For så vidt som det ikke er muligt at nedsætte forligsudvalget på forskriftsmæssig vis, når Banken ikke har udpeget det medlem, som skal indgå i forligsudvalget, og som dernæst efter fælles aftale med det medlem, der er udpeget af den pågældende tjenestemand, skal vælge det tredje medlem af dette udvalg, må det herved fastslås, at Bankens manglende udpegelse af dette medlem inden for den frist på en uge, der er fastsat i personalevedtægtens artikel 41, indebærer, at forligsproceduren er slået fejl. Det følger heraf, at den pågældende tjenestemand – i tilfælde af sagsanlæg – faktisk må anses for at have henført tvisten vedrørende disse påstande til forligsproceduren, før sagen blev anlagt, og at sagen derfor under ingen omstændigheder er anlagt for tidligt.

Der foreligger psykisk chikane, når de ord, den adfærd eller de handlinger, som en ansat ved Den Europæiske Investeringsbank har anvendt eller udvist over for en anden ansat, objektivt set har udgjort et angreb på den pågældendes selvværd og selvtillid. I denne henseende kan der ikke stilles krav om, at den samme adfærd skal forekomme flere gange, for at den kan henføres under begrebet psykisk chikane, uden at tage hensyn til den samlede virkning, som forskellige former for adfærd har for angrebet på selvværdet og selvtilliden hos den, der udsættes for denne adfærd.

Ifølge den definition af begrebet psykisk chikane, der er indeholdt i artikel 3.6.1 i Bankens adfærdskodeks, skal de fjendtlige eller malplacerede ord, adfærd eller handlinger endvidere være gentaget over en længere periode, for at de kan henføres under dette begreb. Set i dette perspektiv svarer denne definition til den, der er omhandlet i tjenestemandsvedtægtens artikel 12a. Den henvisning i retspraksis vedrørende tjenestemandsvedtægtens artikel 12a til en proces, som nødvendigvis foregår over tid og forudsætter gentagne eller vedvarende handlinger, kan også anvendes analogt ved anvendelsen af begrebet psykisk chikane på Bankens ansatte.

Begrebet psykisk chikane adskiller sig fra begrebet »seksuel chikane«. I modsætning til seksuel chikane, som kan konstateres, uden at den eller de uønskede former for adfærd med seksuelle undertoner nødvendigvis er forekommet flere gange, konstateres psykisk chikane således som følge af forskellige former for adfærd og kan i princippet ikke baseres på, at der er konstateret en isoleret adfærd. Det kan af denne grund i princippet ikke henføres under begrebet chikane, hvis en ansat kommer til at fremsætte upassende bemærkninger under møder eller drøftelser med en anden ansat.

Som slutresultat af en sådan proces kan psykisk chikane således pr. definition udspringe af forskellige former for adfærd, som en ansat ved Banken udviser over for en anden, og som isoleret set ikke behøver at udgøre psykisk chikane, men som vurderet ud fra helheden og sammenhængen, herunder deres voksende omfang, kan anses for objektivt set at have udgjort et angreb på selvværdet og selvtilliden hos den anden ansatte, der udsættes for den nævnte adfærd, som omhandlet i adfærdskodeksens artikel 3.6.1.

Ved undersøgelsen af, om den adfærd, der påberåbes af den pågældende tjenestemand, udgør psykisk chikane, skal disse faktiske omstændigheder derfor både undersøges isoleret set og samlet, da de indgår i et generelt arbejdsmiljø, der skabes af en ansats adfærd over for de øvrige ansatte.

(jf. præmis 88-94 og 96)