EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling

af 5. marts 2002

om et koordineret program for offentlig levnedsmiddelkontrol i 2002

(2002/C 216/05)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,

som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,

som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,

som henviser til den retsakt, der er omhandlet i punkt 50 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 89/397/EØF af 14. juni 1989 om offentlig kontrol med levnedsmidler)(1), særlig artikel 14, stk. 3,

som har hørt EFTA-Levnedsmiddeludvalget, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Med henblik på at sikre Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes funktion er det nødvendigt at tilrettelægge koordinerede levnedsmiddelkontrolprogrammer i EØS for at forbedre EØS-staternes offentlige kontrol.

(2) I sådanne programmer lægges der vægt på overensstemmelse med EØS-aftalens levnedsmiddellovgivning, beskyttelse af folkesundheden, forbrugerinteresser og fair handelspraksis.

(3) Ifølge artikel 3 i den retsakt, der er omhandlet i punkt 54n i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler)(2), skal de laboratorier, som der henvises til i artikel 7 i direktiv 89/397/EØF, opfylde kriterierne i EN 45000-standarderne, som nu er erstattet af EN ISO 17025:2000.

(4) Resultaterne af den samtidige gennemførelse af nationale programmer og koordinerede programmer kan give oplysninger og erfaring, som kan danne grundlaget for fremtidige kontrolaktiviteter.

(5) I sin henstilling om et koordineret program for offentlig levnedsmiddelkontrol i 2002 henstillede Europa-Kommissionen til EF-medlemsstaterne, at de anvender et tilsvarende program. Fællesskabets kontrolprogram omfatter imidlertid også overvågning af, om Fællesskabets bestemmelser om mærkning af visse fødevarer, der eventuelt indeholder ingredienser, som måske indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede organismer (GMO'er), overholdes. Denne del af fællesskabsprogrammet indgår ikke i henstillingen til EFTA-staterne, idet de pågældende regler om mærkning endnu ikke er indarbejdet i EØS-aftalen,

HENSTILLER TIL EFTA-STATERNE:

1. at de i 2002 gennemfører tilsyn og kontrol, bl.a. prøvetagning og analysering af disse prøver på laboratorier, når dette er påkrævet, med henblik på:

- at vurdere udskårne friske frugter og grøntsagers og spirers bakteriologiske sikkerhed

- at vurdere frugt- og grøntsagssafters bakteriologiske sikkerhed

2. at de, selv om det i denne henstilling ikke er fastsat, hvor mange prøvetagninger og/eller tilsyn der skal foretages, sikrer, at der foretages tilstrækkeligt mange til at give et overblik over det pågældende emne

3. at de tilvejebringer de krævede oplysninger og følger udformningen af registreringsskemaerne i bilagene til denne henstilling for derved i højere grad at gøre resultaterne sammenlignelige. Oplysningerne skal sendes til EFTA-Tilsynsmyndigheden senest den 1. maj 2003 ledsaget af uddybende forklaringer

4. fødevarer, der skal analyseres i medfør af dette program, skal forelægges laboratorier, der opfylder bestemmelserne i artikel 3 i direktiv 93/99/EØF.

ANVENDELSESOMRÅDE OG METODER

A. Udskårne friske frugters og grøntsagers og spirers bakteriologiske sikkerhed

1. Programmets anvendelsesområde

Der findes ingen EØS-bestemmelser, hvori der specifikt fastsættes mikrobiologiske kriterier for friske frugter og grøntsager. Erfaringerne har vist, at der er mulighed for, at en lang række af disse produkter kan kontamineres med mikroorganismer, bl.a. humane patogener. De fleste af de indberettede tilfælde vedrører bakteriekontamination, navnlig af enterobakterier (Salmonella spp., Escherichia coli O157:H7).

Visse faktorer bidrager til den mikrobiologiske patogenkontamination, især når frugter og grøntsager spises rå. Disse patogener kan hidrøre fra landbrugspraksis eller fra andre processer i produktionskæden. En anden faktor, der bidrager til den mikrobiologiske risiko for forbrugerne, er det stigende forbrug af nye produkter (f.eks. spirer) eller frugter og spiselige planter, der importeres som led i globaliseringen af handelen med disse varer. Dertil kommer, at brugen af metoder, hvorved varerne skæres i stykker eller skiver, skrælles og rives, fjerner den intakte plantes naturlige beskyttelse og giver mulighed for at danne passende grobund for forurenende stoffer.

God landbrugspraksis og god fremstillingspraksis kan medvirke til at bekæmpe mikrobielle farer i alle led af produktionen af friske frugter og grøntsager fra primærproduktionen til pakning og handel. Effektiv gennemførelse af HACCP-principperne (hazard analysis and critical control points), når det er relevant, jf. Rådets direktiv 93/43/EØF(3) om levnedsmiddelhygiejne, er et andet vigtigt element i indsatsen for at garantere sikre frugter og grøntsager.

Formålet med denne del af programmet er at vurdere udskårne friske frugters og grøntsagers og spirers mikrobiologiske sikkerhed og at overvåge mulige risici for menneskers sundhed. I den forbindelse henstilles det, at man kontrollerer fødevarevirksomhedernes anvendelse af HACCP-principperne og gennemfører undersøgelser for visse patogener, såsom Salmonella spp., toksigen E. coli (især E. Coli O157:H7) og Listeria monocytogenes.

2. Prøveudtagnings- og analysemetoder

Kontrollen bør omfatte spiseklare friske frugter og grøntsager, som er blevet skrællet, skåret i stykker eller på anden måde fysisk ændret i forhold til deres oprindelige form, og som er bestemt til at blive indtaget rå, samt spirer.

EFTA-statens kompetente myndigheder bør gennemføre kontrolbesøg på produktionsvirksomhederne og/eller i detailleddet for at kontrollere anvendelsen af HACCP-principperne, eventuelt med udtagelse af stikprøver til analyse. Stikprøverne skal hver være på mindst 100 g, og produktet skal forblive i den oprindelige emballage. Stikprøverne bør anbringes i kølebeholdere og straks sendes til laboratoriet med henblik på analyse.

Det er op til EFTA-staternes kompetente myndigheder at vurdere, på hvilket niveau prøverne generelt skal tages.

Laboratorierne har lov til selv at vælge, hvilken metode de vil anvende, under forudsætning af at resultaternes kvalitet svarer til de mål, der skal nås. Med hensyn til påvisning af Salmonella henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 6579-standarden, med hensyn til påvisning og tælling af toksigen E. coli henstilles det, at man anvender den seneste udgave af EN/ISO 16654-standarden, og med hensyn til påvisning og tælling af monocytogenes henstilles det, at man anvender den seneste udgave af EN/ISO 11290-1- og EN/ISO 11290-2-standarden. Der kan også anvendes andre tilsvarende metoder, der er anerkendt af de relevante myndigheder.

Resultaterne af kontrollen skal registreres på skemaet i bilag I til denne henstilling.

B. Frugt- og grøntsagssafters bakteriologiske sikkerhed

1. Programmets anvendelsesområde

Som det er tilfældet med friske frugter og grøntsager, indeholder EØS-bestemmelserne ikke nogen specifikke mikrobiologiske normer for saft. Ifølge direktiv 93/43/EØF skal saft fremstilles på en hygiejnisk måde, og fødevarevirksomhederne skal anvende HACCP-principperne for at garantere, at deres produkter er sikre og sunde. Fødevarevirksomhederne tilskyndes desuden til frivilligt at udforme og iværksætte en adfærdskodeks, som indeholder retningslinjer for at minimere kontaminering af frugt under vækst, høst, opbevaring og forarbejdning til saft og for at minimere kontaminering af koncentreret frugtsaft under opbevaring, transport eller fremstilling af saft til konsum.

Erfaringerne fra sektoren viser, at al slags saft (af frugt og grøntsager) kan være kontamineret med mikrobiologiske farer, især saft, der er ikke er varmebehandlet. Sandsynligheden for, at saft er kontamineret med farlige patogener, er ganske vist ikke stor, men hvis det alligevel forekommer, kan det få alvorlige konsekvenser for risikogrupper. De fleste af de indberettede tilfælde vedrører patogener, f.eks. Salmonella spp. og Escherichia coli O157:H7.

Formålet med denne del af programmet er at vurdere frugt- og grøntsagssafters bakteriologiske sikkerhed og at overvåge mulige risici for menneskers sundhed. I den forbindelse henstilles det, at man kontrollerer fødevarevirksomhedernes anvendelse af HACCP-principperne og gennemfører undersøgelser for visse patogener, såsom Salmonella spp., toksigen E. coli (især E. Coli O157:H7) og Listeria monocytogenes.

2. Prøveudtagnings- og analysemetoder

Kontrollen bør omfatte frugt- og grøntsagssafter, navnlig saft af æbler og citrusfrugter, som ikke er blevet pasteuriseret.

EFTA-statens kompetente myndigheder bør gennemføre kontrolbesøg på produktionsvirksomhederne og/eller i detailleddet for at kontrollere anvendelsen af HACCP-principperne, eventuelt med udtagelse af stikprøver til analyse. For analyse- og prøvetagningsmetoderne henstilles det, at man anvender samme kriterier som for friske frugter og grøntsager, jf. punkt 2 under afsnit A.

Resultaterne af kontrollen skal registreres på skemaet i bilag II til denne henstilling.

Denne henstilling er rettet til Island, Liechtenstein og Norge.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2002.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne.

Bernd Hammermann

Medlem af kollegiet

Peter Dyrberg

Direktør

(1) EFT L 186 af 30.6.1989, s. 23; i det følgende benævnt direktiv 89/397/EØF.

(2) EFT L 290 af 24.11.1993, s. 14; i det følgende benævnt direktiv 93/99/EØF.

(3) EFT L 175 af 19.7.1993, s. 1.

BILAG I

>PIC FILE= "C_2002216DA.000702.TIF">

BILAG II

>PIC FILE= "C_2002216DA.000802.TIF">