Fortegnelse over godkendte kreditinstitutter i Østrig, Finland, Island, Norge og Sverige, opstillet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 7, i direktiv 77/780/EØF (94/C 394/01)

Generelt

Ifølge artikel 3, stk. 7, og artikel 10, stk. 2 (1), i Rådets første direktiv 77/780/EØF af 12. december 1977 om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (2) skal Kommissionen opstille og offentliggøre en fortegnelse over alle de kreditinstitutter, der har tilladelse til at udøve virksomhed i medlemsstaterne. Ifølge punkt 6b i protokol 1 til EØS-aftalen skal sagsomstændigheder, procedurer, rapporter og lignende vedrørende EFTA-staterne offenliggøres i et særskilt afsnit af De Europæiske Fællesskabers Tidende, når tilsvarende oplysninger offenliggøres om EU-medlemsstaterne.

Dette er første gang, af EFTA-staternes stående udvalg efterkommer ovennævnte krav i ovensstemmelse med punkt 6b i protokol 1 til EØS-aftalen og artikel 1, stk. 1, litra b), i protokol 1 til EFTA-staternes aftale om nedsættelse af et stående udvalg. Fortegnelsen i bilaget til denne meddelelse afspejler situationen pr. 31 august 1994. Med hensyn til fortegnelsens indhold, ajourføringen af fortegnelsen og grupperingen af kreditinstitutterne i fortegnelsen henvises der til den tilsvarende fortegnelse offentliggjort af Kommissionen (EFT nr. C 156 af 7. 6. 1994, s. 1) og forklaringerne i kapitel I, Generelt. Desuden indeholder hvert landeafsnit særskilte bemærkninger.

Denne fortegnelse er blevet opstillet af EFTA-staternes stående udvalg på grundlag af oplysninger fra de berørte EFTA-stater. Fortegnelsen har ingen retlig betydning og stifter ikke ret. Hvis et ikke-autoriseret institut fejlagtiget er optaget på listen, ændrer dette ikke dets retlige status. Tilsvarende berører det ikke gyldigheden af et instituts tilladelse, hvis det ved en fejltagelse er blevet udeladt fra fortegnelsen.

ØSTRIG

1. Forretningsbanker (»Aktienbanken«)

Forretningsbankerne er privatretlige universalbanker. Der er generelt tale om:

- aktieselskaber (Aktiengesellschaften) stiftet i overensstemmelse med aktieselskabsloven (Aktiengesetz)

- Anpartsselskaber (Gesellschaften mit beschränkter Haftung) stiftet i overensstemmelse med anpartsselskabsloven (Gesetz über Gesellschaften mit beschränkter Haftung).

2. Sparekasser (Sparkassen)

Betegnelsen sparekasser omfatter lokale sparekasser og det centrale institut på landsplan (GiroCredit Bank Aktiengesellschaft der Sparkassen). Det centrale institut på landsplan varetager - foruden de sædvanlige bankforretninger - de lokale sparekassers betalingsoverførsler, forvalter sparekassernes likviditetsreserver og tjener som clearingsinstitut for denne sektor.

Sparekassesektoren består af »Vereinssparkassen« (sparekasser etableret af sparekassesammenslutninger svarende til de tyske »freie Sparkassen«) og »Gemeindesparkassen« (kommunale sparekasser etableret af en eller flere kommuner, som også står inde for deres forpligtelser).

Rammerne for sparekassernes virksomhed er fastlagt i bankloven og i deres banktilladelse. Sparekasserne varetager i dag alle typer bankforretninger, men deres virksomhed er hovedsagelig baseret på indlånsforretninger og långivning i deres lokalområder.

3. Land-andelsbanker (Raiffeisenkassen)

Land-andelsbankerne omfatter et stort antal lokale kredit-andelsskaber, ni regionale centralinstitutter og et centralt institut på landsplan (Raiffeisen Zentralbank Österreich AG). Centralinstituttet varetager - foruden de sædvanlige bankforretninger - kredit-andelsselskabernes betalingsoverførsler, forvalter kredit-andelsselskabernes likviditetsreserver og tjener som clearingsinstitut for denne sektor.

Disse institutter har sædvanligvis status som registrerede andelsselskaber i overensstemmelse med andelsselskabsloven (Genossenschaftsgesetz). Land-andelsbankerne tilbyder små enheder, andelshaverne, landmænd og enkeltpersoner i landområderne en række forskellige bankydelser. En af deres nøgleaktiviteter er dog stadig at tage imod indlån fra og yde lån til andelshaverne.

4. Industri-andelsbanker (Volksbanken)

Industri-andelsbankerne, der er organiseret i overensstemmelse med systemet med »Schulze-Delitzsch«-andelsselskaber, omfatter lokale kredit-andelsselskaber og et centralt institut på landplan (Österreichische Volksbanken AG). Centralinstituttet varetager - foruden de sædvanlige bankforretninger - kredit-andelsselskabernes betalingsoverførsler, forvalter kredit-andelsselskabernes likviditetsreserver og tjener som clearingsinstitut for denne sektor.

Disse institutter har sædvanligvis status som registrerede andelsselskaber i overensstemmelse med andelsselskabsloven (Genossenschaftsgesetz). Industri-andelsbankerne tilbyder små og mellemstore virksomheder og enkeltpersoner en række forskellige bankydelser. En af deres nøgleaktiviteter er dog stadig at tage imod indlån fra og yde lån til andelshaverne.

5. Realkreditinstitutter (Landes-Hypothekenbanken)

Foruden de sædvanlige bankaktiviteter er realkreditinstitutter specialiseret i langfristede boliglån til private og det offentlige og i udstedelse af panteobligationer og kommunale obligationer.

6. Byggesparekasser (Bausparkassen)

Byggesparekasser fokuserer på finansiering af boligbyggeri i overensstemmelse med loven om byggesparekasser (Bausparkassengesetz). Byggesparekasserne modtager indlån fra deres kunder og yder på basis af disse indlån lavtforrentede lån sikret ved pant i fast ejendom.

7. Specialbanker (Sonderbanken)

Nogle østrigske banker er klassificeret som specialbanker (Sonderbanken). Der er tale om kreditinstitutter specialiseret i factoring, leasing, regionaludviklingsfremme, eksportfremme og risikovillig kapital.

Österreichische Postsparkasse, der primært tilbyder den offentlige sektor finansiering, tilhører også denne gruppe af specialbanker.

>TABELPOSITION>

FINLAND

INDLÅNSBANKER (talletuspankit, depositionsbanker)

Indlånsbankerne tilbyder alle slags bankydelser. Foruden modtagelse af indlån beskæftiger de sig med udlån, indenlandske og udenlandske betalinger, investeringspleje, formueforvaltning og andre investerings-, finansierings- og rådgivningstjenester. Kun indlånsbanker må tage imod indlån. Alt afhængigt af deres organisatoriske struktur kan indlånsbanker opdeles i fire kategorier: forretningsbanker, sparekasser, sparekasseaktieselskaber og andelsbanker.

1. Forretningsbanker (liikepankit, affärsbanker)

Forretningsbankerne er aktieselskaber. De ejes af indenlandske eller udenlandske aktionærer. I kolonnen »bemærkninger« er angivet, hvor hovedsædet for udenlandsk ejede filialer er beliggende.

Hovedlovgivningen vedrørende forretningsbanker findes i loven om kreditinstitutter nr. 1607 af 30. december 1993. Foruden denne lov gælder loven om forretningsbanker nr. 1266 af 28. december 1990 med senere ændringer. Der gælder en særlig lovgivning for udenlandsk ejede filialer, nemlig loven om virksomhed udøvet af udenlandske kredit- og finansieringsinstitutter i Finland nr. 1608 af 30. december 1993.

2. Sparekasser (säästöpankit, sparbanker)

Sparekasser er almennyttige, selvejende institutioner, der er således organiseret, at hverken stifterne, garanterne eller andre deltagere ejer aktiverne eller overskud.

Skopbank (under overskriften »forretningsbanker«) er sparekassernes centralbank.

Hovedlovgivningen vedrørende sparekasser er fastlagt i loven om kreditinstitutter. Også sparekasseloven nr. 1270 af 28. december 1990 med senere ændringer finder anvendelse.

3. Sparekasseaktieselskaber (säästöpankkiosakeyhtiöt, sparbanksaktiebolag)

Sparekasseaktieselskaber ejes af fonde, og aktierne i disse selskaber kan kun sælges med tilladelse fra Finansministeriet. De vigtigste bestemmelser vedrørende denne type banker findes i loven om omdannelse af sparekasser til aktieselskaber nr. 972 fra november 1992 og i loven om kreditinstitutter. Også loven om forretningsbanker og sparekasser finder anvendelse.

4. Andelsbanker (osuuspankit, andelsbanker)

En andelsbank er et foretagende, der driver bankvirksomhed i form af et andelsselskab. Andelsbankerne ejes af deres medlemmer.

Okobank (under overskriften »forretningsbanker«) er andelsbankernes centralbank.

Hovedlovgivningen vedrørende andelsbanker findes i loven om kreditinstitutter. Også loven om andelsbanker nr. 1266 af 28. december 1990 med senere ændringer finder anvendelse.

Andre kreditinstitutter (muut luottolaitokset, andra kreditinstitut)

Under overskriften »andre kreditinstitutter« er nævnt andre kreditinstitutter end indlånsbanker. De har tilladelse til at udøve alle former for bankvirksomhed med undtagelse af indlån. Skønt loven om kreditinstitutter ikke indeholder nogen klassificering af disse »andre kreditinstitutter«, kan de alligevel opdeles i forskellige kategorier alt efter deres aktivitetsområder: finansierings- og kreditkortselskaber, realkreditbanker og særlige kreditinstitutter.

»Andre kreditinstitutter« kan udøve deres virksomhed som aktieselskaber, andelsselskaber eller realkreditforeninger.

Hovedlovgivningen vedrørende »andre kreditinstittuter« findes i loven om kreditinstitutter. Loven om realkreditforeninger nr. 936 af 8. december 1978 med senere ændringer finder endvidere anvendelse på realkreditforeninger.

ISLAND

1. Forretningsbanker og sparekasser (vi sskiptabankar og sparisjó sir)

Forretningsbankernes og sparekassernes aktiviteter består af opbevaring og investering af penge, pengeoverførsler, handel med værdipapirer og andre tjenester, der normalt er knyttet til sådanne transaktioner. Kun forretningsbanker og sparekasser og andre institutter med særlig tilladelse må tage imod indlån fra offentligheden til deponering og investering.

1.a) Forretningsbanker (vi sskiptabankar)

Forretningsbankerne er opdelt i to grupper, nemlig forretningsbanker ejet af staten, dvs. statslige forretningsbanker, og forretningsbanker drevet af aktieselskaber.

En forretningsbank, der etableres som et aktieselskab, skal have en aktiekapital på mindst 5 mio. ECU.

Aktieselskaber er dem, der er defineret som sådanne i aktieselskabsloven.

1b) Sparekasser (sparisjó sir)

Sparekasser er såkaldte selvejende institutioner. Grundlæggerne af en sparekasse, dvs. ejerne af garantikapitalen, skal være mindst 30 i antal. Ejerne af garantikapitalen skal eje lige store andele og have samme antal stemmerettigheder, medmindre andet er fastsat i vedtægterne. Ejerne af garantikapitalen hæfter ikke for sparekassens forpligtelser med mere end deres garantikapital, og deres andel af sparekassens driftsoverskud må ikke overskride en maksimal procentdel af udbyttet i forhold til garantikapitalandelene, som hvert år fastsættes af sparekassernes indlånsgarantifond. De lokale, kommunale myndigheder udpeger mindst to af de fem medlemmer af en sparekasses bestyrelse.

Ingen sparekasse må stiftes med en garantikapital på under 5 mio. ECU. Handelsministeriet kan fravige dette minimumskrav efter forslag fra banktilsynsmyndighederne og sparekassernes indlånsgarantifond. Garantikapitalen må dog under ingen omstændigheder være mindre end 1 mio. ECU. Sparekasser, der udøvede virksomhed den 1. juli 1993 med en egenkapital på under 1 mio. ECU, må fortsætte deres virksomhed, forudsat at deres egenkapital ikke falder til et niveau, der ligger under det, den androg den 1. juli 1993.

2. Andre kreditinstitutter end forretningsbanker og sparekasser (a srar lánastofnanir en vi sskiptabankar og sparisjo sir)

Definition af »andre kreditinstitutioner end forretningsbanker og sparekasser« omfatter selskaber eller institutter (eksklusive de under punkt 1.a) og 1.b) nævnte), der som hovedvirksomhed har at yde lån i eget navn, og som skaffer kapital hertil ved at udstede og sælge obligationer og andre gældsinstrumenter, der skal indfris, jf. dog definitionen af et leasingselskab under punkt 2.b), og tilbyder de serviceydelser, der normalt er forbundet med sådanne kreditaktiviteter. Disse kreditinstitutter må ikke modtage indskud fra offentligheden med henblik på deponering eller investering.

2.a) Andre institutter end leasingselskaber (a srar lánastofnanir en eignarleigufyrirtæki)

Et kreditinstitut, der ikke er et leasingselskab, og som opfylder førnævnte definition, skal etableres som et aktieselskab med en aktiekapital på mindst 5 mio. ECU. De kreditinstitutter, der opererede den 30. december 1993, behøver ikke at ændre deres retlige form til et aktieselskab, og de institutter, der på samme tidspunkt opererede med en egenkapital på under 5 mio. ECU, kan fortsætte deres virksomhed, forudsat at deres egenkapital ikke falder til et niveau, der ligger under det, den androg den 30. december 1993.

2.b) Leasingselskaber (eignarleigufyrirtæki)

Et leasingselskab er et kreditinstitut, der har leasing som hovedvirksomhed, uanset hvordan denne virksomhed finansieres. Et leasingselskab skal etableres med en aktiekapital på mindst 1 mio. ECU. De leasingselskaber, der den 30. december 1993 opererede med en egenkapital på under 1 mio. ECU, kan fortsætte deres virksomhed, forudsat at deres egenkapital ikke falder til et niveau, der ligger under det, den androg den 30. december 1993.

NORGE

1. Forretningsbanker

Forretningsbankerne er aktieselskaber, dog med undtagelse af Norges Postbank, der er en særskilt statsvirksomhed etableret i overensstemmelse med Postbankloven nr. 51 af 5. juni 1992. Kredittilsynet fører tilsyn med Norges Postbank.

Forretningsbanker har ret til og er forpligtet til at medtage ordet »bank« i deres navn. Kun sparekasser må gøre ligeså. Hovedlovgivningen vedrørende forretningsbanker findes i loven om forretningsbanker nr. 1 af 24. maj 1961 og i loven om finansieringsvirksomhed og finansieringsinstitutter nr. 40 af 10. juni 1988.

Forretningsbankerne har tilladelse til at tage imod indlån og til at tilbyde normale banktjenester.

2. Sparkasser (sparebanker)

Sparekasser er selvejende institutioner opbygget i overensstemmelse med sparekasseloven.

Hovedlovgivningen vedrørende sparekasser findes i sparekasseloven nr. 1 af 24. maj 1961 og i loven om finansieringsvirksomhed og finansieringsinstitutter nr. 40 af 10. juni 1988.

Sparekasser har ret til og er forpligtet til at medtage ordet »sparekasse« (sparbank) i deres navn. Ingen andre end forretningsbanker har ret til at bruge ordet »bank«.

Sparekasser har tilladelse til at tage imod indlån og til at tilbyde normale banktjenester.

3. Finansieringsselskaber og

4. Kreditselskaber

Finansieringsselskaber (finansieringsforetak) og kreditselskaber (kredittforetak) kan oprettes som aktieselskaber, selvejende institutioner, kreditforeninger eller hypotekforeninger.

Hovedlovgivningen vedrørende finansieringsselskaber og kreditselskaber findes i loven om finansieringsvirksomhed og finansieringsinstitutter nr. 40 af 10. juni 1988.

Finansieringsselskaber må beskæftige sig med finansieringsvirksomhed, der er defineret som ydelse eller formidling af lånegarantier eller anden deltagelse i finansieringen af andres aktiviteter.

Kreditselskaber er institutter, der ifølge deres vedtægter finansierer deres långivning gennem udstedelse af obligationer.

SVERIGE

1. Banker

Banker har eneret på at modtage indlån fra offentligheden. Disse institutter tilbyder normalt en bred vifte af almindelige banktjenester.

a) Forretningsbanker (affärsbanker)

er aktieselskaber, der er underlagt reglerne i loven om udøvelse af bankvirksomhed (bankrörelselagen (1987: 617)) og i bankloven (bankatiebolagslagen (1987: 618)).

b) Sparekasser (sparbanker)

er underlagt reglerne i loven om udøvelse af bankvirksomhed og i sparekasseloven (sparbankslagen (1987:619)). En sparekasses opgave er at fremme opsparingen og udøve virksomhed på almennyttig basis inden for et bestemt geografisk område.

2. Andre kreditinstitutter

Denne gruppe består af finansieringsselskaber, kreditselskaber og et enkelt andelsrealkreditinstitut. Lovene vedrørende finansieringsselskaber og kreditselskaber blev ophævet den 1. januar 1994. Disse selskaber skal søge om tilladelse på grundlag af den nye lov om kreditmarkedsselskaber (lagen (1992: 1610) om kreditmarknadsbolag) med henblik på at forsætte deres virksomhed efter den 31. december 1994. Loven vedrørende andelsrealkreditinstituttet er i færd med at blive revideret.

a) Finansieringsselskaber (finansbolag)

er aktieselskaber, der er underlagt reglerne i loven om finansieringsselskaber (finansbolagslagen (1988: 606)). Disse selskaber tilbyder konventionelle lån, forskellige former for leasing osv. De finansierer deres forretninger på pengemarkedet og ved at optage lån direkte hos andre finansieringsinstitutter. De har tilladelse til at udstede obligationer og kortfristede låneinstrumenter.

b) Kreditselskaber (kreditaktiebolag)

er aktieselskaber, der er underlagt reglerne i loven om kreditselskaber (lagen (1963: 76) om kreditaktiebolag). De yder lån mod sikkerhedsstillelse i form af pantebreve. De finansierer deres udlånsvirksomhed ved at udstede obligationer og andre instrumenter. De specialiserer sig i bestemte områder, f.eks. langfristet finansiering af boliger eller anden fast ejendom, lokale myndigheder eller handel og industri.

c) Der findes et enkelt andelsrealkreditinstitut (kooperativ hypoteksinstitution)

der under sig har ti såkaldte landshypoteker. Der findes en særlig lov for dette institut, hvis virksomhed ligner kreditselskabernes.

(1) Artikel 10, stk. 2, finder ikke anvendelse i EØS-sammenhæng.

(2) EFT nr. L 322 af 17. 12. 1977, s. 30.

ANEXO - BILAG - ANHANG - ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ - ANNEX - ANNEXE - ALLEGATO - BIJLAGE - ANEXO

AUSTRIA ØSTRIG ÖSTERREICH ÁÕÓÔÑºÁ AUSTRIA AUTRICHE AUSTRIA OOSTENRIJK ÁUSTRIA

>TABELPOSITION>

FINLANDIA FINLAND FINNLAND ÖÉÍËÁÍÄÉÁ FINLAND FINLANDE FINLANDIA FINLAND FINLÂNDIA

>TABELPOSITION>

ISLANDIA ISLAND ISLAND ÉÓËÁÍÄºÁ ICELAND ISLANDE ISLANDA IJSLAND ISLANDIA

Nota / Bemærkning / Anmerkung / Óçìåßùóç ãéá ôïí áíáãíþóôç / Note to reader / Remarque / Nota / Opmerking / Nota

El texto de las notas se encuentra en la página 50.

Fodnoterne findes på side 50.

Fußnoten siehe Seite 50.

Ïé õðïóçìåéþóåéò åõñßóêïíôáé óôç óåëßäá 50.

The footnotes appear on page 50.

Le texte des notes se trouve page 50.

Il testo delle note si trova a pagina 50.

De tekst van de voetnoten bevindt zich op blz. 50.

O texto das notas encontra-se na página 50.

>TABELPOSITION>

NORUEGA NORGE NORWEGEN ÍÏÑÂÇÃÉÁ NORWAY NORVÈGE NORVEGIA NOORWEGEN NORUEGA

Nota / Bemærkning / Anmerkung / Óçìåßùóç ãéá ôïí áíáãíþóôç / Note to reader / Remarque / Nota / Opmerking / Nota

El texto de las notas se encuentra en la página 59.

Fodnoterne findes på side 59.

Fußnoten siehe Seite 59.

Ïé õðïóçìåéþóåéò åõñßóêïíôáé óôç óåëßäá 59.

The footnotes appear on page 59.

Le texte des notes se trouve page 59.

Il testo delle note si trova a pagina 59.

De tekst van de voetnoten bevindt zich op blz. 59.

O texto das notas encontra-se na página 59.

>TABELPOSITION>

SUECIA SVERIGE SCHWEDEN ÓÏÕÇÄÉÁ SWEDEN SUÈDE SVEZIA ZWEDEN SUÉCIA

>TABELPOSITION>