Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Annullationssoegsmaal - sag anlagt i medfoer af EKSF-traktatens artikel 33, stk. 1 - soegsmaalsgrunde - Kommissionens aabenbare tilsidesaettelse af bestemmelserne i traktaten eller enhver retsregel vedroerende dens gennemfoerelse - begreb

(EKSF-traktaten, art. 33, stk. 1)

2 EKSF - stoette til jern- og staalindustrien - begreb - kriteriet vedroerende en privat investor - udsigt til rentabilitet

[EKSF-traktaten, art. 4, litra c)]

3 EKSF - stoette til jern- og staalindustrien - forbud - Kommissionens tilladelse

[EKSF-traktaten, art. 4, litra c), og art. 95]

4 Institutionernes retsakter - begrundelse - pligt - raekkevidde - EKSF-beslutning

(EKSF-traktaten, art. 5 og 15 samt art. 33, stk. 2)

5 Faellesskabsret - principper - ret til kontradiktion - overholdelse heraf under administrative procedurer - stoette til jern- og staalindustrien - forpligtelse til at hoere modtageren af statslige midler om Kommissionens retlige vurdering - ingen forpligtelse

(Femte kodeks for stoette til jern- og staalindustrien, art. 6, stk. 4)

Sammendrag

1 Ved anvendelsen af EKSF-traktatens artikel 33, stk. 1, andet punktum - hvorefter Domstolens proevelsesret ved udoevelsen af kompetencen til at paadoemme annullationssoegsmaal, der indbringes til proevelse af Kommissionens beslutninger eller henstillinger, ikke omfatter skoennet vedroerende den situation, der er en foelge af de oekonomiske kendsgerninger eller omstaendigheder, paa basis af hvilke de naevnte beslutninger eller henstillinger er blevet til, medmindre det paastaas, at Kommissionen har gjort sig skyldig i magtfordrejning eller aabenbart har tilsidesat bestemmelserne i denne traktat eller enhver retsregel vedroerende dens gennemfoerelse - skal udtrykket »aabenbart« fortolkes saaledes, at det forudsaetter en vis grovere tilsidesaettelse af retsreglerne, saasom at tilsidesaettelsen fremstaar som en foelge af en klar vildfarelse i skoennet vedroerende den situation, med henblik paa hvilken beslutningen blev truffet, set i relation til traktatens bestemmelser.

2 De begreber, der er anfoert i EF-traktatens bestemmelser om statsstoette, saaledes som de er praeciseret i faellesskabsretspraksis, er af betydning for anvendelsen af de tilsvarende bestemmelser i EKSF-traktaten, for saa vidt som de ikke er uforenelige med denne. Der kan derfor i den anfoerte udstraekning henvises til retspraksis vedroerende statsstoette omfattet af EF-traktaten med henblik paa bedoemmelsen af lovligheden af beslutninger vedroerende stoette omfattet af EKSF-traktatens artikel 4, litra c).

For at afgoere, om en overfoersel af offentlige ressourcer til en jern- og staalvirksomhed udgoer statsstoette efter EKSF-traktatens artikel 4, litra c), maa det saaledes undersoeges, om en privat investor af en stoerrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestaar forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstaendigheder kunne taenkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede stoerrelse.

Selv om der herved skal foretages en sammenligning mellem de indgreb, som ivaerksaettes af en offentlig investor, naar denne forfoelger visse formaal med hensyn til oekonomisk politik, og den fremgangsmaade, der foelges af en privat investor, behoever denne sidste ikke noedvendigvis at vaere en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning paa kortere eller laengere sigt, men han skal dog i det mindste vaere et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som foelger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter.

Selv om et moderselskab i denne forbindelse i et begraenset tidsrum kan paatage sig at daekke tabene i et af dets datterselskaber, saaledes at datterselskabet kan standse driften paa de bedst mulige betingelser - hvilket kan vaere begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnaa en indirekte oekonomisk gevinst, men ogsaa i andre overvejelser, f.eks. oensket om at bevare koncernens image eller omlaegge dens virksomhed - kan en privat investor fornuftigvis ikke tillade sig, efter at der i en aarraekke uafbrudt har vaeret tab, at foretage kapitalindskud, der i oekonomisk henseende ikke alene koster mere end at likvidere aktiverne, men som desuden er betinget af, at virksomheden saelges, hvilket fjerner enhver udsigt til, at den kan give overskud, selv paa lang sigt.

Idet der maa sondres mellem de forpligtelser, staten skal haefte for som ejer af et selskabs aktiekapital, og de forpligtelser, der kan paahvile den som offentlig myndighed, skal der i oevrigt ses bort fra ethvert socialt, politisk eller regionalt hensyn til den paagaeldende sektor ved anvendelsen af kriteriet vedroerende en privat investor.

3 Det fremgaar ikke af ordlyden af EKSF-traktatens artikel 4, litra c), at stoette, som kun medfoerer en ringe forstyrrelse af konkurrencen, er undtaget fra forbuddet i bestemmelsen. Til forskel fra EF-traktatens artikel 92, stk. 1, paalaegger den naevnte bestemmelse i EKSF-traktaten ikke Kommissionen at konstatere, at den paagaeldende stoette fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen. Den eneste modifikation af forbuddet i den naevnte artikel 4, litra c), bestaar i Kommissionens mulighed for paa grundlag af traktatens artikel 95 at tillade stoette, der er noedvendig for at virkeliggoere et af traktatens maal, saaledes som de er angivet i traktatens artikel 2, 3 og 4.

4 Den begrundelse, der kraeves efter EKSF-traktatens artikel 5, stk. 2, fjerde led, og artikel 15, stk. 1, skal tilpasses karakteren af den paagaeldende retsakt og klart og utvetydigt angive de betragtninger, som den institution, der har udstedt den anfaegtede retsakt, har lagt til grund, saaledes at de beroerte parter kan faa kendskab til grundlaget for den trufne foranstaltning, og saaledes at Faellesskabets retsinstanser kan udoeve deres proevelsesret. Det kraeves ikke, at begrundelsen angiver alle de forskellige relevante faktiske og retlige momenter. En begrundelse skal ikke blot vurderes i forhold il ordlyden, men ligeledes i forhold til den sammenhaeng, hvori den indgaar, samt under hensyn til alle de retsregler, der gaelder paa det paagaeldende omraade. Endvidere skal en retsakts begrundelse vurderes bl.a. paa grundlag af den interesse, som adressaterne eller andre af akten beroerte personer, jf. EKSF-traktatens artikel 33, stk. 2, har i at modtage yderligere oplysninger.

Selv om en betragtning til en omtvistet retsakt indeholder en materielt urigtig oplysning, kan denne formmangel imidlertid ikke begrunde annullation af retsakten, hvis retsaktens oevrige betragtninger indeholder en selvstaendigt fyldestgoerende begrundelse.

5 Retten til kontradiktion under en hvilken som helst procedure, der indledes over for nogen, og som kan foere til en retsakt, der indeholder et klagepunkt imod denne, udgoer et grundlaeggende faellesskabsretligt princip, der skal overholdes, selv hvor der ikke foreligger regler for den paagaeldende procedure.

Det fremgaar imidlertid hverken af ordlyden af artikel 6, stk. 4, i femte kodeks for stoette til jern- og staalindustrien, eller af nogen anden regel om statsstoette eller af faellesskabsretspraksis, at Kommissionen efter at have opfordret de interesserede parter og den paagaeldende medlemsstat til at fremkomme med deres bemaerkninger skulle vaere forpligtet til at hoere modtageren af statslige midler om den retlige vurdering, den anlaegger af det forhold, at disse midler stilles til raadighed, eller at den skulle vaere forpligtet til at underrette den paagaeldende medlemsstat om sit standpunkt, foer den vedtager sin beslutning. Offentliggoerelsen af en meddelelse i EF-Tidende maa anses for et egnet og tilstraekkeligt middel til at goere alle beroerte bekendt med, at der er indledt en procedure i henhold til ovennaevnte bestemmelse.