PROCESREGLEMENT FOR EFTA-DOMSTOLEN fastsat den 4. januar og den 1. februar 1994 (Kun den engelske udgave er autentisk)

EFTA-DOMSTOLEN HAR -

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

under henvisning til de beføjelser, der er tillagt Domstolen ved aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol,

under henvisning til godkendelse meddelt af EFTA-staternes regeringer -

FASTSAT FØLGENDE PROCESREGLEMENT:

INDLEDENDE BESTEMMELSE

Artikel 1

I dette reglement forstås ved

a) »aftalen«: aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol samt protokollerne og bilagene til aftalen,

b) »EFTA-stat«: et medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er part i aftalen og i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

c) »statutten«: protokol 5 til aftalen vedrørende statutten for EFTA-Domstolen.

FØRSTE AFSNIT DOMSTOLENS ORGANISATION

Kapitel 1

DOMMERE

Artikel 2

En dommers embedsperiode løber fra den dato, der er fastsat i udnævnelsesdokumentet. Er der ikke heri fastsat nogen dato, løber perioden fra udnævnelsesdokumentets dato.

Artikel 3

1. Før dommerne påbegynder deres embedsvirksomhed, aflægger de i overensstemmelse med statuttens artikel 2 i det første offentlige retsmøde ved Domstolen, hvori de deltager efter deres udnævnelse, følgende ed:

»Jeg sværger, at jeg vil udføre mit hverv upartisk og samvittighedsfuldt, og at jeg vil bevare tavshed om EFTA-Domstolens rådslagninger og afstemninger«.

2. Umiddelbart efter at have aflagt ed underskriver dommerne i overensstemmelse med statuttens artikel 4 en erklæring, hvorved de højtideligt forsikrer, at de under deres embedsvirksomhed og efter dennes ophør vil overholde de forpligtelser, der følger med deres hverv, i særdeleshed pligten til, efter at deres embedsvirksomhed er ophørt, at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnåelse af visse fordele.

Artikel 4

Når Domstolen skal afgøre, om en dommer ikke længere opfylder de nødvendige betingelser eller overholder de forpligtelser, der følger med embedet, opfordrer præsidenten den pågældende til at fremsætte sine synspunkter i et lukket retsmøde uden justitssekretærens tilstedeværelse.

Artikel 5

Dommerne har uden forskel rang efter deres anciennitet i embedet.

De, der har samme anciennitet i embedet, har rang efter deres alder.

Fratrædende dommere, som genudnævnes, bevarer deres hidtidige rang.

Kapitel 2

DOMSTOLENS PRÆSIDENT

Artikel 6

1. Dommerne vælger Domstolens præsident af deres midte for et tidsrum af tre år umiddelbart efter den delvise nybesættelse af dommerembederne, der er nævnt i aftalens artikel 30 som tilpasset ved artikel 7 i protokollen om tilpasning af aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol.

2. Fratræder præsidenten inden embedsperiodens normale udløb, drages der omsorg for, at en anden træder i hans sted for den resterende del af perioden.

3. Valg efter denne artikel sker ved hemmelig afstemning. Den dommer, der opnår absolut flertal, er valgt. Opnår ingen af dommerne absolut flertal, foretages der en ny afstemning, og den dommer, der herved opnår det største antal stemmer, er valgt. I tilfælde af stemmelighed er den ældste valgt.

Artikel 7

Præsidenten leder Domstolens judicielle virksomhed og dens administration. Han fører forsædet såvel i retsmøderne som under rådslagninger og afstemninger.

Artikel 8

1. Så snart stævning er indleveret, udpeger præsidenten den refererende dommer.

2. Domstolen fastsætter retningslinjerne for sagernes fordeling mellem dommerne.

Artikel 9

Har præsidenten forfald, eller er embedet ubesat, varetages præsidentens opgaver af en af dommerne i henhold til den rangfølge, der er fastsat i artikel 5.

Kapitel 3

JUSTITSKONTORET

Første afdeling

Justitssekretæren og assisterende justitssekretærer

Artikel 10

1. Domstolen udnævner justitssekretæren. Præsidenten underretter dommerne om de indgåede ansøgninger to uger før den dato, der er fastsat for udnævnelsen.

2. Ansøgningerne skal indeholde udførlige oplysninger om ansøgerens alder, nationalitet, akademiske grader, sprogkundskaber, nuværende og tidligere beskæftigelse samt eventuelle erfaringer fra judicielt og internationalt arbejde.

3. Udnævnelsen finder sted på den i artikel 6, stk. 3, fastsatte måde.

4. Justitssekretæren udnævnes for et tidsrum af seks år. Han kan genudnævnes.

5. Bestemmelserne i artikel 3 finder anvendelse på justitssekretæren.

6. Justitssekretæren kan kun afskediges, hvis han ikke længere opfylder de nødvendige betingelser eller overholder de forpligtelser, der følger med embedet. Domstolen træffer beslutning herom efter at have givet justitssekretæren lejlighed til at fremsætte sine synspunkter.

7. Fratræder justitssekretæren inden embedsperiodens udløb, udnævner Domstolen en ny justitssekretær for et tidsrum af seks år.

Artikel 11

Domstolen kan efter den fremgangsmåde, som gælder for justitssekretæren, udnævne en eller flere assisterende justitssekretærer til at bistå justitssekretæren og til at træde i hans sted inden for de grænser, der er fastsat i den i artikel 13 omhandlede instruks for justitssekretæren.

Artikel 12

Præsidenten udpeger de tjenestemænd eller andre ansatte, der skal varetage justitssekretærens opgaver, når denne og de assisterende justitssekretærer har forfald, eller deres embeder er ubesatte.

Artikel 13

Efter forslag fra præsidenten udarbejder Domstolen en instruks for justitssekretæren.

Artikel 14

1. Justitskontoret fører på justitssekretærens ansvar et register, som paraferes af præsidenten, og hvori alle processkrifter med dertil hørende bilag løbende indføres i den rækkefølge, hvori de indleveres.

2. Justitssekretæren forsyner originaldokumenterne, og, såfremt parterne anmoder om det, tillige de genparter, de forelægger, med påtegning om indførslen i registret.

3. Indførslen i registret og de i stk. 2 nævnte påtegninger har retsvirkning som autentisk bevis.

4. Nærmere bestemmelser om registrets førelse fastsættes i den i artikel 13 omhandlede instruks for justitssekretæren.

5. Enhver, der har interesse heri, kan gennemse registret på Justitskontoret og få genparter eller udskrifter heraf mod betaling efter de takster, som Domstolen fastsætter efter justitssekretærens indstilling.

Enhver part i en sag kan desuden mod betaling efter Justitskontorets takster få genparter af processkrifterne samt udskrifter af domme, rådgivende udtalelser og kendelser.

6. Der offentliggøres en meddelelse i EØS-afdelingen i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende med angivelse af datoen for stævningens indførsel i registret, parternes navne og adresser, søgsmålets genstand, de nedlagte påstande samt søgsmålsgrundene og de væsentligste argumenter. Der offentliggøres også en meddelelse om en anmodning om en rådgivende udtalelse.

Artikel 15

1. På præsidentens vegne sørger justitssekretæren for modtagelse, videresendelse og opbevaring af alle dokumenter samt for foretagelse af de i dette reglement omhandlede forkyndelser.

2. Justitssekretæren bistår Domstolen, præsidenten og dommerne i alle deres embedshandlinger.

Artikel 16

Justitssekretæren opbevarer seglet. Han har ansvaret for arkivet og sørger for Domstolens publikationer.

Artikel 17

Justitssekretæren overværer Domstolens møder, jf. dog artikel 4 og 23.

Anden afdeling

Domstolens tjenestemænd og øvrige ansatte

Artikel 18

1. Domstolens tjenestemænd og øvrige ansatte ansættes på de vilkår, der er fastsat i vedtægten for EFTA-Domstolens personale.

2. Før tjenestemændene påbegynder deres virksomhed, aflægger de over for præsidenten i justitssekretærens nærværelse følgende ed:

»Jeg sværger, at jeg loyalt og samvittighedsfuldt vil udføre de opgaver, som er betroet mig af EFTA-Domstolen, og at jeg vil overholde min tavshedspligt«.

Artikel 19

Efter forslag fra justitssekretæren fastlægger eller ændrer Domstolen sin administrative opbygning.

Artikel 20

Domstolens administration, finansforvaltning og bogholderi varetages på præsidentens vegne af justitssekretæren.

Kapitel 4

FORRETNINGSGANGEN VED DOMSTOLEN

Artikel 21

1. Præsidenten fastsætter tidspunkterne for Domstolens møder.

2. Domstolen kan afholde et eller flere nærmere angivne møder et andet sted end der, hvor Domstolen har sæde.

Artikel 22

1. Er der på grund af forfald et lige antal dommere til stede, undlader en af dommerne, men ikke præsidenten, at deltage i rådslagningen og afstemningen. I sådanne tilfælde undlader dommerne efter tur i den i artikel 5 fastsatte rangfølge at deltage i rådslagningen og afstemningen, med den dommer, der har den laveste anciennitet, som den første.

2. Viser det sig, efter at Domstolen er indkaldt, at det antal på tre dommere, der skal deltage, for at Domstolen er beslutningsdygtig, ikke er til rådighed, udsætter præsidenten retsmødet, indtil Domstolen er beslutningsdygtig.

Artikel 23

1. Domstolens rådslagninger og afstemninger er ikke offentlige.

2. I rådslagningen og afstemningen deltager kun de dommere, der har været til stede under den mundtlige forhandling.

3. Enhver dommer, der deltager i rådslagningen og afstemningen, udtaler sin mening og begrunder den.

4. Det resultat, der efter den afsluttende drøftelse vedtages af et flertal af dommere, er udtryk for Domstolens afgørelse. Stemmerne afgives i omvendt rækkefølge af den i artikel 5 fastsatte rangfølge.

5. I tilfælde af uenighed om spørgsmålenes genstand, affattelse og rækkefølge eller om fortolkningen af afstemningen træffer Domstolen afgørelse.

6. I Domstolens møder vedrørende administrative spørgsmål er justitssekretæren til stede, medmindre Domstolen bestemmer andet.

7. Når Domstolen holder møde, uden at justitssekretæren er til stede, pålægger den, hvis det skønnes nødvendigt, en dommer at optage et protokollat, som underskrives af præsidenten og den pågældende dommer.

Artikel 24

1. Medmindre Domstolen bestemmer andet, fastsættes retsferierne således:

- fra 18. december til 10. januar,

- fra søndagen før påske til den anden søndag efter påske,

- fra 15. juli til 15. september.

I retsferierne varetages præsidentens opgaver på det sted, hvor Domstolen har sæde, enten af præsidenten, der holder sig i forbindelse med justitssekretæren, eller af en dommer, som præsidenten pålægger at træde i sit sted.

2. I retsferierne kan præsidenten i påtrængende tilfælde indkalde dommerne.

3. Domstolen iagttager de lovbestemte fri- og helligdage på det sted, hvor Domstolen har sæde.

4. Når der foreligger rimelig grund hertil, kan Domstolen bevilge dommerne tjenestefrihed.

Kapitel 5

REGLER OM SPROG

Artikel 25

1. Processproget er engelsk. Dette sprog anvendes under hele sagen, herunder i rådslagninger og afstemninger, protokollater og i Domstolens afgørelser.

2. Engelsk anvendes under den skriftlige og mundtlige forhandling af parterne, intervenienterne og EFTA-staterne, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet og EF-Kommissionen, medmindre andet er bestemt i dette reglement.

3. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 27 skal alle dokumenter, der indleveres til Domstolen, være affattet på engelsk eller være vedlagt en oversættelse til engelsk, medmindre Domstolen bestemmer andet.

Hvor der er tale om omfangsrige dokumenter, kan der fremlægges oversættelser i uddrag. Domstolen kan dog til enhver tid af egen drift eller efter anmodning fra en part forlange en mere omfattende eller en fuldstændig oversættelse.

4. Hvis det anses for nødvendigt, kan Domstolen efter anmodning fra en anden part eller intervenient end en EFTA-stat, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet eller EF-Kommissionen tillade, at denne part eller intervenient under den mundtlige forhandling henvender sig til Domstolen på et sprog, der er officielt sprog i en EFTA-stat eller i De Europæiske Fællesskaber, og at Domstolen henvender sig til parten eller intervenienten på dette sprog. Justitssekretæren sørger for tolkning til og fra engelsk. En sådan anmodning skal fremsættes mindst to uger før den mundtlige forhandling.

Artikel 26

Når vidner eller sagkyndige erklærer, at de ikke kan udtrykke sig tilstrækkelig klart på engelsk, kan Domstolen tillade, at de afgiver forklaring på et andet sprog. Justitssekretæren sørger for tolkning til og fra engelsk. En sådan anmodning skal normalt fremsættes mindst to uger før den mundtlige forhandling.

Artikel 27

1. Når en anmodning om en rådgivende udtalelse forelægges for Domstolen i overensstemmelse med aftalens artikel 34, er den forelæggende ret berettiget til at fremsætte anmodningen på det sprog, som sagen behandles på ved denne ret. Justitssekretæren sørger for oversættelsen til engelsk.

2. Den forelæggende ret og parterne i sagen for denne ret kan indlevere dokumenter til Domstolen på det sprog, som sagen behandles på ved denne ret. Sådanne dokumenter oversættes til engelsk i det omfang, Domstolen finder det nødvendigt. Justitssekretæren sørger for oversættelsen.

3. Justitssekretæren sørger for, at den refererende dommers rapport oversættes, således at den foreligger på engelsk og på det sprog, som sagen behandles på ved den forelæggende ret.

4. Parterne i sagen for den forelæggende ret er berettiget til mundtligt at henvende sig til Domstolen på det sprog, som sagen behandles på ved denne ret, og kan kræve, at Domstolen henvender sig til dem på dette sprog. Justitssekretæren sørger for tolkning til og fra engelsk. En part, der ønsker at anvende et sådant sprog, skal underrette justitssekretæren herom mindst to uger før den mundtlige forhandling.

5. Domstolens udtalelse afgives på det sprog, anmodningen blev fremsat på, og på engelsk. Udtalelsen er retsgyldig på disse sprog.

Kapitel 6

BEFULDMÆGTIGEDES, RÅDGIVERES OG ADVOKATERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER

Artikel 28

1. Befuldmægtigede for en EFTA-stat, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet eller EF-Kommissionen samt rådgivere og advokater, der møder for Domstolen eller for en retsinstans, over for hvilken Domstolen har fremsat en retsanmodning, kan ikke retsforfølges på grund af deres mundtlige og skriftlige ytringer vedrørende sagen eller sagens parter.

2. Befuldmægtigede, rådgivere og advokater nyder desuden følgende privilegier og lettelser:

a) ingen papirer eller dokumenter, der vedrører sagens behandling, kan gøres til genstand for ransagning eller beslaglæggelse; i tilfælde af tvist kan toldvæsenet eller politiet forsegle de pågældende papirer og dokumenter, som uopholdeligt skal tilstilles Domstolen til gennemsyn i justitssekretærens og den pågældendes nærværelse,

b) befuldmægtigede, rådgivere og advokater har krav på at få tildelt de udenlandske betalingsmidler, der er nødvendige for udøvelsen af deres hverv,

c) befuldmægtigede, rådgivere og advokater kan frit rejse i det omfang, det er nødvendigt for udøvelsen af deres hverv.

Artikel 29

De privilegier, immuniteter og lettelser, der er nævnt i artikel 28, tilkommer kun befuldmægtigede, rådgivere og advokater, som forinden dokumenterer deres stilling på følgende måde:

a) befuldmægtigede ved et officielt dokument udstedt af den stat eller institution, de repræsenterer; en genpart af dette dokument tilstilles straks justitssekretæren af den pågældende stat eller institution,

b) rådgivere og advokater ved et legitimationsdokument underskrevet af justitssekretæren; et sådant dokument er kun gyldigt i et begrænset tidsrum, der kan forlænges eller forkortes under hensyn til retsforhandlingens varighed.

Artikel 30

De i artikel 28 nævnte privilegier, immuniteter og lettelser indrømmes udelukkende af hensyn til sagens gennemførelse.

Domstolen kan ophæve immuniteten, når den skønner, at dette ikke strider mod hensynet til sagens gennemførelse.

Artikel 31

1. En rådgiver eller advokat, hvis optræden over for Domstolen, en dommer eller justitssekretæren er uforenelig med Domstolens værdighed, eller som misbruger sine beføjelser, kan til enhver tid udelukkes fra retsforhandlingerne ved en kendelse afsagt af Domstolen, efter at den pågældende har haft lejlighed til at udtale sig.

Kendelsen kan fuldbyrdes straks.

2. Udelukkes en rådgiver eller en advokat fra retsforhandlingerne, udsættes disse indtil udløbet af en af præsidenten fastsat frist, for at den pågældende part kan udpege en anden rådgiver eller advokat.

3. Afgørelser truffet i medfør af denne artikel kan tilbagekaldes.

ANDET AFSNIT RETTERGANGSMÅDEN

Kapitel 1

SKRIFTLIG FORHANDLING

Artikel 32

1. Det originale eksemplar af ethvert processkrift skal underskrives af partens befuldmægtigede eller advokat.

Med processkriftet og de heri nævnte bilag skal indleveres fem genparter til brug for Domstolen og en genpart til hver af parterne i sagen. Genparternes rigtighed bekræftes af den part, der indleverer dem.

2. Ethvert processkrift dateres. Datoen for indleveringen til Justitskontoret er eneafgørende for beregningen af procesfristerne.

3. Ethvert processkrift skal være vedlagt de påberåbte dokumenter samt en fortegnelse over disse.

4. Er et dokument på grund af sit omfang kun vedlagt processkriftet i uddrag, skal dokumentet i sin helhed eller en fuldstændig genpart indleveres til Justitskontoret.

5. Processkrifter og andre dokumenter indleveres til Justitskontoret i dettes ekspeditionstid.

6. Med forbehold af bestemmelserne i stk. 1-5 kan processkrifter og andre dokumenter i påtrængende tilfælde indleveres til Justitskontoret pr. telefax. Ved beregningen af procesfristerne anses et telefax for gyldigt indleveret, såfremt modtagelsen heraf er afsluttet inden for ekspeditionstiden på fristens sidste dag, og såfremt det originale eksemplar og de genparter, der er nævnt i stk. 1, indleveres til Justitskontoret inden for de næste syv dage.

Artikel 33

1. Stævning, der udtages i henhold til statuttens artikel 19, skal indeholde:

a) sagsøgerens navn og adresse,

b) angivelse af sagsøgte,

c) søgsmålets genstand og en kort fremstilling af søgsmålsgrundene,

d) sagsøgerens påstande,

e) i påkommende tilfælde en angivelse af de beviser, der påberåbes.

2. Til brug under sagen skal der i stævningen angives en valgt adresse på det sted, hvor Domstolen har sæde. I stævningen skal angives navnet på en person, der er bemyndiget til og har indvilliget i at modtage forkyndelser.

Opfylder stævningen ikke disse krav, sker alle forkyndelser for den pågældende part under sagen, så længe stævningen ikke er berigtiget, ved rekommanderet brev til partens befuldmægtigede eller advokat. I modsætning til, hvad der gælder efter artikel 75, anses forskriftsmæssig forkyndelse for at være sket ved indleveringen af det rekommanderede brev til postvæsenet på det sted, hvor Domstolen har sæde.

3. En advokat, som bistår eller repræsenterer en part, skal til Justitskontoret indlevere dokumentation for, at han har beskikkelse i en stat, der er kontraherende part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

4. Med stævningen skal i givet fald indleveres de dokumenter, som er angivet i statuttens artikel 19.

5. Er sagsøgeren en privatretlig juridisk person, skal stævningen være vedlagt:

a) dennes vedtægter, en nyere udskrift af handelsregistret, en nyere udskrift af selskabs- eller foreningsregistret eller andet bevis for, at sagsøgeren består som juridisk person,

b) bevis for, at advokatens fuldmagt er behørigt udstedt af en person, der er beføjet hertil.

6. Opfylder stævningen ikke kravene i stk. 3-5, giver justitssekretæren sagsøgeren en rimelig frist til at berigtige stævningen eller til at tilvejebringe de ovenfor nævnte dokumenter. Sker dette ikke inden for den fastsatte frist, træffer Domstolen afgørelse om, hvorvidt undladelsen af at overholde disse formforskrifter skal medføre, at sagen afvises.

Artikel 34

Stævningen forkyndes for sagsøgte. I det i artikel 33, stk. 6, nævnte tilfælde sker forkyndelsen, efter at mangelen er afhjulpet, eller efter at Domstolen har fastslået, at sagen ikke skal afvises på grund af tilsidesættelse af de i den nævnte artikel fastsatte formforskrifter.

Artikel 35

1. Inden en måned efter stævningens forkyndelse skal sagsøgte indgive sit svarskrift. Dette skal indeholde:

a) sagsøgtes navn og adresse,

b) de faktiske og retlige anbringender, der gøres gældende,

c) sagsøgtes påstande,

d) angivelse af de beviser, der påberåbes.

Bestemmelserne i artikel 33, stk. 2-6, finder anvendelse.

2. Præsidenten kan på sagsøgtes begrundede anmodning i særlige tilfælde forlænge den i stk. 1 nævnte frist.

Artikel 36

1. Stævningen og svarskriftet kan suppleres med en replik fra sagsøgeren og en duplik fra sagsøgte.

2. Præsidenten fastsætter fristerne for indlevering af disse processkrifter.

Artikel 37

1. Parterne kan i replikken og duplikken anføre yderligere beviser til støtte for deres anbringender. Parterne skal begrunde, hvorfor beviserne først påberåbes på dette tidspunkt.

2. Nye anbringender må ikke fremsættes under sagens behandling, medmindre de støttes på retlige eller faktiske omstændigheder, som er kommet frem under retsforhandlingerne.

Fremsætter en part under retsforhandlingerne nye anbringender, jf. første afsnit, kan præsidenten, når de sædvanlige procesfrister er udløbet, på grundlag af en rapport fra den refererende dommer give den anden part en frist til at svare herpå.

Afgørelsen af, hvorvidt fremsættelsen af det nye anbringende kan tillades, træffes først ved den endelige dom.

Artikel 38

Domstolen kan på ethvert tidspunkt under retsforhandlingerne træffe bestemmelse om foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse eller bevisoptagelse, jf. artikel 49 og 50, eller om at genoptage eller uddybe tidligere bevisoptagelse.

Artikel 39

Efter at have givet parterne lejlighed til at udtale sig kan Domstolen til enhver tid med henblik på den skriftlige eller mundtlige forhandling eller den endelige dom træffe bestemmelse om forening af flere sager, der angår samme genstand og har forbindelse med hinanden. Domstolen kan ophæve denne forening.

Artikel 40

1. Efter indleveringen af duplik fastsætter præsidenten den dato, på hvilken den refererende dommer skal forelægge Domstolen en foreløbig rapport. Artikel 38 finder også anvendelse efter dette tidspunkt. Rapporten skal indeholde forslag om, hvorvidt sagen kræver foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse eller bevisoptagelse.

Domstolen træffer afgørelse om, hvorvidt den refererende dommers forslag skal følges.

Samme fremgangsmåde anvendes:

a) hvis replikken eller duplikken ikke er indleveret inden udløbet af den frist, der er fastsat i henhold til artikel 36, stk. 2,

b) hvis den pågældende part giver afkald på sin ret til at afgive replik eller duplik.

2. Beslutter Domstolen, at den mundtlige forhandling skal indledes, uden at der gennemføres foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse eller bevisoptagelse, fastsætter præsidenten datoen for åbningen af den mundtlige forhandling.

Artikel 41

1. Har der under den skriftlige forhandling været gennemført foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse, eller er der sket bevisoptagelse, fastsætter præsidenten, medmindre andet bestemmes i medfør af stk. 2, datoen for indledning af den mundtlige forhandling, efter at disse forhandlinger er gennemført; denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der under den mundtlige forhandling kan iværksættes foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse eller ske bevisoptagelse.

2. Domstolen kan på grundlag af den refererende dommers rapport og efter at have indhentet parternes udtrykkelige samtykke bestemme, at der ikke skal afholdes mundtlig forhandling.

Kapitel 2

MUNDTLIG FORHANDLING

Artikel 42

1. Medmindre andet følger af fortrinsretten efter artikel 82 for visse afgørelser, pådømmer Domstolen de sager, som er indbragt for den, i den rækkefølge, hvori bevisoptagelsen afsluttes. Afsluttes bevisoptagelsen i flere sager samtidig, er datoen for stævningens indførsel i registret afgørende for rækkefølgen.

2. Præsidenten kan i særlige tilfælde træffe afgørelse om, at en sag skal pådømmes forud for andre.

Præsidenten kan i særlige tilfælde, efter at have hørt parterne, enten af egen drift eller efter begæring fra en part træffe afgørelse om, at en sag skal udsættes til senere pådømmelse. Præsidenten kan efter fælles begæring fra parterne træffe afgørelse om, at en sag skal udsættes.

Artikel 43

1. Retsforhandlingerne åbnes og ledes af præsidenten, som har ansvaret for ordenens opretholdelse under retsmøderne.

2. Når det er besluttet, at dørene skal lukkes, må indholdet af retsforhandlingerne ikke offentliggøres.

Artikel 44

Præsidenten kan under retsforhandlingerne stille spørgsmål til parternes befuldmægtigede, rådgivere eller advokater.

Det samme gælder dommerne.

Artikel 45

Parterne kan kun forhandle gennem deres befuldmægtigede, rådgivere eller advokater.

Artikel 46

Når retsforhandlingerne er slut, erklærer præsidenten den mundtlige forhandling for afsluttet.

Artikel 47

Domstolen kan træffe bestemmelse om genåbning af den mundtlige forhandling.

Artikel 48

1. Justitssekretæren optager et protokollat for hvert retsmøde.

2. Protokollatet skal indeholde dato og sted for retsmødet, navnene på de tilstedeværende dommere og justitssekretæren, angivelse af sagen, parternes navne, navn og stilling for parternes befuldmægtigede, rådgivere og advokater, angivelse af de dokumenter, parterne har fremlagt under retsmødet, og de afgørelser, Domstolen eller præsidenten har truffet under retsmødet.

3. Protokollatet underskrives af præsidenten og justitssekretæren. Det har retsvirkning som autentisk bevis.

4. Parterne kan på Justitskontoret gøre sig bekendt med ethvert protokollat og mod betaling få udskrift heraf.

Kapitel 3

FORANSTALTNINGER MED HENBLIK PÅ SAGENS TILRETTELÆGGELSE OG BEVISOPTAGELSE

Første afdeling

Foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse

Artikel 49

1. Foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse tilsigter at tilvejebringe de bedst mulige betingelser for sagens fremme, retsforhandlingernes forløb og bilæggelse af tvister. Domstolen træffer bestemmelse om sådanne foranstaltninger.

2. Foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse har navnlig til formål:

a) at sikre, at den skriftlige og den mundtlige forhandling forløber bedst muligt, og at lette bevisoptagelsen,

b) at afklare de punkter, på hvilke parterne bør uddybe deres argumentation, eller på hvilke der er behov for bevisoptagelse,

c) at præcisere indholdet af parternes påstande, anbringender og argumenter og at afklare, hvilke spørgsmål der er omtvistede mellem parterne,

d) at fremme forligsmæssig løsning af tvister.

3. Foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse kan bl.a. bestå i:

a) at stille spørgsmål til parterne,

b) at opfordre parterne til at udtale sig skriftligt eller mundtligt om visse aspekter af tvisten,

c) at anmode parterne eller tredjemænd om oplysninger,

d) at anmode om fremlæggelse af dokumenter eller aktstykker vedrørende sagen,

e) at indkalde parternes befuldmægtigede, rådgivere, advokater eller parterne personlig til møder.

4. Hver part kan på et hvilket som helst trin i sagen foreslå foranstaltninger med henblik på sagens tilrettelæggelse eller ændringer heri. I så fald høres de øvrige parter, inden der træffes afgørelse om disse foranstaltninger.

Når sagens omstændigheder tilsiger det, giver justitssekretæren parterne meddelelse om de påtænkte foranstaltninger og opfordrer dem til mundtligt eller skriftligt at udtale sig.

Anden afdeling

Bevisoptagelse

Artikel 50

1. Følgende bevismidler kan anvendes, jf. i øvrigt statuttens artikel 21 og 22:

a) parternes personlige fremmøde,

b) indhentelse af oplysninger og fremlæggelse af dokumenter,

c) vidneførsel,

d) indhentelse af sagkyndige erklæringer,

e) besigtigelse.

2. Domstolen foranstalter selv den bevisoptagelse, den har truffet bestemmelse om, eller overlader dette til den refererende dommer.

3. Domstolen angiver ved kendelse, hvilke bevismidler den finder hensigtsmæssige, og hvilke faktiske omstændigheder der skal bevises. Inden Domstolen træffer bestemmelse om anvendelse af de i stk. 1, litra c), d) og e), nævnte bevismidler, høres parterne.

Kendelsen forkyndes for parterne.

4. Adgangen til at føre modbevis og til at fremkomme med nye beviser bevares.

Artikel 51

Parterne kan overvære bevisoptagelsen.

Tredje afdeling

Indkaldelse og afhøring af vidner og sagkyndige

Artikel 52

1. Domstolen bestemmer af egen drift eller efter anmodning fra parterne, at bestemte faktiske omstændigheder skal bevises ved vidneførsel. Domstolens kendelse skal angive de faktiske omstændigheder, der skal bevises.

Domstolen indkalder vidnerne af egen drift eller efter anmodning fra parterne.

En parts anmodning om afhøring af et vidne skal indeholde en angivelse af, hvilke faktiske omstændigheder vidnet skal afhøres om, og hvilke grunde der gør afhøringen berettiget.

2. Domstolen indkalder ved kendelse de vidner, den finder det nødvendigt at afhøre. Kendelsen skal indeholde:

a) vidnernes fulde navn, stilling og adresse,

b) angivelse af de faktiske omstændigheder, vidnerne skal afhøres om,

c) i givet fald oplysning om de foranstaltninger, Domstolen har truffet med henblik på at godtgøre vidnernes udlæg, og om den straf, vidnerne kan idømmes ved udeblivelse.

Kendelsen forkyndes for parterne og vidnerne.

3. Domstolen kan bestemme, at vidner, som ønskes ført af parterne, først indkaldes, når der i Domstolens kasse er deponeret et beløb til dækning af de anslåede omkostninger; Domstolen fastsætter beløbets størrelse.

Domstolens kasse yder de nødvendige forskud i forbindelse med afhøring af vidner, som den har indkaldt af egen drift.

Vidner, der er lovligt indkaldt, har pligt til at give møde, medmindre de for Domstolen godtgør at have gyldigt forfald.

4. Efter at vidnernes identitet er fastslået, meddeler præsidenten dem, at de skal bekræfte rigtigheden af deres forklaring på den måde, der er angivet i dette reglement, og at overtrædelse af disse regler er strafbar i henhold til statuttens artikel 26.

5. Medmindre andet følger af bestemmelserne i artikel 54, skal vidnet, før han afgiver forklaring, aflægge følgende ed:

»Jeg sværger, at jeg vil sige sandheden, hele sandheden og kun sandheden«.

Domstolen kan efter at have hørt parterne fritage vidnet for at aflægge ed.

6. Vidnerne afhøres af Domstolen, efter at parterne er indkaldt. Når forklaringen er afgivet, kan præsidenten på parternes anmodning eller af egen drift stille spørgsmål til vidnerne.

Det samme gælder dommerne.

Med præsidentens tilladelse kan parternes repræsentanter stille spørgsmål til vidnerne.

7. Justitssekretæren fører en protokol over alle vidneafhøringer, som ud over de i artikel 48, stk. 2, nævnte oplysninger skal indeholde vidnets fulde navn, stilling og adresse, og hvori vidnets forklaring optages.

Protokollatet underskrives af præsidenten eller den refererende dommer, som har foretaget afhøringen, samt af justitssekretæren. Forinden skal der gives vidnet mulighed for at gennemlæse protokollatet og underskrive det.

Protokollatet har retsvirkning som autentisk bevis.

Artikel 53

1. Domstolen kan bestemme, at der skal indhentes en sagkyndig erklæring. Den kendelse, hvorved den sagkyndige udmeldes, skal nøje angive hans opgave og fastsætte en frist for erklæringens afgivelse.

2. Der tilstilles den sagkyndige en genpart af kendelsen samt af alle de dokumenter, der er nødvendige for udførelsen af hans opgave. Den sagkyndige står under tilsyn af den refererende dommer, som kan være til stede ved den sagkyndige undersøgelse, og som skal holdes underrettet om undersøgelsens forløb.

Domstolen kan træffe bestemmelse om, at parterne eller en af dem skal indbetale et beløb til dækning af de anslåede udgifter i forbindelse med den sagkyndige erklæring.

3. Efter den sagkyndiges anmodning kan Domstolen træffe bestemmelse om afhøring af vidner; afhøringen skal foretages efter reglerne i artikel 52.

4. Den sagkyndige kan kun udtale sig om spørgsmål, som udtrykkeligt er forelagt ham.

5. Efter at den sagkyndige har afgivet sin erklæring, kan Domstolen bestemme, at han skal afgive forklaring; parterne skal indkaldes hertil.

Med præsidentens tilladelse kan parternes repræsentanter stille spørgsmål til den sagkyndige.

6. Efter afgivelsen af erklæringen aflægger den sagkyndige, jf. dog artikel 54, følgende ed for Domstolen:

»Jeg sværger, at jeg har udført mit hverv samvittighedsfuldt og upartisk«.

Domstolen kan efter at have hørt parterne fritage den sagkyndige for at aflægge ed.

Artikel 54

1. Præsidenten pålægger de personer, der skal aflægge ed for Domstolen som vidner eller sagkyndige, at tale sandhed og udføre deres hverv samvittighedsfuldt og upartisk og henleder deres opmærksomhed på de strafferetlige følger, en tilsidesættelse af denne pligt kan have i henhold til deres nationale lovgivning.

2. Vidnerne og de sagkyndige aflægger ed som omhandlet i henholdsvis artikel 52, stk. 5, første afsnit, og artikel 53, stk. 6, første afsnit, eller under de former, der er fastsat i deres nationale lovgivning.

3. Såfremt rettergangsreglerne i vidnets eller den sagkyndiges hjemstat foruden edsaflæggelse giver mulighed for sammen med edsaflæggelsen eller i stedet for denne at afgive en hertil svarende erklæring, kan vidnet, henholdsvis den sagkyndige, afgive en sådan erklæring på de betingelser og under de former, der er fastsat i hans nationale lovgivning.

Såfremt den nationale lovgivning hverken giver mulighed for at aflægge ed eller at afgive en sådan erklæring, skal den i stk. 1 fastsatte fremgangsmåde følges.

Artikel 55

Er et vidne udeblevet eller har et vidne eller en sagkyndig afgivet falsk forklaring under ed, kan Domstolen i overensstemmelse med statuttens artikel 26 beslutte at anmelde dette til den i bilag I anførte kompetente myndighed i EFTA-staten.

Domstolens beslutning herom fremsendes ved justitssekretærens foranstaltning. I beslutningen angives de faktiske forhold og omstændigheder, der danner grundlag for anmeldelsen.

Artikel 56

1. Domstolen træffer afgørelse, hvis en part gør indsigelse mod et vidne eller en sagkyndig på grund af uegnethed, uværdighed eller af andre grunde, eller hvis et vidne eller en sagkyndig nægter at afgive forklaring, aflægge ed eller afgive den hertil svarende højtidelige erklæring.

2. Indsigelse mod et vidne eller en sagkyndig skal fremsættes inden for en frist af to uger efter forkyndelsen af den kendelse, hvorved vidnet indkaldes, eller den sagkyndige udmeldes, ved et dokument, hvori grundene til indsigelsen og beviserne for dennes berettigelse anføres.

Artikel 57

1. Vidner og sagkyndige har krav på godtgørelse af deres rejse- og opholdsudgifter. Domstolens kasse kan yde dem forskud til afholdelse af disse udgifter.

2. Vidner har krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, og sagkyndige har krav på vederlag for deres arbejde. Disse erstatninger og vederlag udbetales af Domstolens kasse til vidnerne og de sagkyndige, når de har opfyldt deres pligter eller udført deres hverv.

Artikel 58

1. Domstolen kan på parternes begæring eller af egen drift fremsætte retsanmodning om afhøring af vidner eller sagkyndige.

2. Retsanmodninger fremsættes ved kendelse, der skal angive vidnernes og de sagkyndiges fulde navn, stilling og adresse, de faktiske omstændigheder, vidnerne eller de sagkyndige ønskes afhørt om, samt indeholde oplysning om parterne, deres befuldmægtigede, advokater eller rådgivere og deres valgte adresse og en kort beskrivelse af søgsmålets genstand.

Justitssekretæren foranlediger, at kendelsen forkyndes for parterne.

3. Justitssekretæren sender kendelsen til den i bilag II nævnte kompetente myndighed i den EFTA-stat, på hvis område afhøringen af vidner eller sagkyndige ønskes foretaget. I givet fald vedlægger han en oversættelse til det eller de officielle sprog i den pågældende stat.

Den i henhold til første afsnit udpegede myndighed fremsender kendelsen til den domsmyndighed, der har kompetencen i henhold til den nationale lovgivning.

Den kompetente domsmyndighed udfører retsanmodningen i overensstemmelse med den nationale lovgivnings bestemmelser. Efter udførelsen tilbagesender den kompetente domsmyndighed kendelsen, hvorved anmodningen fremsattes, dokumenterne vedrørende den udførte retsanmodning og en opgørelse over omkostningerne til den i henhold til første afsnit udpegede myndighed. Disse dokumenter sendes til justitssekretæren.

Dokumenterne oversættes til engelsk ved justitssekretærens foranstaltning.

4. Omkostningerne i forbindelse med retsanmodningen afholdes af Domstolen, som i givet fald kan pålægge parterne at betale dem.

Artikel 59

1. Justitssekretæren optager et protokollat for hvert retsmøde.

2. Protokollatet for en afhøring af en sagkyndig skal ud over de i artikel 48, stk. 2, nævnte oplysninger indeholde den sagkyndiges fulde navn, stilling og adresse.

3. Protokollatet underskrives af præsidenten og justitssekretæren. Det har retsvirkning som autentisk bevis.

4. Parterne kan på Justitskontoret gøre sig bekendt med ethvert protokollat og med den sagkyndiges erklæring og mod betaling få udskrifter heraf.

Kapitel 4

DOMME

Artikel 60

En dom skal indeholde:

- angivelse af, at den er afsagt af Domstolen,

- datoen for dens afsigelse,

- navnene på præsidenten og de dommere, som har deltaget i afgørelsen,

- justitssekretærens navn,

- angivelse af parterne,

- navnene på parternes befuldmægtigede, rådgivere eller advokater,

- parternes påstande,

- en kort fremstilling af de faktiske omstændigheder,

- præmisserne,

- konklusionen, herunder afgørelsen om sagens omkostninger.

Artikel 61

1. Dommen afsiges i et offentligt retsmøde, hvortil parterne indkaldes.

2. Originaleksemplaret af dommen underskrives af præsidenten, de dommere, der har deltaget i rådslagningen og afstemningen, og justitssekretæren, hvorefter det forsegles og opbevares i Justitskontoret; en bekræftet genpart af dommen forkyndes for hver af parterne.

3. Justitssekretæren anfører datoen for dommens afsigelse på det originale eksemplar af dommen.

Artikel 62

Dommen har retskraft fra den dag, den er afsagt.

Artikel 63

1. Domstolen kan berigtige skrive- eller regnefejl eller åbenbare urigtigheder af egen drift eller efter anmodning fra en part, såfremt anmodningen fremsættes inden to uger fra dommens afsigelse; bestemmelserne om fortolkning af domme berøres ikke heraf.

2. Justitssekretæren underretter parterne, som kan fremsætte deres skriftlige bemærkninger inden for en af præsidenten fastsat frist.

3. Domstolen træffer afgørelse i et lukket møde.

4. Originaleksemplaret af den kendelse, hvorved der foretages en berigtigelse, vedlægges originaleksemplaret af den berigtigede dom. Der gøres en bemærkning om kendelsen i marginen på originaleksemplaret af den berigtigede dom.

Artikel 64

Har Domstolen undladt at træffe afgørelse enten om et enkelt punkt i påstandene eller om sagens omkostninger, skal den part, som vil gøre dette gældende, inden en måned efter dommens forkyndelse fremsætte begæring om, at Domstolen tager spørgsmålet op til behandling.

Begæringen forkyndes for den anden part, og præsidenten giver denne en frist til at fremsætte sine skriftlige bemærkninger.

Efter at disse bemærkninger er fremsat, afgør Domstolen, om begæringen kan antages til realitetsbehandling, og om den skal tages til følge.

Artikel 65

En samling af Domstolens afgørelser offentliggøres ved justitssekretærens foranstaltning.

Kapitel 5

SAGSOMKOSTNINGER

Artikel 66

1. Afgørelsen om sagens omkostninger træffes ved den dom eller kendelse, hvormed sagen afsluttes.

2. Det pålægges den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt påstand herom.

Er der flere tabende parter, træffer Domstolen afgørelse om omkostningernes fordeling.

3. Domstolen kan fordele sagens omkostninger eller bestemme, at hver part skal bære sine egne omkostninger, hvis hver af parterne henholdsvis taber eller vinder på et eller flere punkter, eller hvor der foreligger ganske særlige grunde.

Domstolen kan pålægge endog en vindende part at erstatte den anden part de udgifter, som efter Domstolens skøn er påført modparten unødvendigt eller af ond vilje.

4. EFTA-staterne, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet og EF-Kommissionen bærer deres egne omkostninger, når de er indtrådt i en sag.

Domstolen kan træffe afgørelse om, at andre intervenienter end de i første afsnit nævnte skal bære deres egne omkostninger.

5. Det pålægges den part, som hæver sagen, at betale sagens omkostninger, såfremt den anden part har nedlagt påstand herom. På begæring af den hævende part kan det dog bestemmes, at den anden part skal betale sagens omkostninger, hvis dette findes berettiget som følge af denne parts forhold.

Er der enighed mellem parterne om sagsomkostningernes fordeling, træffes der afgørelse i overensstemmelse hermed.

Er der ikke nedlagt påstand om sagens omkostninger, bærer hver part sine omkostninger.

6. Finder Domstolen det ufornødent at træffe afgørelse i sagen, er den frit stillet i sin afgørelse om sagsomkostningerne.

Artikel 67

Udgifter, som en part har måttet afholde til tvangsfuldbyrdelse, erstattes af modparten efter de takster, der gælder i den stat, hvor tvangsfuldbyrdelsen finder sted.

Artikel 68

Sagens behandling ved Domstolen er gratis, dog med følgende undtagelser:

a) har Domstolen afholdt udgifter, som kunne have været undgået, kan den pålægge den part, som har givet anledning til udgifterne, at erstatte disse,

b) udgifter til kopiering og oversættelse, som er udført efter anmodning fra en part, og som efter justitssekretærens opfattelse ligger uden for det sædvanlige, skal erstattes af denne part efter de i artikel 14, stk. 5, nævnte takster.

Artikel 69

Følgende udgifter kan kræves erstattet, jf. i øvrigt artikel 68:

a) beløb, som vidner og sagkyndige har krav på i henhold til artikel 57,

b) nødvendige udgifter, som parterne har afholdt med henblik på sagens behandling, især rejse- og opholdsudgifter og vederlag til befuldmægtigede, rådgivere eller advokater.

Artikel 70

1. Opstår der tvist om, hvilke udgifter der kan kræves erstattet, træffer Domstolen efter begæring af en part ved kendelse afgørelse herom efter at have hørt den anden part.

2. Parterne kan til brug ved fuldbyrdelsen forlange en udskrift af kendelsen.

Artikel 71

1. Udbetalinger fra Domstolens kasse foretages i det lands valuta, hvor Domstolen har sæde.

Efter anmodning fra den berettigede foretages udbetalinger i det lands valuta, hvor de udgifter, der kan kræves erstattet, er afholdt, eller hvor de handlinger, der giver anledning hertil, er foretaget.

2. Andre debitorer betaler i deres hjemlands valuta.

3. Omregning af valuta sker efter den officielle kurs på betalingsdagen i det land, hvor Domstolen har sæde.

Kapitel 6

FRI PROCES

Artikel 72

1. Er en part ude af stand til helt eller delvis at betale de omkostninger, der er forbundet med sagen, kan han til enhver tid ansøge om fri proces.

Med ansøgningen skal følge oplysninger om ansøgerens økonomiske forhold, særlig en attest fra vedkommende myndighed, hvoraf det fremgår, at ansøgeren er ubemidlet.

2. Indgives ansøgningen forud for den sag, ansøgeren har i sinde at anlægge, skal den i korte træk angive sagsgenstanden.

For ansøgningen gælder der ikke advokattvang.

3. Præsidenten udpeger den refererende dommer. Domstolen beslutter efter at have gjort sig bekendt med den anden parts skriftlige bemærkninger, om der helt eller delvis skal meddeles fri proces, eller om ansøgningen skal afslås. Domstolen påser, at søgsmålet ikke er åbenbart ugrundet.

Domstolen træffer afgørelse ved kendelse, som ikke begrundes.

4. Domstolen bestemmer i den kendelse, hvorved den meddeler fri proces, at en advokat skal udpeges til at bistå ansøgeren.

5. Foreslår denne ikke selv en advokat, eller finder Domstolen ikke grundlag for at godkende hans valg, sender Justitssekretæren et eksemplar af kendelsen og en genpart af ansøgningen om fri proces til den i bilag III nævnte kompetente myndighed i EFTA-staten.

6. Under hensyntagen til de af denne myndighed fremsendte forslag udpeger Domstolen af egen drift en advokat til at bistå ansøgeren.

7. Domstolen kan til enhver tid af egen drift eller efter anmodning tilbagekalde bevillingen, når de forudsætninger, under hvilke den er meddelt, ændrer sig under sagen.

8. Er der meddelt fri proces, afholder Domstolens kasse forskudsvis omkostningerne.

Domstolen træffer afgørelse om advokatens udlæg og salær; efter begæring kan præsidenten bestemme, at der skal ydes ham et forskud.

I afgørelsen om sagens omkostninger kan det bestemmes, at Domstolens kasse skal holdes skadesløs for beløb, som den har lagt ud i forbindelse med, at der er bevilget fri proces.

Disse beløb opkræves ved justitssekretærens foranstaltning hos den part, som er blevet pålagt at betale dem.

Kapitel 7

OPHÆVELSE AF SAGER

Artikel 73

Indgår parterne forlig, inden Domstolen har truffet afgørelse, og meddeler de Domstolen, at de frafalder ethvert krav, bestemmer præsidenten, at sagen skal slettes af registret, og træffer afgørelse om sagens omkostninger i overensstemmelse med artikel 66, stk. 5, eventuelt under hensyn til parternes forslag herom.

Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på de i aftalens artikel 36 og 37 omhandlede søgsmål.

Artikel 74

Meddeler sagsøgeren skriftligt Domstolen, at han hæver sagen, bestemmer præsidenten, at sagen skal slettes af registret, og træffer afgørelse om sagens omkostninger i overensstemmelse med artikel 66, stk. 5.

Kapitel 8

FORKYNDELSER

Artikel 75

1. Når et dokument skal forkyndes for en EFTA-stat, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet eller EF-Kommissionen anses forkyndelsen for sket den dag, hvor den pågældende stats faste repræsentation, EF-Kommissionens eller Rådet for Den Europæiske Unions faste repræsentation på det sted, hvor Domstolen har sæde, eller EFTA-Tilsynsmyndigheden ved rekommanderet brev eller pr. telefax er blevet underrettet om, at dokumentet kan fås udleveret på Domstolen.

2. I øvrigt sker de i dette reglement foreskrevne forkyndelser på foranledning af justitssekretæren ved, at en genpart af det dokument, der skal forkyndes, sendes til den af modtageren valgte adresse ved rekommanderet brev med modtagelsesbevis eller afleveres mod kvittering.

3. Justitssekretæren udfærdiger genparter af det dokument, der skal forkyndes, og bekræfter genparternes rigtighed, medmindre genparterne hidrører fra parterne selv, jf. artikel 32, stk. 1.

Kapitel 9

FRISTER

Artikel 76

1. De procesfrister, som er fastsat i aftalen, statutten og dette reglement, beregnes på følgende måde:

a) såfremt en frist, der er udtrykt i dage, uger, måneder eller år, skal regnes fra det tidspunkt, hvor en begivenhed indtræffer, eller en handling foretages, medregnes den dag, hvor begivenheden indtræffer eller handlingen foretages, ikke ved beregningen af fristen,

b) en frist, der er udtrykt i uger, måneder eller år, udløber ved udgangen af den dag, der i fristens sidste uge, måned eller år er samme ugedag eller dag i måneden som den dag, hvor den begivenhed er indtruffet, eller den handling er foretaget, fra hvilken fristen regnes. Såfremt den dag, på hvilken en tidsfrist, der er udtrykt i måneder eller år, ville udløbe, ikke forekommer i fristens sidste måned, udløber fristen med udgangen af månedens sidste dag,

c) såfremt en frist er udtrykt i måneder og dage, tages der først hensyn til hele måneder, dernæst til dage,

d) ved beregningen af fristerne medregnes lovbestemte fri- og helligdage, lørdage og søndage,

e) fristerne løber også i retsferierne.

2. Ville fristen udløbe på en lørdag, søndag eller lovbestemt fri- eller helligdag, udløber den først ved udgangen af den følgende hverdag.

Den af Domstolen udfærdigede liste over lovbestemte fri- og helligdage offentliggøres i EØS-afdelingen i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 77

De frister, der er fastsat for søgsmål til prøvelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens retsakter, begynder i tilfælde, hvor der er givet meddelelse, at løbe dagen efter den dag, hvor den pågældende har fået meddelelse om retsakten, og i tilfælde af offentliggørelse femtendedagen efter, at retsakten har været offentliggjort i EØS-afdelingen i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 78

Frister fastsat i medfør af dette reglement kan forlænges af den myndighed, der har fastsat dem.

Ingen frist, som er fastsat i aftalen, statutten eller i dette reglement, kan forlænges alene under hensyn til afstanden.

Præsidenten kan bemyndige justitssekretæren til at træffe de afgørelser om fastsættelse eller forlængelse af visse frister, som i henhold til dette reglement henhører under hans kompetence.

Kapitel 10

UDSÆTTELSE AF SAGER

Artikel 79

1. Sagen kan udsættes ved afgørelse, som præsidenten træffer efter at have hørt den refererende dommer og parterne, idet parterne dog ikke skal høres, når sagen er forelagt Domstolen med anmodning om en rådgivende udtalelse som omhandlet i artikel 96.

Beslutning om genoptagelse af sagens behandling kan træffes ved kendelse eller afgørelse efter de samme regler.

De i dette stykke omhandlede kendelser og afgørelser forkyndes for parterne.

2. Udsættelsen har virkning fra den dato, der er angivet i kendelsen eller afgørelsen om udsættelse, eller, hvis der ikke er angivet en dato, fra kendelsens eller afgørelsens dato.

Så længe udsættelsen varer, udløber ingen af de for parterne gældende procesfrister.

3. Når det ikke i kendelsen eller afgørelsen om udsættelse er fastsat, hvornår udsættelsen udløber, udløber den på den dato, der er angivet i kendelsen eller afgørelsen om genoptagelse af sagens behandling, eller, hvis der ikke er angivet en dato, på kendelsens eller afgørelsens dato.

Procesfristerne løber forfra fra den dato, på hvilken sagens behandling genoptages.

TREDJE AFSNIT SÆRLIGE RETTERGANGSFORMER

Kapitel 1

UDSÆTTELSE AF GENNEMFØRELSEN SAMT ANDRE FORELØBIGE FORHOLDSREGLER

Artikel 80

1. Begæringer i henhold til aftalens artikel 40 om udsættelse af gennemførelsen af en retsakt, der er udstedt af EFTA-Tilsynsmyndigheden, kan kun antages til realitetsbehandling, hvis den, der fremsætter begæringen, har anlagt sag til prøvelse af retsakten ved Domstolen.

En begæring, der vedrører en af de andre foreløbige forholdsregler, som er omhandlet i aftalens artikel 41, kan kun antages til realitetsbehandling, hvis den hidrører fra en part i en sag, som verserer for Domstolen, og vedrører denne sag.

2. De i stk. 1 omhandlede begæringer skal angive søgsmålets genstand, de omstændigheder, der medfører uopsættelighed, og de faktiske og retlige grunde til, at den begærede foreløbige forholdsregel umiddelbart forekommer berettiget.

3. Begæringen fremsættes i et særskilt dokument og skal opfylde betingelserne i artikel 32 og 33.

Artikel 81

1. Begæringen forkyndes for modparten, hvem præsidenten meddeler en kort frist til at fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger.

2. Præsidenten afgør, om der skal foranstaltes bevisoptagelse.

Han kan tage begæringen til følge, førend modparten har fremført sine bemærkninger. Han kan senere ændre eller ophæve afgørelsen, også på embeds vegne.

Artikel 82

Præsidenten træffer selv afgørelse eller henviser begæringen til Domstolen.

Har præsidenten forfald, finder bestemmelserne i artikel 9 anvendelse.

Henvises begæringen til Domstolen, udsætter denne alle andre sager og træffer afgørelse. Bestemmelserne i artikel 81 finder anvendelse.

Artikel 83

1. Afgørelsen træffes ved en begrundet kendelse. Kendelsen forkyndes straks for parterne.

2. Fuldbyrdelse af kendelsen kan gøres betinget af, at den part, der har fremsat begæringen, stiller sikkerhed, hvis størrelse og art fastsættes under hensyn til omstændighederne.

3. I kendelsen kan der fastsættes en frist, efter hvis udløb den foreløbige forholdsregel ophører at have retsvirkning. Er ingen tidsfrist fastsat, ophører forholdsreglens retsvirkninger ved afsigelsen af den endelige dom i sagen.

4. Kendelsen er kun foreløbig og foregriber på ingen måde Domstolens afgørelse i hovedsagen.

Artikel 84

Efter begæring fra en af parterne kan kendelsen til enhver tid ændres eller ophæves på grund af ændrede forhold.

Artikel 85

Tages en begæring om en foreløbig forholdsregel ikke til følge, er den part, der har fremsat den, ikke afskåret fra at fremsætte en ny begæring støttet på nye faktiske omstændigheder.

Artikel 86

Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse på begæringer i henhold til aftalens artikel 19 om udsættelse af tvangsfuldbyrdelse af afgørelser truffet af Domstolen eller af retsakter hidrørende fra EFTA-Tilsynsmyndigheden.

I den kendelse, hvorved begæringen tages til følge, fastsættes efter omstændighederne en dato, fra hvilken den foreløbige forholdsregel ikke længere har retsvirkning.

Kapitel 2

FORMALITETSINDSIGELSER OG PROCESSUELLE STRIDSSPØRGSMÅL

Artikel 87

1. Ønsker en part, at Domstolen skal tage stilling til en formalitetsindsigelse eller et andet processuelt stridsspørgsmål uden at indlede behandlingen af sagens realitet, skal begæring herom fremsættes i et særskilt dokument.

Begæringen skal indeholde en fremstilling af de faktiske og retlige grunde, den bygger på, samt påstandene, og den skal være vedlagt de dokumenter, der påberåbes til støtte herfor.

2. Straks efter indleveringen af begæringen fastsætter præsidenten en frist, inden for hvilken modparten skriftligt skal fremsætte sine indsigelser og påstande.

3. Medmindre Domstolen bestemmer andet, forhandles der mundtligt om begæringen.

4. Domstolen træffer afgørelse vedrørende begæringen eller henskyder den til afgørelse i forbindelse med sagens realitet.

Tager Domstolen ikke begæringen til følge, eller henskyder den begæringen til afgørelse i forbindelse med sagens realitet, fastsætter præsidenten nye frister for fortsættelsen af sagsbehandlingen.

Artikel 88

1. Er det åbenbart, at Domstolen ikke har kompetence til at behandle en sag, eller at sagen må afvises, kan Domstolen uden at fortsætte sagens behandling træffe afgørelse ved begrundet kendelse.

2. Domstolen kan til enhver tid af egen drift efterprøve, om sagen skal afvises, fordi ufravigelige procesforudsætninger ikke er opfyldt. Afgørelse herom træffes i henhold til bestemmelserne i artikel 87, stk. 3 og 4.

Kapitel 3

INTERVENTION

Artikel 89

1. Begæring om intervention skal fremsættes inden udløbet af en frist på tre måneder, som løber fra offentliggørelsen af den i artikel 14, stk. 6, nævnte meddelelse.

Begæringen skal indeholde:

a) angivelse af sagen,

b) angivelse af sagens parter,

c) intervenientens navn og adresse,

d) intervenientens valg af adresse på det sted, hvor Domstolen har sæde,

e) de påstande, intervenienten ønsker at intervenere til støtte for,

f) angivelse af de grunde, hvoraf intervenientens retlige interesse i sagens udfald fremgår, i de tilfælde hvor begæringen om intervention fremsættes af andre end EFTA-staterne, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet og EF-Kommissionen.

Intervenienten skal være repræsenteret i overensstemmelse med bestemmelserne i statuttens artikel 17.

Bestemmelserne i artikel 32 og 33 finder anvendelse.

2. Begæringen om intervention forkyndes for parterne.

Præsidenten giver parterne lejlighed til at fremsætte deres skriftlige eller mundtlige bemærkninger, inden han træffer afgørelse om begæringen om intervention.

Præsidenten træffer afgørelse om begæringen om intervention ved kendelse eller henviser begæringen til Domstolen.

3. Tillader præsidenten intervention, tilstilles alle procesdokumenter, der er forkyndt for parterne, intervenienten. Efter anmodning fra en part kan præsidenten dog undlade at tilstille intervenienten hemmelige eller fortrolige dokumenter.

4. Intervenienten indtræder i sagen, som den foreligger ved hans intervention.

5. Præsidenten fastsætter en tidsfrist, inden for hvilken intervenienten kan indgive et skriftligt indlæg.

Indlægget skal indeholde:

a) intervenientens påstande, hvorved denne helt eller delvis støtter en af parternes påstande eller helt eller delvis påstår disse forkastet,

b) de af intervenienten fremførte anbringender og argumenter,

c) i påkommende tilfælde en angivelse af de beviser, der påberåbes.

6. Efter indgivelsen af intervenientens indlæg fastsætter præsidenten i påkommende tilfælde en frist, inden for hvilken parterne kan fremsætte bemærkninger hertil.

Kapitel 4

UDEBLIVELSESDOMME OG GENOPTAGELSE

Artikel 90

1. Svarer en sagsøgt, som er lovligt indstævnt, ikke på stævningen i de foreskrevne former og inden for den fastsatte frist, kan sagsøgeren fremsætte begæring om, at Domstolen afsiger dom efter hans påstand.

Begæringen forkyndes for sagsøgte. Præsidenten fastsætter datoen for åbningen af den mundtlige forhandling.

2. Før udeblivelsesdommen afsiges, undersøger Domstolen, om sagen kan antages til realitetsbehandling, om formkravene er opfyldt, samt om sagsøgerens påstande forekommer begrundede. Den kan bestemme, at der skal foranstaltes bevisoptagelse.

3. Udeblivelsesdommen kan fuldbyrdes. Domstolen kan dog udsætte fuldbyrdelsen, indtil den har taget stilling til en begæring om genoptagelse i henhold til stk. 4, eller gøre fuldbyrdelsen betinget af, at der stilles sikkerhed, hvis størrelse og form fastsættes under hensyn til omstændighederne; sikkerheden frigives, hvis der ikke fremsættes begæring om genoptagelse, eller hvis begæringen ikke tages til følge.

4. Der kan fremsættes begæring om genoptagelse af en sag, hvori der er afsagt udeblivelsesdom.

Begæringen fremsættes inden en måned efter dommens forkyndelse; den fremsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 32 og 33.

5. Efter forkyndelsen af begæringen om genoptagelse giver præsidenten modparten en frist til at fremsætte sine skriftlige bemærkninger.

Om forhandlingernes videre forløb gælder bestemmelserne i artikel 40 og følgende.

6. Domstolen træffer afgørelse ved endelig dom. Originaleksemplaret af dommen vedlægges originaleksemplaret af udeblivelsesdommen. Der gøres en bemærkning om dommen i marginen på udeblivelsesdommen.

Kapitel 5

SÆRLIGE RETSMIDLER

Første afdeling

Tredjemandsindsigelse

Artikel 91

1. Bestemmelserne i artikel 32 og 33 finder anvendelse på tredjemandsindsigelser. Indsigelsen skal desuden angive:

a) den anfægtede dom,

b) på hvilke punkter den anfægtede dom strider imod tredjemands rettigheder,

c) grundene til, at tredjemand ikke har kunnet deltage i hovedsagen.

Indsigelsen rettes mod alle parter i hovedsagen.

Har dommen været offentliggjort i EØS-afdelingen i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, skal indsigelsen fremsættes inden to måneder efter offentliggørelsen.

2. Fuldbyrdelsen af den anfægtede dom kan udsættes efter begæring af den tredjemand, der har rejst indsigelse. Bestemmelserne i dette reglements afsnit, kapitel 1, finder anvendelse.

3. Den anfægtede dom ændres i det omfang, hvori tredjemandsindsigelsen tages til følge.

Originaleksemplaret af dommen om tredjemandsindsigelsen vedlægges originaleksemplaret af den anfægtede dom. Der gøres en bemærkning om dommen om tredjemandsindsigelsen i marginen på originaleksemplaret af den anfægtede dom.

Anden afdeling

Ekstraordinær genoptagelse

Artikel 92

Ekstraordinær genoptagelse skal begæres inden tre måneder fra den dag, hvor den, der fremsætter begæringen, har fået kendskab til den faktiske omstændighed, hvorpå den støttes.

Artikel 93

1. Bestemmelserne i artikel 32 og 33 finder anvendelse på begæringen om ekstraordinær genoptagelse. Begæringen skal endvidere angive:

a) den anfægtede dom,

b) på hvilke punkter dommen anfægtes,

c) de faktiske omstændigheder, hvorpå begæringen støttes,

d) beviserne for tilstedeværelsen af de faktiske omstændigheder, som begrunder den ekstraordinære genoptagelse, og for, at den i artikel 92 fastsatte frist er overholdt.

2. Begæringen om ekstraordinær genoptagelse rettes mod alle parter i den sag, som begæres genoptaget.

Artikel 94

1. Uden at tage stilling til sagens realitet afgør Domstolen i et lukket møde på grundlag af parternes skriftlige bemærkninger ved dom, om begæringen om ekstraordinær genoptagelse skal tages til følge.

2. Tager Domstolen begæringen til følge, prøver den på ny sagens realitet og træffer afgørelse ved dom i overensstemmelse med dette reglement.

3. Originaleksemplaret af dommen i genoptagelsessagen vedlægges originaleksemplaret af den oprindelige dom. Der gøres en bemærkning om dommen i marginen på originaleksemplaret af den oprindelige dom.

Kapitel 6

FORTOLKNING AF DOMME

Artikel 95

1. Begæring om fortolkning af domme fremsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 32 og 33. Den skal desuden angive:

a) den dom, begæringen angår,

b) de punkter i dommen, som ønskes fortolket.

Begæringen rettes mod alle parter i den sag, dommen angår.

2. Domstolen afsiger dom efter at have givet parterne lejlighed til at udtale sig.

Originaleksemplaret af den fortolkende dom vedlægges originaleksemplaret af den fortolkede dom. Der gøres bemærkning om den fortolkende dom i marginen på originaleksemplaret af den fortolkede dom.

Kapitel 7

RÅDGIVENDE UDTALELSER

Artikel 96

1. En EFTA-stat, som i medfør af aftalens artikel 34 i sin nationale lovgivning har begrænset retten til at anmode om en rådgivende udtalelse til retter, hvis afgørelser ifølge de nationale retsregler ikke kan appelleres, underretter straks Domstolen om sådan lovgivning og senere ændringer heri. Teksten til de relevante lovbestemmelser vedlægges.

2. I de i aftalens artikel 34 nævnte tilfælde er rettergangsmåden omfattet af bestemmelserne i dette reglement, dog med de tilpasninger, der følger af den her omhandlede anmodnings særlige karakter.

3. Anmodningen om en rådgivende udtalelse vedlægges et sammendrag af sagen for den nationale ret, herunder en kort sagsfremstilling og en fremstilling af den omhandlede bestemmelse i forhold til den nationale retsorden, for at Domstolen kan tage stilling til det spørgsmål, som ønskes besvaret.

4. Domstolen kan på det sprog, der blev anvendt i anmodningen om en rådgivende udtalelse, anmode den nationale ret om en uddybning af spørgsmålet.

Artikel 97

1. De i artikel 96 nævnte anmodninger fra nationale retter tilstilles EFTA-staternes regeringer, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet, EF-Kommissionen og sagens parter i den originale affattelse, der skal være vedlagt en oversættelse til engelsk. Bestemmelserne i statuttens artikel 20 om indlæg og skriftlige udtalelser finder også anvendelse på sagens parter.

2. For så vidt angår repræsentationen af parterne i hovedsagen og deres personlige fremmøde, tager Domstolen i sager om rådgivende udtalelser hensyn til de procesregler, der gælder ved den nationale ret, som har forelagt sagen.

3. Er det åbenbart, at et spørgsmål, som er forelagt Domstolen med anmodning om en rådgivende udtalelse, er identisk med et spørgsmål, Domstolen allerede har afgjort eller afgivet en udtalelse om, kan den, efter at have underrettet den forelæggende ret og efter at have givet EFTA-staternes regeringer, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet, EF-Kommissionen og sagens parter lejlighed til at udtale sig, træffe afgørelse ved begrundet kendelse under henvisning til den tidligere dom eller udtalelse.

4. Undtagen i de tilfælde, der er nævnt i stk. 3, omfatter retsforhandlingerne for Domstolen i sager vedrørende en anmodning om en rådgivende udtalelse også et mundtligt stadium.

Domstolen kan dog efter indleveringen af de i statuttens artikel 20 og denne artikels stk. 1 omhandlede indlæg eller udtalelser, på grundlag af den refererende dommers rapport og efter at have underrettet dem, der således kan indgive indlæg eller udtalelser, træffe anden afgørelse, såfremt ingen af dem har anmodet om at afgive mundtlige indlæg.

Før det mundtlige stadium af retsforhandlingerne sendes den refererende dommers rapport til EFTA-staternes regeringer, EFTA-Tilsynsmyndigheden, Fællesskabet, EF-Kommissionen og sagens parter. Rapporten vedlægges en oversættelse, jf. artikel 27, stk. 3.

5. Det tilkommer den nationale ret at træffe afgørelse om omkostningerne i forbindelse med forelæggelsen for Domstolen.

I særlige tilfælde kan Domstolen efter reglerne om fri proces yde støtte til afholdelse af udgifterne ved en parts repræsentation eller personlige fremmøde. Bestemmelserne i artikel 72 finder anvendelse med de fornødne ændringer.

FJERDE AFSNIT AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 98

Dette reglement, som har retsgyldighed på engelsk, offentliggøres i EØS-afdelingen i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Domstolen udarbejder officielle oversættelser af reglementet til finsk, islandsk, norsk, svensk og tysk.

BILAG I

Liste over de i artikel 55, stk. 1, omhandlede nationale myndigheder

FINLAND

Justitsministeriet

ISLAND

Justits- og Kirkeministeriet

NORGE

Det Kgl. Justits- og Politiministerium

SVERIGE

Rigsadvokaten

ØSTRIG

Forbundsjustitsministeriet

BILAG II

Liste over de i artikel 58, stk. 3, omhandlede nationale myndigheder

FINLAND

Justitsministeriet

ISLAND

Justits- og Kirkeministeriet

NORGE

Det Kgl. Justits- og Politiministerium

SVERIGE

Det Kgl. Udenrigsministerium

ØSTRIG

Forbundsjustitsministeriet

BILAG III

Liste over de i artikel 72, stk. 5, omhandlede nationale myndigheder

FINLAND

Justitsministeriet

ISLAND

Justits- og Kirkeministeriet

NORGE

Det Kgl. Justits- og Politiministerium

SVERIGE

Sveriges Advokatsamfund

ØSTRIG

Forbundsjustitsministeriet