Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Retspleje - frister - faellesskabsbestemmelser - streng overholdelse - den for Sverige gaeldende procesfrist, forlaenget under hensyn til afstanden

(Domstolens procesreglement, bilag II, art. 1)

2 Annullationssoegsmaal - retlig interesse - sagsoeger, der anfaegter en afgoerelse om ikke at give ham aktindsigt i en institutions dokumenter

(EF-traktaten, art. 173, stk. 4; Raadets afgoerelse 93/731)

3 Retspleje - intervention - afvisningspaastand ikke nedlagt af sagsoegte - afvisning - ufravigelige procesforudsaetninger - undersoegelse ex officio af Retten

(EF-statutten for Domstolen, art. 37, stk. 3, og art. 46; Rettens procesreglement, art. 113)

4 Annullationssoegsmaal - Faellesskabets retsinstansers kompetence - afgoerelse om ikke at give aktindsigt i dokumenter henhoerende under afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union

(EF-traktaten, art. 173, stk.4; traktaten om Den Europaeiske Union, art. K-K.9 og art. L; Raadets afgoerelse 93/731)

5 Institutionernes retsakter - begrundelse - pligt - raekkevidde - afgoerelse om ikke at give aktindsigt i en institutions dokumenter

(EF-traktaten, art. 190; Raadets afgoerelse 93/731, art. 4)

6 Retspleje - behandling af sager ved Retten - parterne beskyttet mod uretmaessig brug af procesdokumenterne - generelt retsplejeprincip - raekkevidde

(Rettens procesreglement, art. 116, stk. 2; instruks for Rettens justitssekretaer, art. 5, stk. 3)

Sammendrag

1 Ud fra hensynet til retssikkerheden og noedvendigheden af at undgaa enhver forskelsbehandling eller vilkaarlighed i retsplejen maa faellesskabsbestemmelserne vedroerende procesfrister overholdes strengt. Da der i artikel 1 i bilag II til Domstolens procesreglement var fastsat en procesfrist, forlaenget under hensyn til afstanden, paa ti dage for visse udtrykkeligt angivne lande, herunder ikke Sverige, kunne fristforlaengelsen for denne medlemsstat kun vaere den frist paa to uger, der var fastsat for andre europaeiske lande og territorier.

2 En person, som Raadet har naegtet aktindsigt i et raadsdokument, har allerede af den grund en retlig interesse i, at afgoerelsen annulleres.

Formaalet med afgoerelse 93/731 om aktindsigt i Raadets dokumenter er at gennemfoere princippet om, at offentligheden skal have stoerst mulig adgang til oplysninger med henblik paa, at institutionernes demokratiske karakter samt offentlighedens tillid til myndighederne styrkes, og begaeringer om aktindsigt er i henhold til afgoerelsen ikke betinget af, at der gives en saerlig begrundelse. Den omstaendighed, at de dokumenter, der begaeres aktindsigt i, er blevet offentligt tilgaengelige, er herved uden betydning.

3 I henhold til artikel 37, sidste stykke, i statutten for Domstolen, som i medfoer af statuttens artikel 46 finder tilsvarende anvendelse paa rettergangsmaaden ved Retten, kan paastande, der fremsaettes i en begaering om intervention, kun gaa ud paa at understoette en af parternes paastande. En intervenient kan derfor ikke paastaa sagen afvist, naar der ikke under den skriftlige forhandling er nedlagt en afvisningspaastand, og Retten er saaledes ikke forpligtet til at behandle anbringender, intervenienten har fremfoert til stoette herfor.

Ifoelge procesreglementets artikel 113 kan Retten dog til enhver tid af egen drift efterproeve, om en sag skal afvises, fordi ufravigelige procesforudsaetninger ikke er opfyldt, herunder ufravigelige procesforudsaetninger, som interventienter har rejst spoergsmaal om.

4 Retten har kompetence til at paakende et annullationssoegsmaal anlagt til proevelse af Raadets afgoerelse om ikke at give sagsoegeren aktindsigt i dokumenter, uanset om disse dokumenter er udstedt i henhold til bestemmelserne i afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union, der omhandler samarbejdet om retlige og indre anliggender.

For det foerste fremgaar det udtrykkeligt af artikel 1, stk. 2, og artikel 2, stk. 2, i afgoerelse 93/731 om aktindsigt i Raadets dokumenter, at afgoerelsen omfatter ethvert raadsdokument, og spoergsmaalet om, hvorvidt afgoerelsen finder anvendelse, har saaledes ikke noget med dokumentets indhold at goere. Da retsakter udstedt i henhold til EF-traktatens artikel 151, stk. 3, som er hjemmel for afgoerelse 93/731, i henhold til artikel K.8, stk. 1, i traktaten om Den Europaeiske Union finder anvendelse paa bestemmelserne vedroerende de omraader, der er naevnt i EU-traktatens afsnit VI, maa afgoerelse 93/731 finde anvendelse paa dokumenter henhoerende under det naevnte afsnit VI, idet afgoerelsen ikke indeholder bestemmelser om det modsatte, og den omstaendighed, at Retten i henhold til artikel L i traktaten om Den Europaeiske Union ikke har kompetence til at proeve lovligheden af retsakter, der henhoerer under afsnit VI, er ikke til hinder for, at Retten har kompetence til at traeffe afgoerelse i sager vedroerende aktindsigt i saadanne retsakter.

5 Den forpligtelse til at begrunde individuelle afgoerelser, der foelger af traktatens artikel 190, har til formaal at give de beroerte personer mulighed for at faa kendskab til grundlaget for den trufne foranstaltning, for at de kan forsvare deres rettigheder, og samtidig goere det muligt for Faellesskabets retsinstanser at efterproeve afgoerelsens lovlighed. For saa vidt angaar en raadsafgoerelse om ikke at give aktindsigt i dokumenter skal begrundelsen saaledes - i det mindste for hver kategori af de paagaeldende dokumenter - angive de specifikke grunde til, at en offentliggoerelse af de begaerede dokumenter ifoelge Raadet er omfattet af en af de undtagelser, der er fastsat i artikel 4, stk. 1 og 2, i afgoerelse 93/731, der vedroerer henholdsvis beskyttelsen af offentlighedens interesser og tavshedspligten om Raadets droeftelser.

En afgoerelse om ikke at give sagsoegeren aktindsigt i naermere angivne raadsdokumenter opfylder ikke ovennaevnte begrundelseskrav og maa derfor annulleres, naar det i afgoerelsen blot er anfoert, at en offentliggoerelse af de paagaeldende dokumenter ville kunne skade beskyttelsen af offentlighedens interesser (den offentlige sikkerhed), og at dokumenterne vedroerer Raadets droeftelser, herunder de standpunkter, Raadets medlemmer indtog, og at dokumenterne derfor er omfattet af tavshedspligten.

Da det ikke er angivet, hvorfor en offentliggoerelse af dokumenterne faktisk ville kunne skade et konkret aspekt omkring den offentlige sikkerhed, har sagsoegeren ikke kunnet faa kendskab til grundlaget for den trufne foranstaltning og saaledes kunnet forsvare sine rettigheder, og Retten kan derfor heller ikke vurdere, hvorfor de dokumenter, der var naegtet aktindsigt i, var omfattet af undtagelsen vedroerende beskyttelsen af offentlighedens interesser (den offentlige sikkerhed) og ikke af undtagelsen vedroerende tavshedspligten om Raadets droeftelser. For saa vidt angaar sidstnaevnte undtagelse kan sagsoegeren og dermed ogsaa Retten endvidere ikke ud fra indholdet af den anfaegtede afgoerelse afgoere, om Raadet har iagttaget den i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse 93/731 fastsatte forpligtelse til at foretage en sammenlignende vurdering, hvorved det har afvejet interesserne for de borgere, der oensker oplysninger, mod hensynet til fortrolighed omkring droeftelserne i Raadet.

6 I henhold til bestemmelserne om behandling af sager ved Retten, herunder artikel 5, stk. 3, tredje afsnit, i instruksen for justitssekretaeren og procesreglementets artikel 116, stk. 2, er parterne beskyttet mod uretmaessig brug af procesdokumenterne. Disse bestemmelser afspejler et generelt retsplejeprincip, hvorefter parterne har ret til at varetage deres interesser uden at vaere udsat for indflydelse udefra, navnlig fra offentlighedens side.

En part, som faar aktindsigt i procesdokumenterne fra de oevrige parter i sagen, maa derfor kun bruge denne ret med henblik paa at foere sin egen sag og ikke med noget andet formaal for oeje, som f.eks. at anspore offentligheden til at rejse kritik af de argumenter, de andre parter i sagen har fremfoert.