I mangel af særlige lovbestemmelser, der finder anvendelse på tjenestemænd og øvrige ansatte, og i mangel af bestemmelser i denne henseende i de forretningsordenener, som institutionerne kan vedtage, er der ingen retsforskrifter, der gør det muligt at konkludere, at forholdene mellem disse institutioner og deres tjenestemænd og øvrige ansatte, som meddelelser om udvælgelsesprøverne er en del af, falder fuldstændigt uden for anvendelsesområdet for forordning nr. 1 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område, hvis artikel 1 udtrykkeligt angiver, hvilke sprog der er institutionernes arbejdssprog. Dette gælder så meget desto mere for så vidt angår forholdene mellem institutionerne og ansøgerne til en ekstern udvælgelsesprøve, der som udgangspunkt hverken er tjenestemænd eller ansatte.

Da der ikke er fastsat nogen undtagelser til disse bestemmelser, afhjælper den efterfølgende offentliggørelse på samtlige officielle sprog af tillæggene, der kun indeholdt kortfattede oplysninger, ikke den manglende offentliggørelse i EU-Tidende af meddelelserne om udvælgelsesprøverne på samtlige officielle sprog. Selv om disse tillæg indeholdt en række oplysninger vedrørende udvælgelsesprøven, idet det forudsættes, at borgerne i Den Europæiske Union læser Den Europæiske Unions Tidende på deres modersmål, og at dette sprog er ét af Unionens officielle sprog, skal en potentiel ansøger, hvis modersmål ikke er et af de sprog, hvorpå meddelelserne om udvælgelsesprøver var offentliggjort i deres fulde udstrækning, under alle omstændigheder anskaffe sig EU-Tidende på et af disse sprog og læse meddelelsen på dette sprog, før vedkommende beslutter sig for, om han eller hun ønsker at tilmelde sig en af udvælgelsesprøverne. En sådan ansøger er stillet ringere end en ansøger, hvis modersmål er ét af de tre sprog, hvorpå udvælgelsesprøverne var blevet offentliggjort i deres fulde udstrækning både for så vidt angår den korrekte forståelse af denne meddelelse og for så vidt angår den tid, der er til at forberede og sende en ansøgning om deltagelse i disse udvælgelsesprøver.

En begrænsning af valget af et sprog som andet sprog til brug for deltagelse i Unionens generelle udvælgelsesprøver kan begrundes af tjenestens interesse. Bl.a. tillader tjenestemandsvedtægtens artikel 1d begrænsninger i princippet om ligebehandling og i proportionalitetsprincippet. Den pågældende interesse skal imidlertid være objektivt begrundet, og niveauet for de krævede sprogkundskaber skal stå i et rimeligt forhold til tjenestens reelle behov. Endvidere skal regler, hvorefter valget af andet sprog begrænses, indeholde klare, objektive og forudsigelige kriterier, for at ansøgerne tilstrækkeligt lang tid i forvejen kan få kendskab til, hvilke sproglige krav der kræves, og dermed kan forberede sig på udvælgelsesprøverne på de bedst mulige betingelser.

For så vidt som et legitimt formål af almen interesse kan påberåbes, og det kan godtgøres, at det foreligger, skal en ulige behandling på grund af sprog desuden overholde proportionalitetsprincippet, dvs. at den skal være egnet til at nå det tilsigtede mål og ikke må gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå det. Det fremgår nemlig af vedtægtens artikel 27, stk. 1, at det ved ansættelse af tjenestemænd skal tilstræbes, at institutionen sikres medarbejdere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet. Da dette mål bedst sikres, når ansøgerne har adgang til at gå op til udvælgelsesprøverne på deres modersmål eller på det andet sprog, som de mener, at de behersker bedst, påhviler det i denne forbindelse institutionerne at afveje det objektive formål, der berettiger begrænsningen af antallet af sprog til brug for udvælgelsesprøverne, med målet om at udpege de mest kvalificerede ansøgere.

Desuden er tjenestemændenes sprogkundskaber et væsentligt element i deres karriere, og ansættelsesmyndigheden råder over forskellige måder, hvorpå den kan kontrollere disse kundskaber og den indsats, som tjenestemændene gør for at gøre brug af disse kundskaber og eventuelt at erhverve sig nye. Det påhviler derfor institutionerne at foretage en afvejning af det legitime formål, der berettiger begrænsningen af antallet af sprog til brug for udvælgelsesprøverne, og de rekrutterede tjenestemænds muligheder for inden for institutionerne at lære de sprog, der er nødvendige, henset til tjenestens interesse.

(jf. points 87, 88, 90, 91, 93, 94, 96 og 97)