Hvad angår situationen i Ukraine i marts og september 2015 samt i marts 2016 kan det lægges til grund, at Den Russiske Føderations tiltag udgør et tilfælde af »krig eller alvorlige internationale spændinger, som udgør en krigstrussel« som omhandlet i artikel 99, nr. 1), litra d), i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side. Henset til den interesse, som Unionen og dens medlemsstater har i et stabilt Ukraine som naboland, kunne det anses for nødvendigt at indføre restriktive foranstaltninger for at lægge pres på Den Russiske Føderation, for at tilskynde denne til at gøre en ende på sine tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed. Det bemærkes i denne henseende, at partnerskabsaftalen hverken pålægger en part, som ønsker at træffe foranstaltninger på grundlag af nævnte bestemmelse, forudgående at underrette den anden part herom, eller at konsultere denne eller at angive grundene hertil.

Henset til den rolle, som medierne, navnlig de audiovisuelle, spiller i det moderne samfund kunne det forudses, at en storstilet støtte fra medierne til den russiske regerings tiltag og politikker, der destabiliserer Ukraine, som ydes, bl.a. i meget populære udsendelser, af en person, som ved dekret er udnævnt af præsident Putin til leder af et nyhedsbureau, som betegnes som en russisk »statsejet virksomhed«, kan være omfattet af kriteriet, der tager sigte på fysiske personer, som aktivt støtter tiltag eller politikker, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Begrebet »støtter aktivt«, kan nemlig kun forstås således, at det omfatter personer, som, uden selv at være ansvarlige for de af den russiske regerings tiltag og politikker, der destabiliserer Ukraine, og uden selv at gennemføre disse tiltag eller politikker yder støtte til disse politikker og tiltag. Kriteriet omfatter ikke enhver form for støtte til den russiske regering, men omfatter de former for støtte, som, gennem deres kvantitative eller kvalitative betydning, bidrager til denne regerings forfølgelse af tiltag og politikker, der destabiliserer Ukraine. Fortolket under Unionens retsinstansers kontrol under hensyn til målet om at lægge pres på den russiske regering med henblik på at få denne til at ophøre med nævnte tiltag og politikker, opstiller det relevante kriterium således på en objektiv måde en afgrænset kategori af personer og enheder, der kan gøres til genstand for foranstaltninger om indefrysning af midler. Ved fortolkningen af dette kriterium skal der tages hensyn til retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som anerkender, at det ikke er muligt at opnå en absolut nøjagtighed i affattelsen af retsforskrifterne, navnlig på områder, hvor situationen varierer alt efter de fremherskende meninger i samfundet, og som erkender, at nødvendigheden af at undgå rigiditet og at tilpasse sig ændrede omstændigheder indebærer, at de talrige love gør brug af mere eller mindre vage affattelser, hvis fortolkning og anvendelse afhænger af praksis. Betingelsen om, at loven klart skal definere overtrædelserne, er opfyldt, når borgerne ud fra den pågældende bestemmelses ordlyd – om fornødent, ved hjælp af domstolenes fortolkning heraf – kan vide, hvilke handlinger og undladelser der medfører ansvar.

(jf. præmis 43 og 73-76)