Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

1. Landbrug ° faelles markedsordning ° maelk og mejeriprodukter ° tillaegsafgift paa maelk ° nedsaettelse uden godtgoerelse af de referencemaengder, der er fritaget for afgiften ° beskyttelse af den berettigede forventning ° tilsidesaettelse ° ingen

(Raadets forordning nr. 816/92)

2. Institutionernes retsakter ° begrundelse ° pligt ° raekkevidde ° forordninger

(EOEF-traktaten, art. 190)

3. Landbrug ° faelles landbrugspolitik ° formaal ° afvejning ° institutionernes skoensbefoejelser ° stabilisering af markedet for mejeriprodukter ° nedsaettelse af de referencemaengder, der er fritaget for tillaegsafgiften

[EOEF-traktaten, art. 39, stk. 1, litra c), art. 40 og 43; Raadets forordning nr. 816/92]

4. Landbrug ° faelles markedsordning ° maelk og mejeriprodukter ° tillaegsafgift paa maelk ° nedsaettelse uden godtgoerelse af de referencemaengder, der er fritaget for afgiften ° ejendomsret ° fri erhvervsudoevelse ° proportionalitetsprincippet ° forbud mod forskelsbehandling ° tilsidesaettelse ° foreligger ikke

(EOEF-traktaten, art. 40, stk. 3, andet afsnit; Raadets forordning nr. 816/92)

Sammendrag

1. Eftersom fastsaettelsen af de samlede garantimaengder inden for rammerne af den ordning med tillaegsafgift paa maelk, der er indfoert ved ordning nr. 856/84, henhoerer under den vide skoensbefoejelse, Raadet raader over med henblik paa at tilpasse den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter i forhold til aendringerne i den oekonomiske situation, kan ingen erhvervsdrivende principielt have en berettiget forventning om, at Raadet inden for rammerne af sin forvaltning af den faelles landbrugspolitik ikke i fremtiden vil nedsaette de samlede garantimaengder og dermed de enkelte producenters referencemaengder, eller om, at enhver nedsaettelse af deres individuelle referencemaengder vil blive ledsaget af en godtgoerelse. Navnlig kan den omstaendighed, at der er blevet ydet en godtgoerelse i forbindelse med de nedsaettelser af de samlede garantimaengder, der er blevet gennemfoert ved tidligere forordninger, ikke ° i relation til en nedsaettelse af referencemaengderne uden godtgoerelse for perioden 1992/1993 ° i sig selv have skabt en berettiget forventning hos de beroerte erhvervsdrivende om, at der vil blive ydet en godtgoerelse i forbindelse med enhver senere nedsaettelse af de omhandlede maengder.

De saaledes anfoerte betragtninger er saerlig relevante, da gyldighedsperioden for tillaegsafgiftsordningen udloeb den 31. marts 1992. Da betingelserne for en forlaengelse af ordningen for de senere aar henhoerer under Raadets vide skoensbefoejelse, kunne ingen erhvervsdrivende principielt have nogen berettiget forventning med hensyn til indholdet af den lovgivning, Raadet maatte vedtage for perioden efter den paagaeldende dato, navnlig ikke om opretholdelse af de samlede garantimaengder.

Naar henses til, at tilsvarende referencemaengder var blevet suspenderet i de fem forudgaaende aar, at der allerede var ydet en gradvis faldende godtgoerelse paa i alt 45,50 ECU pr. 100 kg til producenterne i hele periodens loeb, og at der fortsat var tale om en overskudsproduktion, kunne en fornuftig og velunderrettet maelkeproducent i oevrigt paaregne den ved forordning nr. 816/92 gennemfoerte nedsaettelse af referencemaengderne uden godtgoerelse for perioden 1. april 1992 ° 31. marts 1993. Desuden var alle beroerte parter gennem offentliggoerelsen den 31. december 1991 af Kommissionens forslag udtrykkeligt blevet advaret om muligheden for en saadan nedsaettelse uden godtgoerelse. Da maelkeproduktionen i det vaesentlige planlaegges for et aar ad gangen, begyndende den 1. april hvert aar, kunne producenterne saaledes rettidigt forudse virkningerne af de foreslaaede foranstaltninger og reagere herpaa paa passende vis.

2. Den begrundelse, som kraeves i henhold til traktatens artikel 190, skal tilpasses den paagaeldende retsakts karakter. Den skal klart og utvetydigt angive de betragtninger, som den faellesskabsmyndighed, der har udstedt den anfaegtede retsakt, har lagt til grund, saaledes at de beroerte personer kan faa kendskab til grundlaget for den trufne foranstaltning, for at de kan forsvare deres rettigheder, og saaledes at Faellesskabets retsinstanser kan udoeve deres kontrol. Det kraeves dog ikke, at begrundelsen for forordningerne specificerer de ofte meget talrige og komplicerede faktiske og retlige detaljer, som omfattes af forordningerne, naar de falder inden for systematikken i den helhed, hvori de indgaar.

3. Faellesskabsinstitutionerne skal ved forfoelgelsen af den faelles landbrugspolitiks maal til stadighed soerge for at udjaevne en eventuel indbyrdes modstrid mellem disse maal betragtet saerskilt samt, om noedvendigt, give det ene eller det andet af dem midlertidig forrang, hvis de oekonomiske forhold eller omstaendigheder, med henblik paa hvilke de traeffer afgoerelse, kraever det.

Faellesskabslovgiver, som paa den faelles landbrugspolitiks omraade har vide skoensbefoejelser i overensstemmelse med det politiske ansvar, faellesskabslovgiver er tillagt ved traktatens artikel 40 og 43, var saaledes berettiget til ° uden herved at overskride sine befoejelser i henhold til traktatens artikel 39 ° at give maalsaetningen om at stabilisere markedet for mejeriprodukter, som er praeget af strukturbetingede overskud, midlertidig forrang, som det er sket ved den ved forordning nr. 816/92 foretagne nedsaettelse af de referencemaengder, der er fritaget for tillaegsafgiften, for perioden 1992/1993.

4. Den ved forordning nr. 816/92 skete nedsaettelse af de referencemaengder, der er fritaget for tillaegsafgiften paa maelk, for perioden 1992/1993 uden godtgoerelse, strider hverken imod ejendomsretten, retten til fri erhvervsudoevelse, proportionalitetsprincippet eller forbuddet mod forskelsbehandling.

Foranstaltningen kan nemlig ikke anses for i sig selv at udgoere en kraenkelse af ejendomsretten eller retten til fri erhvervsudoevelse, idet disse rettigheder under alle omstaendigheder, saaledes som de er anerkendt i faellesskabsretten, ikke er absolutte forrettigheder og kan underkastes visse begraensninger i almenhedens interesse. Foranstaltningen kan heller ikke betragtes som en tilsidesaettelse af proportionalitetsprincippet, da den ikke var aabenbart uhensigtmaessig i forhold til maalsaetningen om at stabilisere markedet for mejeriprodukter, ligesom den ikke kan siges at stride imod det ligebehandlingsprincip, der er opstillet i traktatens artikel 40, stk. 3, andet afsnit, inden for rammerne af den faelles markedsordning, idet der, for saa vidt som der er tale om en foranstaltning, som finder anvendelse paa alle producenter inden for Faellesskabet, ikke er nogen objektive holdepunkter for, at bestemte producenter paa grund af deres saerlige situation under paaberaabelse af ligebehandlingsprincippet skulle kunne goere krav paa en behandling, der er tilpasset deres situation.