DOMSTOLENS DOM AF 26. MARTS 1987. - KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER MOD RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER. - GENERELLE TOLDPRAEFERENCER - ANNULATIONSSOEGSMAAL - HJEMMEL - FORPLIGTELSE TIL AT BEGRUNDE EF-RETSAKTER. - SAG 45/86.



Samling af Afgørelser 1987 side 01493

svensk specialudgave side 00055

finsk specialudgave side 00055



Sammendrag

Dommens præmisser

Afgørelse om sagsomkostninger

Afgørelse



Nøgleord

++++

1 . INSTITUTIONERNES RETSAKTER - BEGRUNDELSE - PLIGT - RAEKKEVIDDE - HENVISNING TIL HJEMMELEN FOR EN RETSAKT

( EOEF-TRAKTATEN, ART . 190 )

2 . INSTITUTIONERNES RETSAKTER - VALG AF HJEMMEL - KRITERIER

( EOEF-TRAKTATEN, ART . 190 )

3 . EOEF-TRAKTATEN - ARTIKEL 235 - RAEKKEVIDDE

4 . FAELLES HANDELSPOLITIK - BEGREB - UDVIKLINGSPOLITIK - GENERELLE TOLDPRAEFERENCER - OMFATTET

( EOEF-TRAKTATEN, ART . 110 FF . OG 235; RAADETS FORORDNINGER NR . 3599/85 OG 3600/85 )

Sammendrag

1 . FOR AT BEGRUNDELSESPLIGTEN I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 190 KAN ANSES FOR OPFYLDT, ER DET NOEDVENDIGT, AT FAELLESSKABSRETSAKTER INDEHOLDER EN ANGIVELSE AF DE GRUNDE, SOM HAR BEVAEGET INSTITUTIONEN TIL AT VEDTAGE DEM, SAALEDES AT DOMSTOLEN KAN UDOEVE SIN KONTROLBEFOEJELSE, OG SAALEDES AT SAAVEL MEDLEMSSTATERNE SOM DE BEROERTE BORGERE FAAR KENDSKAB TIL DE BETINGELSER, UNDER HVILKE FAELLESSKABSINSTITUTIONERNE HAR ANVENDT TRAKTATEN .

SELV OM DER I BEGRUNDELSEN TIL EN RETSAKT IKKE HENVISES TIL EN KONKRET BESTEMMELSE I TRAKTATEN, ER DETTE IKKE NOEDVENDIGVIS EN VAESENTLIG MANGEL, SAAFREMT HJEMMELEN FOR EN RETSAKT KAN FASTLAEGGES PAA GRUNDLAG AF ANDRE DELE AF RETSAKTEN, MEN EN SAADAN UDTRYKKELIG HENVISNING ER IMIDLERTID UBETINGET NOEDVENDIG, NAAR DE PERSONER, DER BEROERES AF RETSAKTEN, OG DOMSTOLEN ELLERS VIL SVAEVE I UVISHED MED HENSYN TIL, HVILKEN HJEMMEL DER KONKRET ER VALGT .

2 . INDEN FOR RAMMERNE AF KOMPETENCEFORDELINGEN INDEN FOR FAELLESSKABET KAN EN INSTITUTIONS VALG AF HJEMMEL FOR EN RETSAKT IKKE FORETAGES ALENE PAA GRUNDLAG AF DENS EGEN OPFATTELSE MED HENSYN TIL DET FORMAAL, DER SOEGES TILGODESET, MEN SKAL FORETAGES PAA GRUNDLAG AF OBJEKTIVE FORHOLD, SOM DOMSTOLEN KAN EFTERPROEVE .

3 . DET FREMGAAR AF SELVE ORDLYDEN AF ARTIKEL 235, AT DEN NAEVNTE ARTIKEL KUN KAN VAERE HJEMMEL FOR EN RETSAKT, HVIS INGEN ANDEN TRAKTATBESTEMMELSE GIVER FAELLESSKABSINSTITUTIONERNE DEN FORNOEDNE KOMPETENCE TIL AT UDSTEDE DEN PAAGAELDENDE RETSAKT .

4 . DET VILLE IKKE LAENGERE VAERE PRAKTISK MULIGT AT FOERE EN HENSIGTSMAESSIG FAELLES HANDELSPOLITIK, HVIS FAELLESSKABET AFSKAERES FRA OGSAA AT ANVENDE MIDLER, DER GAAR UD OVER DE INSTRUMENTER, SOM ALENE PAAVIRKER DE TRADITIONELLE DELE AF DEN YDRE HANDEL . MED DEFINITIONEN I TRAKTATENS ARTIKLER 110 FF . AF, HVAD DER ER KARAKTERISTISK FOR DEN FAELLES HANDELSPOLITIK OG DE INSTRUMENTER, DER INDGAAR HERI, ER DER I TRAKTATEN TAGET HOEJDE FOR DE FORSKELLIGE MULIGHEDER FOR EN UDVIKLING AF OPFATTELSEN AF DET INTERNATIONALE HANDELSSAMKVEM, SAALEDES SOM DEN KOMMER TIL UDTRYK GENNEM EN STADIG STAERKERE SAMMENHAENG MELLEM HANDEL OG UDVIKLING .

EF-ORDNINGEN MED GENERELLE TOLDPRAEFERENCER ER DET KONKRETE UDTRYK FOR EN NY OPFATTELSE MED HENSYN TIL DET INTERNATIONALE HANDELSSAMKVEM, HVOR UDVIKLINGSFORMAAL SPILLER EN VAESENTLIG ROLLE, OG RETSAKTERNE TIL GENNEMFOERELSE AF ORDNINGEN ER OMFATTET AF DEN FAELLES HANDELSPOLITIK . RAADET HAR KOMPETENCE TIL AT UDSTEDE DEM ALENE I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 113 OG KAN DERFOR IKKE SOM HJEMMEL ANVENDE ARIKEL 235 .

Dommens præmisser

1 VED STAEVNING, INDGIVET TIL DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 17 . FEBRUAR 1986, HAR KOMMISSIONEN I MEDFOER AF EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 173, STK . 1, ANLAGT SAG MED PAASTAND OM ANNULLATION AF RAADETS FORORDNING NR . 3599/85 AF 17 . DECEMBER 1985 OM ANVENDELSE AF GENERELLE TOLDPRAEFERENCER I 1986 FOR VISSE INDUSTRIVARER MED OPRINDELSE I UDVIKLINGSLANDE OG AF RAADETS FORORDNING NR . 3600/85 AF 17 . DECEMBER 1985 OM ANVENDELSE AF GENERELLE TOLDPRAEFERENCER I 1986 FOR TEKSTILVARER MED OPRINDELSE I UDVIKLINGSLANDE ( EFT L*352, S.*1 OG S.*107 ).

2 FOR SAA VIDT ANGAAR DE FAKTISKE OMSTAENDIGHEDER OG PARTERNES ANBRINGENDER OG ARGUMENTER HENVISES TIL RETSMOEDERAPPORTEN . DISSE OMSTAENDIGHEDER OMTALES DERFOR KUN I DET FOELGENDE, SAAFREMT DET PAA DE ENKELTE PUNKTER ER NOEDVENDIGT FOR FORSTAAELSEN AF DOMSTOLENS ARGUMENTATION .

3 RAADET HAR STILLET SIG TVIVLENDE OVER FOR, OM SOEGSMAALET KAN ANTAGES TIL REALITETSBEHANDLING, IDET DET HAR REJST DET SPOERGSMAAL, OM KOMMISSIONEN HAR SOEGSMAALSINTERESSE . HERTIL BEMAERKES BLOT, AT DER I TRAKTATENS ARTIKEL 173 KLART SONDRES MELLEM INSTITUTIONERNES OG MEDLEMSSTATERNES SOEGSMAALSRET PAA DEN ENE SIDE OG FYSISKE OG JURIDISKE PERSONERS PAA DEN ANDEN, IDET ARTIKLENS STK . 1 HJEMLER KOMMISSIONEN OG ENHVER MEDLEMSSTAT RET TIL VED ET ANNULLATIONSSOEGSMAAL AT ANFAEGTE LOVLIGHEDEN AF RAADSFORORDNINGER, OG AT UDOEVELSEN AF SOEGSMAALSADGANGEN IKKE ER BETINGET AF, AT DET GODTGOERES, AT DER ER FORNOEDEN SOEGSMAALSINTERESSE . SOEGSMAALET KAN DERFOR TAGES UNDER REALITETSPAAKENDELSE .

4 TIL STOETTE FOR SOEGSMAALET HAR KOMMISSIONEN FREMFOERT TO ANBRINGENDER, DER EFTER DENS OPFATTELSE REELT ER ET OG SAMME : MANGLENDE KONKRET ANGIVELSE AF EN HJEMMEL, HVILKET FOR DET FOERSTE I SIG SELV ER EN TILSIDESAETTELSE AF TRAKTATENS ARTIKEL 190, OG I DEN FORELIGGENDE SAG SAMTIDIG EN TILSIDESAETTELSE AF TRAKTATEN, IDET DER HEREFTER MAATTE ANVENDES EN PROCEDURE, DER KRAEVER ENSTEMMIGHED, I STEDET FOR PROCEDUREN I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 113, DER IFOELGE KOMMISSIONEN ER DEN ENESTE MULIGE KORREKTE HJEMMEL .

5 TRAKTATENS ARTIKEL 190 BESTEMMER, AT "RAADETS OG KOMMISSIONENS FORORDNINGER, DIREKTIVER OG BESLUTNINGER SKAL BEGRUNDES *...". FOR AT DENNE BEGRUNDELSESPLIGT KAN ANSES FOR OPFYLDT, ER DET IFOELGE DOMSTOLENS PRAKSIS ( JFR . BL.A . DOMMEN AF 7 . JULI 1981, REWE, SAG 158/80, SML . S.*1805 ) NOEDVENDIGT, AT FAELLESSKABSRETSAKTER INDEHOLDER EN ANGIVELSE AF DE FAKTISKE OG RETLIGE FORHOLD, SOM HAR BEVAEGET INSTITUTIONEN TIL AT VEDTAGE DEM, SAALEDES AT DOMSTOLEN KAN UDOEVE SIN KONTROLBEFOEJELSE, OG SAALEDES AT SAAVEL MEDLEMSSTATERNE SOM DE BEROERTE BORGERE FAAR KENDSKAB TIL DE BETINGELSER, UNDER HVILKE FAELLESSKABSINSTITUTIONERNE HAR ANVENDT TRAKTATEN .

6 DET MAA HEREFTER UNDERSOEGES, OM DE ANFAEGTEDE FORORDNINGER OPFYLDER DE NAEVNTE KRAV .

7 RAADET HAR I DEN FORBINDELSE GJORT GAELDENDE, AT SELV OM DER IKKE ER ANGIVET EN KONKRET HJEMMEL, INDEHOLDER BETRAGTNINGERNE TIL FORORDNINGERNE SOM SAADAN TILSTRAEKKELIGE OPLYSNINGER VEDROERENDE DE FORMAAL, SOM RAADET OENSKER TILGODESET, OG SOM ER AF SAAVEL HANDELSPOLITISK SOM UDVIKLINGSPOLITISK KARAKTER .

8 DISSE MOMENTER GIVER IMIDLERTID IKKE TILSTRAEKKELIG OPLYSNING OM DEN HJEMMEL, RAADET HAR HANDLET I HENHOLD TIL . SELV OM DER DER HENVISES TIL FORBEDRINGEN AF UDVIKLINGSLANDENES ADGANG TIL MARKEDERNE I DE PRAEFERENCEGIVENDE LANDE, NAEVNES DER BLOT DE JUSTERINGER AF EF-ORDNINGEN OM GENERELLE TOLDPRAEFERENCER, DER HAR VIST SIG NOEDVENDIGE PAA GRUNDLAG AF FEMTEN AARS ERFARINGER . I OEVRIGT FREMGAAR DET AF DE OPLYSNINGER, RAADET SELV ER FREMKOMMET MED OVER FOR DOMSTOLEN, AT DET VALGTE UDTRYKKET "UNDER HENVISNING TIL TRAKTATEN" PAA GRUND AF UENIGHED I RAADET MED HENSYN TIL, HVILKEN HJEMMEL DER VAR DEN KORREKTE . FORMAALET MED DET NAEVNTE UDTRYK VAR SAALEDES NETOP AT LADE HJEMMELEN FOR DE PAAGAELDENDE FORORDNINGER HENSTAA I DET UVISSE .

9 MANGLENDE HENVISNING TIL EN KONKRET BESTEMMELSE I TRAKTATEN UDGOER IKKE NOEDVENDIGVIS EN VAESENTLIG MANGEL, SAAFREMT HJEMMELEN FOR EN RETSAKT KAN FASTLAEGGES PAA GRUNDLAG AF ANDRE DELE AF RETSAKTEN . EN SAADAN UDTRYKKELIG HENVISNING ER IMIDLERTID UBETINGET NOEDVENDIG, NAAR DE PERSONER, DER BEROERES AF RETSAKTEN, OG DOMSTOLEN ELLERS VIL SVAEVE I UVISHED MED HENSYN TIL DEN KONKRETE HJEMMEL .

10 SOM SVAR PAA DOMSTOLENS SPOERGSMAAL HAR RAADET OPLYST, AT DET VED UDSTEDELSEN AF DE ANFAEGTEDE FORORDNINGER VILLE HAVE HENVIST BAADE TIL TRAKTATENS ARTIKEL 113 OG DENS ARTIKEL 235 . RAADET HAR FORKLARET, AT DET IKKE FULGTE KOMMISSIONENS FORSLAG, SOM ALENE VEDROERTE ARTIKEL 113, DA RAADET VAR OVERBEVIST OM, AT DET MED DE OMTVISTEDE FORORDNINGER IKKE ALENE OENSKEDE HANDELSPOLITISKE, MEN OGSAA VAESENTLIGE UDVIKLINGSPOLITISKE FORMAAL TILGODESET . GENNEMFOERELSEN AF EN SAADAN POLITIK GAAR IFOELGE RAADET UD OVER RAMMERNE FOR TRAKTATENS ARTIKEL 113, HVORFOR DET ER NOEDVENDIGT AT ANVENDE ARTIKEL 235 .

11 DET BEMAERKES, AT INDEN FOR RAMMERNE AF KOMPETENCEFORDELINGEN INDEN FOR FAELLESSKABET KAN EN INSTITUTIONS VALG AF HJEMMEL FOR EN RETSAKT IKKE FORETAGES ALENE PAA GRUNDLAG AF DENS EGEN OPFATTELSE MED HENSYN TIL DET FORMAAL, DER SOEGES TILGODESET, MEN SKAL FORETAGES PAA GRUNDLAG AF OBJEKTIVE FORHOLD, SOM DOMSTOLEN KAN EFTERPROEVE .

12 I DEN FORELIGGENDE SAG ER UENIGHEDEN MED HENSYN TIL DEN KORREKTE HJEMMEL IKKE KUN RENT FORMEL, DA FORHOLDET ER DET, AT TRAKTATENS ARTIKLER 113 OG 235 INDEHOLDER FORSKELLIGE REGLER MED HENSYN TIL, HVORLEDES RAADETS AFGOERELSE TILVEJEBRINGES, HVORFOR VALGET AF HJEMMEL MAA ANTAGES AT HAVE HAFT BETYDNING FOR INDHOLDET AF DE ANFAEGTEDE FORORDNINGER .

13 DET FREMGAAR AF SELVE ORDLYDEN AF ARTIKEL 235, AT DEN NAEVNTE ARTIKEL KUN KAN VAERE HJEMMEL FOR EN RETSAKT, HVIS INGEN ANDEN TRAKTATBESTEMMELSE GIVER FAELLESSKABSINSTITUTIONERNE DEN FORNOEDNE KOMPETENCE TIL AT UDSTEDE DEN PAAGAELDENDE RETSAKT .

14 DET MAA DERFOR UNDERSOEGES, OM RAADET I DEN FORELIGGENDE SAG, SOM HAEVDET AF KOMMISSIONEN, HAVDE KOMPETENCE TIL AT UDSTEDE DE ANFAEGTEDE FORORDNINGER ALENE UNDER HENVISNING TIL TRAKTATENS ARTIKEL 113 .

15 DET ER UBESTRIDT, AT DE TOLDPRAEFERENCER, DER ER YDET VED DE OMTVISTEDE FORORDNINGER, ER "TOLDAENDRINGER" EFTER ARTIKEL 113 . RAADET HAR DOG ANFOERT, AT DET FORMAAL, DER SOEGES TILGODESET VED FORORDNINGERNE, FOR SAA VIDT ANGAAR POLITIKKEN OM UDVIKLINGSSTOETTE, GAAR UD OVER RAMMERNE FOR DEN FAELLES HANDELSPOLITIK .

16 HERTIL BEMAERKES FOERST, SOM DOMSTOLEN ALLEREDE HAR FASTSLAAET, AT HANDELSPOLITIKKEN BEGREBSMAESSIGT HAR DET SAMME INDHOLD, HVAD ENTEN DEN FINDER ANVENDELSE PAA EN STATS ELLER FAELLESSKABETS INTERNATIONALE HANDLINGER ( UDTALELSE 1/75 AF 11 . NOVEMBER 1975, S.*1355 ).

17 SAMMENHAENGEN MELLEM HANDEL OG UDVIKLING ER BLEVET STADIGT STAERKERE I NUTIDENS INTERNATIONALE SAMFUND; DEN ER ANERKENDT INDEN FOR DE FORENEDE NATIONER, BL.A . INDEN FOR DE FORENEDE NATIONERS KONFERENCE OM HANDEL OG UDVIKLING ( UNCTAD ), OG INDEN FOR GATT, BL.A . DERVED, AT DER I DEN ALMINDELIGE OVERENSKOMST ER INDSAT ET AFSNIT IV MED OVERSKRIFTEN "HANDEL OG UDVIKLING ".

18 PAA DEN BAGGRUND SKABTES DEN ORDNING, DER ER GRUNDLAGET FOR DEN EF-ORDNING MED GENERELLE TOLDPRAEFERENCER, DER FOR EN DEL ER GENNEMFOERT VED DE OMTVISTEDE FORORDNINGER . ORDNINGEN ER ET KONKRET UDTRYK FOR EN NY OPFATTELSE MED HENSYN TIL DET INTERNATIONALE HANDELSSAMKVEM, HVOR UDVIKLINGSFORMAAL SPILLER EN VAESENTLIG ROLLE .

19 MED DEFINITIONEN I TRAKTATENS ARTIKLER 110 FF . AF, HVAD DER ER KARAKTERISTISK FOR DEN FAELLES HANDELSPOLITIK OG DE INSTRUMENTER, DER INDGAAR HERI, ER DER I TRAKTATEN TAGET HOEJDE FOR DE FORSKELLIGE UDVIKLINGSMULIGHEDER.I HENHOLD TIL ARTIKEL 110 HAR DEN FAELLES HANDELSPOLITIK BLANDT ANDET TIL FORMAAL AT BIDRAGE "TIL EN HARMONISK UDVIKLING AF VERDENSHANDELEN", ET FORMAAL, DER FORUDSAETTER, AT HANDELSPOLITIKKEN TILPASSES EVENTUELLE AENDRINGER MED HENSYN TIL DE FORSKELLIGE OPFATTELSER I DET INTERNATIONALE SAMFUND . TILSVARENDE INDEHOLDER ARTIKLERNE 113-116 IKKE ALENE REGLER OM INSTITUTIONERNES RETSAKTER SAMT OM INDGAAELSE AF AFTALER MED TREDJELANDE, MEN OGSAA OM, AT MEDLEMSSTATERNE OPTRAEDER I FAELLESSKAB "I INTERNATIONALE ORGANISATIONER AF OEKONOMISK KARAKTER", ET UDTRYK DER ER TILSTRAEKKELIG VIDT TIL OGSAA AT OMFATTE INTERNATIONALE ORGANISATIONER, SOM MAATTE BESKAEFTIGE SIG MED HANDELSSPOERGSMAAL SET UD FRA ET UDVIKLINGSPOLITISK PERSPEKTIV .

20 DET BEMAERKES, AT DOMSTOLEN TIDLIGERE HAR ANERKENDT, AT SAMMENHAENGEN MED UDVIKLINGSPROBLEMERNE IKKE BEVIRKER, AT EN RETSAKT IKKE ER OMFATTET AF DEN FAELLES HANDELSPOLITIK, SAALEDES SOM DEN ER DEFINERET I TRAKTATEN . DOMSTOLEN HAR UDTALT, AT DET IKKE LAENGERE VIL VAERE PRAKTISK MULIGT AT FOERE EN FAELLES HANDELSPOLITIK, HVIS FAELLESSKABET AFSKAERES FRA OGSAA AT ANVENDE MIDLER, DER GAAR UD OVER DE INSTRUMENTER, SOM ALENE PAAVIRKER DE TRADITIONELLE DELE AF DEN YDRE HANDEL . EN "HANDELSPOLITIK" I DENNE FORSTAND ER DOEMT TIL EFTERHAANDEN AT BLIVE UDEN BETYDNING ( UDTALELSE 1/78 AF 4 . OKTOBER 1979, SML . S.*2871 ).

21 DE OMTVISTEDE FORORDNINGER ER DERFOR SOM RETSAKTER OMFATTET AF DEN FAELLES HANDELSPOLITIK, HVORFOR RAADET, DER HAR KOMPETENCE TIL AT UDSTEDE DEM I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 113, IKKE SOM HJEMMEL KUNNE ANVENDE ARTIKEL 235 .

22 DE ANFAEGTEDE FORORDNINGER FINDES HEREFTER HVERKEN AT OPFYLDE KRAVENE TIL BEGRUNDELSE I TRAKTATENS ARTIKEL 190 ELLER AT VAERE UDSTEDT MED EN KORREKT HJEMMEL OG MAA FOELGELIG ANNULLERES .

23 UD FRA DE KONKRETE OMSTAENDIGHEDER I SAGEN OG AF RETSSIKKERHEDSHENSYN MAA DE ANNULLEREDE FORORDNINGERS VIRKNINGER I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 174, STK . 2, DOG BETRAGTES SOM BESTAAENDE .

Afgørelse om sagsomkostninger

SAGENS OMKOSTNINGER

24

I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69, STK . 2, DOEMMES DEN PART, DER TABER SAGEN, TIL AT BETALE SAGENS OMKOSTNINGER . RAADET HAR TABT SAGEN OG BOER DERFOR BETALE SAGENS OMKOSTNINGER .

Afgørelse

PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER

UDTALER OG BESTEMMER

DOMSTOLEN

1 ). RAADETS FORORDNING NR . 3599/85 AF 17 . DECEMBER 1985 OM ANVENDELSE AF GENERELLE TOLDPRAEFERENCER I 1986 FOR VISSE INDUSTRIVARER MED OPRINDELSE I UDVIKLINGSLANDE OG RAADETS FORORDNING NR . 3600/85 AF 17 . DECEMBER 1985 OM ANVENDELSE AF GENERELLE TOLDPRAEFERENCER I 1986 FOR TEKSTILVARER MED OPRINDELSE I UDVIKLINGSLANDE ( EFT L*352, S.*1 OG S.*107 ) ANNULLERES .

2 ) DE ANNULLEREDE FORORDNINGERS VIRKNINGER SKAL BETRAGTES SOM BESTAAENDE .

3 ) RAADET BETALER SAGENS OMKOSTNINGER .