Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1. Tilnærmelse af lovgivningerne – klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer – direktiv 67/548 – tilpasning til den tekniske udvikling

(Art. 253 EF; Europa-Parlamentet og Rådets direktiv nr. 1272/2008; Kommissionens forordning nr. 790/2009; Rådets direktiv 67/548; Kommissionens direktiv 2008/58)

2. Tilnærmelse af lovgivningerne – klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer – direktiv 67/548 – tilpasning til den tekniske udvikling

(Art. 205, stk. 2, EF; Rådets direktiv 67/548, art. 29; Kommissionens beslutning 1999/468, art. 5)

3. Tilnærmelse af lovgivningerne – klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger – forordning nr. 790/2009 – tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling

(Europa-Parlamentet og Rådets forordning nr. 1272/2008; Kommissionens forordning nr. 790/2009; Rådets direktiv 67/548)

Sammendrag

1. På et teknisk og juridisk kompliceret område, der efter sin natur er under stadig udvikling, overlader direktiv 67/548 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer Kommissionen en bred skønsmargin vedrørende omfanget af de skridt, der skal tages for at tilpasse direktivets bilag til den tekniske udvikling. Når Unionens myndigheder har en bred skønsmargin, navnlig vedrørende vurderingen af faktuelle forhold af videnskabelig og teknisk meget kompliceret karakter, til at bestemme karakteren og omfanget af sine tiltag, bør Unionens retsinstanser imidlertid begrænse sig til at undersøge, om udøvelsen af dette skøn er behæftet med en åbenbar fejl, om der foreligger magtfordrejning, eller om institutionerne åbenbart har overskredet grænserne for deres skøn. I en sådan situation kan Unionens retsinstanser nemlig ikke sætte deres egen vurdering af de faktiske omstændigheder af videnskabelig og teknisk karakter i stedet for institutionernes, som efter EF-traktaten varetager denne opgave alene.

Ved klassificeringen af boratforbindelser i bilag I til direktiv 67/548 anlagde Kommissionen ikke et åbenbart fejlskøn ved at basere sin vurdering af de omhandlede stoffers iboende egenskaber på resultaterne af dyreforsøg, hvor dyrene var blevet indgivet disse stoffer oralt. Selv om hverken direktiv 67/548, forordning nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger eller REACH-forordningen definerer »normal håndtering og brug«, omfatter dette begreb samtlige former for håndtering og brug, som kan gøres heraf under normale omstændigheder, hvilket bl.a. indbefatter, at der tages hensyn til realistiske og forudsigelige ulykker, såsom når børn indtager en vis mængde af stoffer, der ikke er bestemt til oral indtagelse. En vurdering af de farer, der er forbundet med stoffernes iboende egenskaber, der udgør det første trin i proceduren med hensyn til risikovurdering, må desuden ikke begrænses af hensyn til specifikke anvendelser, således som det er tilfældet ved en risikovurdering, og den kan gyldigt foretages uafhængigt af det sted, hvor stoffet bruges, af den måde, hvorpå kontakten med stoffet kan forekomme (ved indånding, indtagelse eller optagelse), og af eventuelle niveauer for udsættelse for stoffet.

Det fremgår heller ikke af punkt 1.1.5 i begrundelsen til udkastet til direktiv 2008/58 om ændring med henblik på den 30. tilpasning til den tekniske udvikling af direktiv 67/548, at Kommissionen har anlagt et åbenbart fejlskøn ved i det nævnte punkt at have nævnt aspekterne vedrørende risikovurdering i forordning nr. 1488/94 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer, i overensstemmelse med forordning nr. 793/93. Henset til den vide skønsbeføjelse, som Kommissionen er tillagt i forbindelse med vurderingsordningen i direktiv 67/548, udelukker denne ordning desuden ikke anvendelsen af en risikovurdering for at bekræfte, at et forslag om klassificering, der er fremsat på grundlag af en analyse af stoffernes iboende egenskaber, er velbegrundet.

Dernæst overskred Kommissionen ikke åbenbart den skønsbeføjelse, som den råder over på området, ved at støtte sig på udtalelser fra sagkyndige, der bl.a. har anvendt analogiseringsmetoden med henblik på at vurdere de omhandlede boratforbindelsers iboende egenskaber. Selv om denne metode ikke er nævnt som sådan i bilag VI til direktiv 67/548, tjener opregningen af de kilder, hvorfra de data, der er nødvendige for klassificeringen af de omhandlede boratforbindelser i punkt 1.6.1, litra b), i bilag VI, kan fremskaffes, imidlertid kun som eksempel, således som det fremgår af udtrykket »f.eks.«. Anvendelsen af analogiseringsmetoden og den vurdering, der er foretaget af de omhandlede boratforbindelsers fysisk-kemiske egenskaber, udsprang af en enighed, som adskillige sagkyndige, der indgik i flere videnskabelige udvalg, hvor repræsentanter for den berørte industri var til stede, nåede frem til efter en procedure, der strakte sig over flere år.

Direktiv 2008/58 lider endvidere ikke af en begrundelsesmangel i strid med artikel 253 EF, henset til den omstændighed, dels at der er tale om en almengyldig retsakt, der henhører under et teknisk og juridisk kompliceret område, der efter sin natur er under stadig udvikling, og som gør det vanskeligt at give en detaljeret og individuel begrundelse for de klassificeringer, der er foretaget, hvorfor begrundelsen i dette direktiv er tilstrækkelig, henset til denne retsakts karakter, dels at repræsentanter for den berørte industri indgik i processen med udarbejdelse af direktivet, og at den videnskabelige argumentation og de data, der lå til grund for de omtvistede klassificeringer, fremgik af flere dokumenter og referater fra de sagkyndiges møder, der var bragt til offentlighedens kundskab før direktivet blev vedtaget.

Endelig blev proportionalitetsprincippet ikke tilsidesat ved klassificeringen af de omhandlede boratforbindelser efter en procedure, der strakte sig over perioden fra 1999 til 2008, og efter adskillige drøftelser i flere sagkyndige udvalg, som repræsentanter for den berørte industri deltog i, alene med den begrundelse, at der pågår undersøgelser, der kan rejse tvivl om de pågældende klassificeringer. De klassificeringer, der foretages i form af tilpasninger til den tekniske udvikling såsom direktiv 2008/58 og forordning nr. 790/2009 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, af forordning nr. 1272/2008, hviler nemlig på den foreliggende tekniske og videnskabelige viden på et bestemt tidspunkt, der senere kan ændre sig.

Henset til ovenstående betragtninger er der intet, der kan påvirke gyldigheden af dels direktiv 2008/58 og følgelig af forordning nr. 790/2009, for så vidt som dette direktiv og denne forordning har klassificeret visse boratforbindelser som reproduktionstoksiske i kategori 2.

(jf. præmis 59, 60, 64, 65, 67, 71, 74-76, 80, 82, 96-98, 109, 110, 118-121, 126-128, 130 og 131 samt domskonkl.)

2. Hverken artikel 29 i direktiv 67/548 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer eller artikel 5 i afgørelse 1999/468 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, foreskriver, at Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling (TTU-udvalget) skal afgive en særskilt udtalelse for hver af de foreslåede klassificeringer i forslaget til foranstaltninger. En sådan forpligtelse fremgår heller ikke af TTU-udvalgets forretningsorden og navnlig ikke af dennes artikel 5, stk. 2, der ikke giver TTU-udvalgets medlemmer adgang til at kræve en særskilt afstemning i forbindelse med klassificering af stoffer i kategorier, selv om de ganske vist har mulighed for at anmode om en forlængelse af drøftelserne. Der er følgelig ikke tale om en tilsidesættelse af de væsentlige formforskrifter i artikel 29 i direktiv 67/548, sammenholdt med artikel 5 i afgørelse 1999/468, når TTU-udvalget på trods af indbyrdes uenighed har udtalt sig samlet med kvalificeret flertal som omhandlet i artikel 205, stk. 2, EF om alle de foreslåede klassificeringer i direktiv 2008/58 om ændring med henblik på den 30. tilpasning til den tekniske udvikling af direktiv 67/548.

(jf. præmis 63-65 og 67)

3. Gyldigheden af forordning nr. 790/2009 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, af forordning nr. 1272/2008 og om klassificering af visse boratforbindelser som reproduktionstoksiske i kategori 2 påvirkes ikke af den omstændighed, at Kommissionen ved vedtagelsen af disse forskrifter anvendte artikel 53 i forordning nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548 og 1999/45 og om ændring af forordning nr. 1907/2006 i stedet for samme forordnings artikel 37 som hjemmel.

Artikel 37 i forordning nr. 1272/2008 henhører nemlig under forordningens afsnit V, kapitel 1, med overskriften »Oprettelse af harmoniseret klassificering og mærkning af stoffer«. Anvendelsen af ordet oprettelse i denne sammenhæng angiver, at proceduren i artikel 37 kun bør bruges, når der skal indføres nye klassificeringer. Efter proceduren i forordningens artikel 53 kan Kommissionen imidlertid justere og tilpasse bilag I-VII til forordningen til den tekniske og videnskabelige udvikling. Forordning nr. 790/2009 integrerer imidlertid kun de omtvistede klassificeringer, der allerede er vedtaget på grundlag af de kriterier og de principper, der er opstillet inden for rammerne af direktiv 67/548 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer, i forordning nr. 1272/2008. Det følger heraf, at artikel 53 i forordning nr. 1272/2008 lovligt kan udgøre retsgrundlaget for vedtagelsen af forordning nr. 790/2009.

Gyldigheden af forordning nr. 790/2009 påvirkes heller ikke af Kommissionens beslutning om at integrere de omtvistede klassificeringer i tabel 3.1 i bilag VI, afsnit 3, til forordning nr. 1272/2008 ved hjælp af konverteringstabellen i bilag VII til samme forordning. Det var nemlig ikke nødvendigt at gentage proceduren vedrørende vurderingen af boratforbindelsernes iboende egenskaber, henset til den omstændighed, at forordning nr. 790/2009 kun integrerer de samme klassificeringer som dem, der havde været genstand for den komplekse vurderingsprocedure, der finder anvendelse inden for rammerne af direktiv 67/548, i forordning nr. 1272/2008. For så vidt angår konverteringstabellen i bilag VII til forordning nr. 1272/2008 er det fastsat i forordningens artikel 61, stk. 3, at alle stoffer både skal klassificeres efter den gamle og den nye ordning indtil den 1. juni 2015. Det følger heraf, at alle klassificeringer, der er foretaget efter direktiv 67/548, ved hjælp af konverteringstabellen i bilag VII skal konverteres til de tilsvarende klassificeringer i forordning nr. 1272/2008.

(jf. præmis 136-139 og 142-145 samt domskonkl.)