DOMSTOLENS DOM AF 3 FEBRUAR 1982. - DET FRANSKE SELSKAB SECO SA OG DET FRANSKE SELSKAB DESQUENNE & GIRAL SA MOD ETABLISSEMENT D'ASSURANCE CONTRE LA VIEILLESSE ET L'INVALIDITE. - (ANMODNING OM PRAEJUDICIEL AFGOERELSE INDGIVET AF STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURGS COUR DE CASSATION). - FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER. - FORENEDE SAGER 62 OG 63/81



Samling af Afgørelser 1982 side 00223

spansk specialudgave side 00027

svensk specialudgave side 00299

finsk specialudgave side 00311



Sammendrag

Dommens præmisser

Afgørelse om sagsomkostninger

Afgørelse



Nøgleord

1 . FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER _ BEGRAENSNINGER _ FORBUD _ FORSKELSBEHANDLING PAA GRUNDLAG AF NATIONALITET _ SKJULT FORSKELSBEHANDLING

( EOEF-TRAKTATEN , ART . 59 OG ART . 60 , STK . 3 )

2 . FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER _ BEGRAENSNINGER _ UDGIFTER TIL SOCIAL SIKRING , SOM PAALAEGGES ARBEJDSGIVERNE , UDEN TILSVARENDE SOCIAL FORDEL FOR ARBEJDSTAGERNE _ BERETTIGELSE UNDER HENVISNING TIL ALMENE HENSYN _ IKKE BERETTIGET

( EOEF-TRAKTATEN , ART . 59 OG 60 )

3 . FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER _ BEGRAENSNINGER _ UDGIFTER TIL SOCIAL SIKRING SOM PAALAEGGES ARBEJDSGIVERE , DER ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT END DEN , HVOR ARBEJDET UDFOERES _ BERETTIGELSE UNDER HENVISNING TIL BESTEMMELSER OM MINDSTELOEN _ IKKE BERETTIGET

( EOEF-TRAKTATEN , ART . 59 OG 60 )

4 . FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER _ VIRKSOMHED I EN MEDLEMSSTAT , SOM BESKAEFTIGER ARBEJDSTAGERE , DER ER STATSBORGERE I TREDJELANDE _ UDFOERELSE AF ARBEJDER I EN ANDEN MEDLEMSSTAT _ FORPLIGTELSE TIL I SIDSTNAEVNTE STAT AT BETALE ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE TIL DEN SOCIALE SIKRING UDEN TILSVARENDE SOCIAL FORDEL FOR ARBEJDSTAGERNE _ BEGRAENSNING DER ER UFORENELIG MED TRAKTATEN

( EOEF-TRAKTATEN , ART . 59 OG 60 )

Sammendrag

1 . EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 59 OG ARTIKEL 60 , STK . 3 , INDEBAERER , AT ENHVER FORSKELSBEHANDLING AF TJENESTEYDEREN PAA GRUNDLAG AF DENNES NATIONALITET ELLER PAA GRUND AF , AT HAN ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT END DEN , HVORI TJENESTEYDELSEN SKAL PRAESTERE , SKAL AFSKAFFES . BESTEMMELSERNE FORBYDER SAALEDES IKKE BLOT AABENBAR FORSKELSBEHANDLING PAA GRUND AF TJENESTEYDERENS NATIONALITET , MEN OGSAA ALLE SKJULTE FORMER FOR FORSKELSBEHANDLING , SOM , SKOENT DE ER BASERET PAA TILSYNELADENDE NEUTRALE KRITERIER , RENT FAKTISK FOERER TIL DET SAMME RESULTAT .

2 . BESTEMMELSER , SOM PAALAEGGER ARBEJDSGIVERNE UDGIFTER TIL SOCIAL SIKRING AF DERES ARBEJDSTAGERE , HVORTIL DER IKKE SVARER NOGEN SOCIAL FORDEL FOR ARBEJDSTAGERNE , KAN IKKE MED RIMELIGHED ANSES FOR BERETTIGEDE AF ALMENE HENSYN I FORBINDELSE MED DEN SOCIALE BESKYTTELSE AF ARBEJDSTAGERE .

3 . FAELLESSKABSRETTEN ER IKKE TIL HINDER FOR , AT MEDLEMSSTATERNE UDSTRAEKKER DERES LOVGIVNING ELLER DE AF ARBEJDSMARKEDETS PARTER INDGAAEDE KOLLEKTIVE ARBEJDSAFTALER VEDROERENDE MINDSTELOEN TIL AT OMFATTE ENHVER , DER , SELV MIDLERTIDIGT , UDFOERER LOENNET ARBEJDE PAA DERES OMRAADE , UANSET HVOR ARBEJDSGIVEREN ER ETABLERET , LIGESOM FAELLESSKABSRETTEN IKKE FORBYDER MEDLEMSSTATERNE AT GENNEMTVINGE OVERHOLDELSEN AF DISSE REGLER MED PASSENDE MIDLER . EN ORDNING ELLER EN PRAKSIS , SOM GENERELT PAALAEGGER ALLE TJENESTEYDERE , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM BESKAEFTIGER ARBEJDSTAGERE , DER ER STATSBORGERE I TREDJELANDE , EN FORPLIGTELSE TIL AT YDE BIDRAG TIL DEN SOCIALE SIKRING ELLER DERTIL SVARENDE BIDRAG , UANSET OM DE HAR OVERHOLDT REGLERNE OM DEN SOCIALE MINDSTELOEN I DEN MEDLEMSSTAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , KAN , NAAR DEN BEGRAENSER DEN FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER , IMIDLERTID IKKE BETEGNES SOM ET PASSENDE MIDDEL , IDET EN SAADAN GENEREL FORANSTALTNING IKKE EFTER SIN ART KAN VAERE EGNET TIL AT SIKRE , AT DE NAEVNTE REGLER OVERHOLDES , ELLER TIL PAA NOGEN MAADE AT BRINGE DEN PAAGAELDENDE ARBEJDSKRAFT NOGEN FORDEL .

4 . FAELLESSKABSRETTEN ER TIL HINDER FOR , AT EN MEDLEMSSTAT FORPLIGTER EN ARBEJDSGIVER , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM VED HJAELP AF ARBEJDSTAGERE , DER ER STATSBORGERE I TREDJELANDE , MIDLERTIDIGT UDFOERER ARBEJDER I DEN FOERSTNAEVNTE STAT , TIL AT BETALE ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE TIL DEN SOCIALE SIKRING AF DE NAEVNTE ARBEJDSTAGERE , NAAR ARBEJDSGIVEREN ALLEREDE SKAL BETALE TILSVARENDE BIDRAG FOR DE SAMME ARBEJDSTAGERE OG FOR DE SAMME BESKAEFFTIGELSESPERIODER I HENHOLD TIL LOVGIVNINGEN I ETABLERINGSSTATEN , OG NAAR DE BIDRAG , SOM BETALES I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , IKKE GIVER ARBEJDSTAGERNE RET TIL NOGEN SOCIAL FORDEL . EN SAADAN FORPLIGTELSE ER HELLER IKKE BERETTIGET , SAAFREMT DEN HAR TIL FORMAAL AT OPVEJE DE OEKONOMISKE FORDELE , SOM ARBEJDSTAGEREN MAATTE HAVE KUNNET OPNAA VED IKKE AT OVERHOLDE REGLERNE OM DEN SOCIALE MINDESTELOEN I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES .

Dommens præmisser

1 VED KENDELSE AF 26 . FEBRUAR 1981 , INDGAAET TIL DOMSTOLEN DEN 19 . MARTS 1981 , HAR STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURGS COUR DE CASSATION I MEDFOER AF EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 177 STILLET TO PRAEJUDICIELLE SPOERGSMAAL VEDROERENDE FORTOLKNINGEN AF TRAKTATENS BESTEMMELSER OM FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER MED HENBLIK PAA DEN LUXEMBOURGSKE LOVGIVNING OM BIDRAG TIL ALDERS- OG INVALIDEFORSIKRINGEN .

2 SPOERGSMAALENE ER REJST I SAGER MELLEM PAA DEN ENE SIDE TO VIRKSOMHEDER , SOM HAR HJEMSTED I FRANKRIG , OG SOM HAR SPECIALISERET SIG I ANLAEGS- OG VEDLIGEHOLDELSESARBEJDER I FORBINDELSE MED JERNBANENETTETS INFRASTRUKTUR , NEMLIG AKTIE SELSKABERNE SECO OG DESQUENNE & GIRAL , OG PAA DEN ANDEN SIDE ETABLISSEMENT D ' ASSURANCE CONTRE LA VIEILLESSE ET L ' INVALIDITE , EN LUXEMBOURGSK SOCIAL SIKRINGSINSTITUTION . VIRKSOMHEDERNE UDFOERTE HENHOLDSVIS I 1977 OG 1974 FORSKELLIGE ARBEJDER I STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURG . DE HAVDE TIL DETTE FORMAAL MIDLERTIDIGT UDSTATIONERET ARBEJDSTAGERE , SOM IKKE VAR STATSBORGERE I EN MEDLEMSSTAT , OG SOM HELLER IKKE KOM FRA ET LAND , DER I DEN PAAGAELDENDE PERIODE HAVDE EN INTERNATIONAL OVERENSKOMST MED LUXEMBOURG OM SOCIAL SIKRING , IDET ARBEJDSTAGERNE I HELE DET TIDSRUM , ARBEJDERNE I LUXEMBOURG STOD PAA , OBLIGATORISK VAR TILKNYTTET DEN FRANSKE SOCIALE SIKRINGSORDNING .

3 I HENHOLD TIL DEN LUXEMBOURGSKE SOCIALFORSIKRINGSLOV ER ARBEJDSTAGERE , DER ER BESKAEFTIGET PAA LUXEMBOURGSK OMRAADE , I PRINCIPPET OBLIGATORISK OMFATTET AF ALDERS- OG INVALIDEFORSIKRINGSORDNINGEN . HALVDELEN AF BIDRAGENE SKAL BETALES AF ARBEJDSGIVERNE OG HALVDELEN AF ARBEJDSTAGERNE . IMIDLERTID KAN DEN LUXEMBOURGSKE REGERING I HENHOLD TIL LOVENS ARTIKEL 174 , STK . 2 , DISPENSERE FRA FORSIKRINGSPLIGTEN FOR UDLAENDINGE , DER KUN MIDLERTIDIGT OPHOLDER SIG I STORHERTUGDOEMMET . I DETTE TILFAELDE SKAL ARBEJDSGIVEREN I HENHOLD TIL SAMME LOVS ARTIKEL 174 , STK . 3 , DOG BETALE DEN DEL AF BIDRAGET , SOM PAAHVILER HAM , UDEN AT BIDRAGET FOR SAA VIDT GIVER DE PAAGAELDENDE ARBEJDSTAGERE RET TIL NOGEN SOCIAL FORDEL .

4 DET FREMGAAR AF SAGENS AKTER , AT DE NAEVNTE BESTEMMELSER ER INDFOERT , DELS FORDI DET IKKE VILLE VAERE RIMELIGT AT OPKRAEVE BIDRAG FRA ARBEJDSTAGERE , SOM KUN MIDLERTIDIGT OPHOLDER SIG PAA LUXEMBOURGSK OMRAADE , DELS FORDI DET MAA FORHINDRES , AT ARBEJDSGIVEREN TILSKYNDES TIL AT BENYTTE UDENLANDSK ARBEJDSKRAFT FOR AT FORMINDSKE SINE UDGIFTER TIL SOCIAL SIKRING . I PRAKSIS OPKRAEVES ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGET IMIDLERTID IKKE LAENGERE FOR ARBEJDSTAGERE , SOM KUN MIDLERTIDIGT OPHOLDER SIG PAA LUXEMBOURGSK OMRAADE , NAAR ARBEJDSTAGERNE ER STATSBORGERE I EN MEDLEMSSTAT ELLER ER LIGESTILLET DERMED .

5 I DET FORELIGGENDE TILFAELDE OPNAAEDE SECO OG DESQUENNE & GIRAL DISPENSATION FOR LOENMODTAGERNES DEL AF DE SOCIALE BIDRAG I HENHOLD TIL SOCIALFORSIKRINGSLOVENS ARTIKEL 174 , STK . 2 , MEN FIK EFTER DEN LUXEMBOURGSKE INSTITUTIONS BESTEMMELSE PAALAGT AT BETALE ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE I HENHOLD TIL LOVENS ARTIKEL 174 , STK . 3 . SELSKABERNE INDBRAGTE AFGOERELSEN FOR DOMSTOLENE UNDER PAABERAABELSE AF , AT DE LUXEMBOURGSKE LOVBESTEMMELSER IKKE KUNNE ANVENDES OVER FOR DEM , DA DE VAR UDTRYK FOR FORSKELSBEHANDLING OG KUNNE HINDRE DEN FRIE UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER INDEN FOR FAELLESSKABET .

6 STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURGS COUR DE CASSATION FANDT , AT DENS AFGOERELSE AFHANG AF , OM DE PAAGAELDENDE NATIONALE LOVBESTEMMELSER VAR FORENELIGE MED FAELLESSKABSRETSREGLERNE OM FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER , OG STILLEDE FOELGENDE SPOERGSMAAL :

1 . "SKAL BESTEMMELSERNE I ROM-TRAKTATENS ARTIKEL 60 FORTOLKES SAALEDES , AT EN MEDLEMSSTAT I DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER I HENHOLD TIL SIN NATIONALE LOVGIVNING _ LIGESOM AF SINE EGNE STATSBORGERE _ KAN KRAEVE BETALING AF ARBEJDSGIVERENS ANDEL AF BIDRAGENE TIL ALDERS- OG INVALIDEFORSIKRINGEN AF EN UDENLANDSK FYSISK ELLER JURIDISK PERSON , SOM ER HJEMMEHOERENDE I ET AF FAELLESSKABETS MEDLEMSLANDE , OG SOM UDOEVER MIDLERTIDIG VIRKSOMHED I FOERSTNAEVNTE STAT OG DER BESKAEFTIGER ARBEJDERE , SOM ER STATSBORGERE I STATER , DER IKKE HAR NOGEN FORBINDELSE MED FAELLESSKABET , ELLER STRIDER ET SAADANT KRAV MOD OVENNAEVNTE ELLER ANDRE FAELLESSKABSBESTEMMELSER SOM EN DISKRIMINERENDE PRAKSIS , DER HAEMMER DEN FRIE UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER , IDET DENNE TJENESTEYDER , DER ER HJEMMEHOERENDE I ET EF-LAND , FOERST I SIT HJEMLAND OG ETABLERINGSLAND SKAL BETALE BL.A . ARBEJDSGIVERENS BIDRAGSANDEL FOR SINE UDENLANDSKE ARBEJDERE OG DERNAEST SKAL BETALE ARBEJDSGIVERENS BIDRAGSANDEL I DEN STAT , HVOR DER MIDLERTIDIGT PRAESTERES TJENESTEYDELSER VED HJAELP AF UDENLANDSK ARBEJDSKRAFT?"

2."HVIS DET FOERSTE SPOERGSMAAL BESVARES SAALEDES , AT DEN BESKREVNE PRAKSIS PRINCIPIELT ER EN FORBUDT FORSKELSBEHANDLING , VIL BESVARELSEN DA NOEDVENDIGVIS BLIVE DEN SAMME ELLER EVENTUELT EN ANDEN , HVIS TJENESTEYDEREN RENT FAKTISK OPVEJER ULEMPEN VED DEN DOBBELTE BETALING AF ARBEJDSGIVERENS BIDRAGSANDEL GENNEM ANDRE OEKONOMISKE FAKTORER , SOM F.EKS . VED AT BETALE SIN UDENLANDSKE ARBEJDSKRAFT LOENNINGER , SOM ER LAVERE END DEN SOCIALE MINDSTELOEN I DET LAND , HVOR TJENESTEYDELSERNE PRAESTERES , ELLER LAVERE END DE LOENNINGER , SOM GAELDER IFOELGE LANDETS KOLLEKTIVE ARBEJDSAFTALER?"

7 SPOERGSMAALENE GAAR I DET VAESENTLIGE UD PAA , OM FAELLESSKABSRETTEN ER TIL HINDER FOR , AT EN MEDLEMSSTAT FORPLIGTER EN ARBEJDSGIVER , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM VED HJAELP AF ARBEJDSTAGERE , DER ER STATSBORGERE I TREDJE LANDE , MIDLERTIDIGT UDFOERER ARBEJDER I DEN FOERSTNAEVNTE STAT , TIL AT BETALE ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE TIL DEN SOCIALE SIKRING FOR DE NAEVNTE ARBEJDSTAGERE , NAAR ARBEJDSGIVEREN ALLEREDE SKAL BETALE TILSVARENDE BIDRAG FOR DE SAMME ARBEJDSTAGERE OG FOR DE SAMME BESKAEFTIGELSESPERIODER I HENHOLD TIL LOVGIVNINGEN I ETABLERINGSSTATEN , OG NAAR DE BIDRAG , DER BETALES I DEN STAT , HVOR YDELSEN UDFOERES , IKKE GIVER ARBEJDSTAGERNE RET TIL NOGEN SOCIAL FORDEL . DET OENSKES SAERLIGT AFGJORT , OM EN SAADAN FORPLIGTELSE KAN VAERE BERETTIGET I DET OMFANG , DEN OPVEJER DE OEKONOMISKE FORDELE , SOM ARBEJDSGIVEREN HAR KUNNET OPNAA VED IKKE AT OVERHOLDE BESTEMMELSERNE OM DEN SOCIALE MINDSTELOEN I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES .

8 IFOELGE TRAKTATENS ARTIKEL 59 OG ARTIKEL 60 , STK . 3 , KAN TJENESTEYDEREN MED HENBLIK PAA UDFOERELSEN AF SIN TJENESTEYDELSE MIDLERTIDIGT UDOEVE SIN VIRKSOMHED I DET LAND , HVOR YDELSEN PRAESTERES , PAA SAMME VILKAAR , SOM DET PAAGAELDENDE LAND FASTSAETTER FOR SINE EGNE STATSBORGERE . DISSE BESTEMMELSER INDEBAERER , SOM DOMSTOLEN GENTAGNE GANGE HAR FREMHAEVET DET , SIDST VED DOM AF 17 . DECEMBER 1981 ( WEBB , SAG 279/80 , ENDNU UTRYKT ), AT ENHVER FORSKELSBEHANDLING AF TJENESTEYDEREN PAA GRUNDLAG AF DENNES NATIONALITET ELLER PAA GRUND AF , AT HAN ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT END DEN , HVORI TJENESTEYDELSEN SKAL PRAESTERES , SKAL AFSKAFFES . BESTEMMELSERNE FORBYDER SAALEDES IKKE BLOT AABENBAR FORSKELSBEHANDLING PAA GRUND AF TJENESTEYDERENS NATIONALITET , MEN OGSAA ALLE SKJULTE FORMER FOR FORSKELSBEHANDLING , SOM , SKOENT DE ER BASERET PAA TILSYNELADENDE NEUTRALE KRITERIER , RENT FAKTISK FOERER TIL DET SAMME RESULTAT .

9 DETTE GAELDER NATIONALE BESTEMMELSER SOM DE FORELIGGENDE , NAAR DEN FORPLIGTELSE TIL AT BETALE ARBEJSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE TIL DEN SOCIALE SIKRING , SOM TJENESTEYDERE MED HJEMSTED PAA STATENS EGET OMRAADE ER UNDERKASTET , UDSTRAEKKES TIL ARBEJDSGIVERE , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM ALLEREDE SKAL BETALE TILSVARENDE BIDRAG FOR DE SAMME ARBEJDSTAGERE OG FOR DE SAMME BESKAEFTIGELSESPERIODER I HENHOLD TIL SIDSTNAEVNTE STATS LOVGIVNING . UNDER SAADANNE OMSTAENDIGHEDER INDEBAERER BESTEMMELSERNE I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , AT DE ARBEJDSGIVERE , DER ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OEKONOMISK PAALAEGGES EN YDERLIGERE BYRDE , IDET DE RENT FAKTISK RAMMES HAARDERE END DE TJENESTEYDERE , DER ER ETABLERET PAA STATENS EGET OMRAADE .

10 BESTEMMELSER , SOM PAALAEGGER ARBEJDSGIVERNE UDGIFTER TIL SOCIAL SIKRING AF DERES ARBEJDSTAGERE , HVORTIL DER IKKE SVARER NOGEN SOCIAL FORDEL FOR ARBEJDSTAGERNE _ SOM I OEVRIGT HAR FAAET DISPENSATION FRA FORSIKRINGSPLIGTEN I DEN MEDLEMSSTAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , OG SOM DESUDEN I HELE DEN PERIODE , HVOR ARBEJDET UDFOERES , FORBLIVER OBLIGATORISK TILSLUTTET DEN SOCIALE SIKRINGSORDNING I DEN MEDLEMSSTAT , HVOR ARBEJDSGIVEREN ER ETABLERET _ KAN I OEVRIGT IKKE MED RIMELIGHED ANSES FOR BERETTIGEDE AF ALMENE HENSYN I FORBINDELSE MED DEN SOCIALE BESKYTTELSE AF ARBEJDSTAGERE .

11 ETABLISSEMENT D ' ASSURANCE CONTRE LA VIEILLESSE ET L ' INVALIDITE HAR VEDROERENDE DETTE ANFOERT , AT MEDLEMSSTATERNE , EFTERSOM DET STAAR DEM FRIT FOR FULDSTAENDIGT AT NAEGTE ARBEJDSTAGERE , SOM ER STATSBORGERE I TREDJELANDE , SAAVEL INDREJSE TIL DERES OMRAADE SOM TILLADELSE TIL AT UDFOERE LOENNET ARBEJDE , SAA MEGET MERE KAN OPSTILLE BETINGELSER ELLER RESTRIKTIONER FOR EN EVENTUEL ARBEJDSTILLADELSE , SOM DE FRIT KAN BEVILGE , F.EKS . OBLIGATORISK BETALING AF ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE TIL DEN SOCIALE SIKRING .

12 DETTE RAESONNEMENT KAN IKKE ANERKENDES , IDET EN MEDLEMSSTAT IKKE KAN ANVENDE SINE KONTROLBEFOEJELSER MED HENSYN TIL BESKAEFTIGELSE AF STATSBORGERE FRA TREDJELANDE TIL AT PAALAEGGE EN VIRKSOMHED , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM ER OMFATTET AF DEN FRIE UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 59 OG 60 , EN DISKRIMINERENDE BYRDE .

13 ETABLISSEMENT D ' ASSURANCE CONTRE LA VIEILLESSE ET L ' INVALIDITE HAR ENDVIDERE GJORT GAELDENDE , AT EN UDVIDELSE AF NATIONALE BESTEMMELSER SOM DE FORELIGGENDE TIL OGSAA AT OMFATTE TJENESTEYDERE , DER ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , UNDER ALLE OMSTAENDIGHEDER ER BERETTIGET I DET OMFANG , DEN RENT FAKTISK OPVEJER DE OEKONOMISKE FORDELE , SOM TJENESTEYDERNE HAR KUNNET OPNAA VED EVENTUELT IKKE AT OVERHOLDE BESTEMMELSERNE I DEN STAT , HVOR DE UDFOERER DERES TJENESTEYDELSER , BL . A . MED HENSYN TIL DEN SOCIALE MINDSTELOEN . ETABLISSEMENT D ' ASSURANCE CONTRE LA VIEILLESSE ET L ' INVALIDITE HAR HERVED HENVIST TIL DE SAERLIGE VANSKELIGHEDER , DER FOR DEN MEDLEMSSTAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , ER FORBUNDET MED AT SIKRE , AT ARBEJDSGIVERE , DER ER ETABLERET UDEN FOR STATENS OMRAADE , OVERHOLDER SAADANNE BESTEMMELSER .

14 DET STAAR FAST , AT FAELLESSKABSRETTEN IKKE ER TIL HINDER FOR , AT MEDLEMSSTATERNE UDSTRAEKKER DERES LOVGIVNING ELLER DE AF ARBEJDSMARKEDETS PARTER INDGAAEDE KOLLEKTIVE ARBEJDSAFTALER VEDROERENDE MINDSTELOEN TIL AT OMFATTE ENHVER , DER , SELV MIDLERTIDIGT , UDFOERER LOENNET ARBEJDE PAA DERES OMRAADE , UANSET HVOR ARBEJDSGIVEREN ER ETABLERET , LIGESOM FAELLESSKABSRETTEN IKKE FORBYDER MEDLEMSSTATERNE AT GENNEMTVINGE OVERHOLDELSEN AF DISSE REGLER VED PASSENDE MIDLER . EN ORDNING ELLER EN PRAKSIS , SOM GENERELT PAALAEGGER ALLE TJENESTEYDERE , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM BESKAEFTIGER ARBEJDSTAGERE , DER ER STATSBORGERE I TREDJELANDE , EN FORPLIGTELSE TIL AT YDE BIDRAG TIL DEN SOCIALE SIKRING ELLER DERTIL SVARENDE BIDRAG , UANSET OM DE HAR OVERHOLDT REGLERNE OM DEN SOCIALE MINDSTELOEN I DEN MEDLEMSSTAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , KAN , NAAR DEN BEGRAENSER DEN FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER , IMIDLERTID IKKE BETEGNES SOM ET PASSENDE MIDDEL , IDET EN SAADAN GENEREL FORANSTALTNING IKKE EFTER SIN ART KAN VAERE EGNET TIL AT SIKRE , AT DE NAEVNTE REGLER OVERHOLDES , ELLER TIL PAA NOGEN MAADE AT BRINGE DEN PAAGAELDENDE ARBEJDSKRAFT NOGEN FORDEL .

15 DE SPOERGSMAAL , DER ER STILLET AF STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURGS COUR DE CASSATION , MAA FOELGELIG BESVARES SAALEDES , AT FAELLESSKABSRETTEN ER TIL HINDER FOR , AT EN MEDLEMSSTAT FORPLIGTER EN ARBEJDSGIVER , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM VED HJAELP AF ARBEJDSTAGERE , DER ER STATSBORGERE I TREDJELANDE , MIDLERTIDIGT UDFOERER ARBEJDER I DEN FOERSTNAEVNTE STAT , TIL AT BETALE ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE TIL DEN SOCIALE SIKRING AF DE NAEVNTE ARBEJDSTAGERE , NAAR ARBEJDSGIVEREN ALLEREDE SKAL BETALE TILSVARENDE BIDRAG FOR DE SAMME ARBEJDSTAGERE OG FOR DE SAMME BESKAEFTIGELSESPERIODER I HENHOLD TIL LOVGIVNINGEN I ETABLERINGSSTATEN , OG NAAR DE BIDRAG , SOM BETALES I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , IKKE GIVER ARBEJDSTAGERNE RET TIL NOGEN SOCIAL FORDEL . EN SAADAN FORPLIGTELSE ER HELLER IKKE BERETTIGET , SAAFREMT DEN HAR TIL FORMAAL AT OPVEJE DE OEKONOMISKE FORDELE , SOM ARBEJDSTAGEREN MAATTE HAVE KUNNET OPNAA VED IKKE AT OVERHOLDE REGLERNE OM DEN SOCIALE MINDSTELOEN I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES .

Afgørelse om sagsomkostninger

SAGENS OMKOSTNINGER

16 DE UDGIFTER , DER ER AFHOLDT AF KOMMISSIONEN , SOM HAR AFGIVET INDLAEG FOR DOMSTOLEN , KAN IKKE GODTGOERES . DA SAGENS BEHANDLING I FORHOLD TIL HOVEDSAGENS PARTER UDGOER ET LED I DEN SAG , SOM VERSERER FOR DEN NATIONALE RET , TILKOMMER DET DENNE AT TRAEFFE AFGOERELSE OM SAGENS OMKOSTNINGER .

Afgørelse

PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER

KENDER

DOMSTOLEN

VEDROERENDE DE SPOERGSMAAL , SOM ER FORELAGT DEN AF STORHERTUGDOEMMET LUXEMBOURGS COUR DE CASSATION VED KENDELSE AF 26 . FEBRUAR 1981 FOR RET :

FAELLESSKABSRETTEN ER TIL HINDER FOR , AT EN MEDLEMSSTAT FORPLIGTER EN ARBEJDSGIVER , SOM ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT , OG SOM VED HJAELP AF ARBEJDSTAGERE , DER ER STATSBORGERE I TREDJELANDE , MIDLERTIDIGT UDFOERER ARBEJDER I DEN FOERSTNAEVNTE STAT , TIL AT BETALE ARBEJDSGIVERENS DEL AF BIDRAGENE TIL DEN SOCIALE SIKRING AF DE NAEVNTE ARBEJDSTAGERE , NAAR ARBEJDSGIVEREN ALLEREDE SKAL BETALE TILSVARENDE BIDRAG FOR DE SAMME ARBEJDSTAGERE OG FOR DE SAMME BESKAEFTIGELSESPERIODER I HENHOLD TIL LOVGIVNINGEN I ETABLERINGSSTATEN , OG NAAR DE BIDRAG , SOM BETALES I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES , IKKE GIVER ARBEJDSTAGERNE RET TIL NOGEN SOCIAL FORDEL . EN SAADAN FORPLIGTELSE ER HELLER IKKE BERETTIGET , SAAFREMT DEN HAR TIL FORMAAL AT OPVEJE DE OEKONOMISKE FORDELE , SOM ARBEJDSGIVEREN MAATTE HAVE KUNNET OPNAA VED IKKE AT OVERHOLDE REGLERNE OM DEN SOCIALE MINDSTELOEN I DEN STAT , HVOR TJENESTEYDELSEN UDFOERES .