15

Personaleretten fastslog, at denne tredje underbetingelse vedrørende begrebet »partnere, uden at der er tale om ægteskab« i det foreliggende tilfælde ligeledes var opfyldt af følgende grunde: »42 I præamblen til den »samenlevingsovereenkomst«, der er indgået mellem sagsøgeren og dennes samlever, tilkendegiver de udtrykkeligt, at de har været samlevende og haft fælles husførelse siden den 1. juli 2004. Således som sagsøgeren har gjort opmærksom på under retsmødet, indebærer samlivsoverenskomstens artikel 7 endvidere en forpligtelse for parret til at have en fælles bopæl. 43 Det må endvidere konstateres, at samlivsoverenskomsten mellem sagsøgeren og dennes samlever indeholder detaljerede regler for de rettigheder og forpligtelser, der følger af deres samliv som par. Det fremgår bl.a. af overenskomstens artikel 3, at parterne har givet hinanden fuldmagt med hensyn til de retsakter, der indgås i forbindelse med den daglige husførelse. I overenskomstens artikel 4 er det fastsat, at alle de goder, der indgår i den daglige husførelse, bliver fælleseje, medmindre disse goder er opført i bilaget til overenskomsten, eller parterne på anden vis har indgået en skriftlig aftale. De goder, der er omfattet af fællesejet, er anført i overenskomstens artikel 4, stk. 2. Parterne forpligter sig ligeledes i overenskomstens artikel 5 til hver måned at lægge et beløb — der beregnes forholdsmæssigt på grundlag af deres nettoarbejdsindtægt — i en fælles kasse til brug for afholdelse af udgifterne til den daglige husførelse. Det bestemmes desuden i overenskomstens artikel 8, at i tilfælde af at der opstår tvist om ejendomsretten til et gode, anses dette gode for at tilhøre dem begge i lige sameje. Det fremgår endelig af overenskomstens artikel 9, at hver af parterne har indsat hinanden som begunstiget i den »samleverpension«, der eventuelt måtte indgå i en af parternes pensionsordning. 44 Samlivsoverenskomsten nævner ikke børnene, men det fremgår af den brochure, der er bilagt svarskriftet og nævnt ovenfor i denne doms præmis 5, at i tilfælde hvor forældrene blot er samlevende, kan barnets far efter nederlandsk ret ved anerkendelse af faderskabet, men også ved hjælp af visse procedurer opnå samme rettigheder over barnet, som han ville have haft, hvis han havde været gift med barnets moder. Han får bl.a. delt forældremyndighed med moderen, og barnet kan også i givet fald tage faderens efternavn. I det foreliggende tilfælde har sagsøgeren, uden at være blevet modsagt af Kommissionen, erklæret, at han anerkendte faderskabet til sit første barn ved fødslen, hvilket giver ham udvidede rettigheder som far. 45 Selv om indgåelsen af en samlivsoverenskomst principielt kun er bindende for parterne (jf. denne doms præmis 35), skal det desuden bemærkes, at ovennævnte brochure efter at have nævnt, at de nederlandske retter er begyndt at behandle par, der har indgået en samlivsoverenskomst, på samme måde som par, der har indgået et registreret partnerskab eller et ægteskab (»courts are starting to put couples with a cohabitation agreement on the same footing as married and registered couples«), udtrykkeligt angiver, at et pars samlivsoverenskomst kan tillægges retsvirkninger over for tredjemand, navnlig med hensyn til pension. Parterne i denne sag har imidlertid som anført ovenfor i denne doms præmis 43 in fine netop indsat hinanden som begunstigede i den »samleverpension«, der eventuelt måtte indgå i en af parternes pensionsordning. 46 Samlet set viser disse omstændigheder, at selv om de retsvirkninger, der udspringer af den samlivsoverenskomst, sagsøgeren og dennes samlever har indgået, ikke er så vidtrækkende som dem, der gælder inden for rammerne af et ægteskab eller selv inden for rammerne af et »geregistreerd partnerschap«, kan der være en lighed på mange punkter, hvis parterne som i det foreliggende tilfælde indgår en aftale herom i overenskomsten.«