsernes afsnit 26.3. og i henhold til de generelle vurderingskriterier som fastlagt i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte.

(9) Hvis EFTA-staten påviser, at støttemodtageren gennem decideret innovation skaber et nyt produktmarked, er det ikke nødvendigt at undersøge, om situationen i litra a) eller b) foreligger, og støtten vil blive godkendt efter tabellen i punkt 1 i afsnit 26A.3.

(10) Rådets forordning (EF) nr. 3924/91 af 19. december 1991 om iværksættelse af en fællesskabsundersøgelse vedrørende industriproduktionen (EFT L 374 af 31.12.1991, s. 1). Forordningen blev inkorporeret i EØS-aftalen (bilag XXI) ved Det Blandede Udvalgs afgørelse nr. 7/94.

(11) Den består af de stålsektorer, der i øjeblikket er omfattet af EKSF-traktaten, samt undersektorerne for sømløse rør og store svejsede rør, som i øjeblikket ikke er omfattet af EKSF-traktaten, men som indgår i en integreret produktionsproces, og som har træk tilfælles med den del af stålindustrien, der er omfattet af EKSF-traktaten.

(12) Støtte til skibsbygning er omfattet af Rådets forordning EF nr. 1540/98 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien som tilpasset til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 12/99 herefter benævnt skibsbygningsforordningen (se også kapitel 31 i retningslinjerne for statsstøtte).

(13) Rådets forordning (EF) nr. 3696/93 af 29. oktober 1993 om den statistiske produktklassifikation (CPA) for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EFT L 342 af 31.12.1993, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 204/2002 (EFT L 36 af 6.2.2002, s. 1). Rådets forordning (EØF) nr. 3924/91 af 19. december 1991 om iværksættelse af en fællesskabsundersøgelse vedrørende industriproduktionen (EFT L 374 af 31.12.1991, s. 1). Forordning (EF) nr. 3696/93 blev inkorporeret i EØS-aftalen (bilag XXI) ved Det Blandede Udvalgs afgørelse nr. 7/94.

(14) Der kan foreligge en stærk formodning om, at sektoren er i tilbagegang, hvis den gennemsnitlige årlige vækstrate for forbruget i EØS er negativ i de seneste fem år.

(15) Dette beløb kan i princippet fastsættes til 25 mio. EUR, men kan variere fra en sektor til en anden.

(16) Markedet for det pågældende produkt betragtes som hurtigt voksende, hvis det synlige forbrug i de sidste 5 år på det relevante niveau i Prodcom-klassifikationen i EØS - eller, hvis sådanne oplysninger ikke foreligger, på grundlag af en anden markedssegmentering, der er generelt accepteret for de pågældende produkter, og som der foreligger let tilgængelige statistiske oplysninger om - stiger udtrykt i værdi med en gennemsnitlig rate, der er lig med eller højere end den gennemsnitlige BNP-vækst i EØS

(17) Se kapitel 24 i disse retningslinjer.

(18) Forslag om ad hoc-støtte skal under alle omstændigheder anmeldes og vil blive vurderet på grundlag af denne regel og de generelle vurderingskriterier i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte.

(19) EFT L 279 af 23.10.2001, s. 1.

(20) I forbindelse med støtte, der ikke gives som led i godkendte ordninger, fremlægger EFTA-staten detaljerede oplysninger om støttens gunstige virkninger for det pågældende område.