ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Retspleje - staevning - formkrav - kort fremstilling af soegsmaalsgrundene - ingen fremstilling af retlige soegsmaalsgrunde i staevningen - henvisning til samtlige bilag til staevningen - afvisning

[Rettens procesreglement, art. 44, stk. 1, litra c)]

2 Institutionernes retsakter - begrundelse - forpligtelse - raekkevidde - anbringende om manglende eller utilstraekkelig begrundelse - anbringende om, at begrundelsen er ukorrekt - sondring

(EF-traktaten, art. 190)

Sammendrag

3 Ifoelge artikel 44, stk. 1, litra c), i Rettens procesreglement skal en staevning bl.a. indeholde en kort fremstilling af soegsmaalsgrundene. Denne skal vaere saa klar og praecis, at Retten faar mulighed for at gennemfoere den retslige efterproevelse og sagsoegte for at tilrettelaegge sit forsvar. Det er af retssikkerhedshensyn og af hensyn til en god retspleje noedvendigt, at de vaesentlige faktiske og retlige omstaendigheder, som soegsmaalet stoettes paa, om end kortfattet, men dog konsekvent og forstaaeligt, fremgaar af selve staevningen. Selv om staevningens indhold paa saerlige punkter kan stoettes og udbygges ved henvisninger til afsnit i dokumenter, der vedlaegges som bilag til den, opfylder en generel henvisning til samtlige bilag til staevningen, naar formaalet hermed er at angive afgoerende dele af den retlige argumentation, ikke procesreglementets krav. Det tilkommer ikke Retten ved hjaelp af bilagene at forsoege at klarlaegge, hvilke anbringender der kan antages at udgoere grundlaget for soegsmaalet, idet bilagene alene skal fungere som bevismateriale og et middel til sagens oplysning.

4 Det skal klart og utvetydigt fremgaa af den begrundelse, der kraeves efter traktatens artikel 190, hvilke betragtninger den institution, som har udstedt retsakten, har lagt til grund, saaledes at Faellesskabets retsinstanser kan udoeve deres kontrol, og de beroerte kan goere sig bekendt med baggrunden for den trufne foranstaltning.

Et anbringende om manglende eller utilstraekkelig begrundelse angaar spoergsmaalet om tilsidesaettelse af vaesentlige formforskrifter, hvorved det adskiller sig fra et anbringende om, at begrundelsen for en anfaegtet beslutning er ukorrekt, hvilket skal undersoeges i relation til spoergsmaalet om beslutningens rigtighed.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Annullationssoegsmaal - frister - ufravigelige - Rettens efterproevelse af egen drift

(EF-traktaten, art. 173, stk. 5)

2 Institutionernes retsakter - individuel beslutning - meddelelse - begreb

(EF-traktaten, art. 191, stk. 3)

3 Landbrug - faelles landbrugspolitik - foedevarehjaelp - aktioner i form af gratis levering af landbrugsprodukter til befolkningerne i Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kirgisistan og Tadsjikistan - transport - omkostninger ved losning af skibene - forpligtelse til at betale ekspeditionspraemier (»dispatch«)

(Raadets forordning nr. 1975/95; Kommissionens forordning nr. 2009/95 og 449/96)

Sammendrag

4 Soegsmaalsfristerne i traktatens artikel 173 er praeceptive og er ikke undergivet parternes eller retsinstansernes raadighed, da formaalet hermed er at tilvejebringe klarhed og retssikkerhed og undgaa enhver forskelsbehandling og vilkaarlighed i retsplejen. Da overholdelsen af fristen er en ufravigelig forudsaetning for, at sagen kan antages til realitetsbehandling, jf. procesreglementets artikel 113, skal Retten af egen drift efterproeve, om fristen er overholdt.

5 En beslutning anses for behoerigt meddelt, naar den er kommet frem til adressaten, og denne har haft mulighed for at goere sig bekendt med beslutningen og institutionens begrundelse herfor.

6 Det fremgaar klart af Raadets forordning nr. 1975/95 om aktioner i form af gratis levering af landbrugsprodukter til befolkningerne i Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kirgisistan og Tadsjikistan, de af Kommissionen i forbindelse hermed vedtagne forordninger nr. 2009/95 og 449/96, tilslagsbeslutningen af 27. marts 1996 og memorandummet, der den 10. oktober 1995 var aftalt mellem Kommissionen og de georgiske myndigheder, at de virksomheder, der blev tildelt transporterne, i givet fald var pligtige at betale ekspeditionspraemier til de georgiske myndigheder. Da tilslagsmodtagerne havde kendskab til disse bestemmelser, kan hverken den omstaendighed, at sagsoegeren i et certeparti med rederen havde aftalt en »no dispatch«-bestemmelse, eller det forhold, at der ikke blev givet meddelelse om satsen for ekspeditionspraemierne i forbindelse med tilslaget, fritage tilslagsmodtageren for denne forpligtelse. Certepartiet skal alene regulere forholdet mellem tilslagsmodtageren og rederen og har ikke betydning for tilslagsmodtagerens retsstilling over for Kommissionen, og endvidere fremgaar det ikke af bestemmelserne i det retsgrundlag, der finder anvendelse i naervaerende tilfaelde, at Kommissionen skal fastlaegge satsen for ekspeditionspraemier foer eller i forbindelse med tilslaget.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Internationale aftaler - fjerde Lomé-konvention AVS/EOEF - bestemmelser om oekonomisk og teknisk samarbejde - indgaaelse og opfyldelse af entreprenoerkontrakter - erstatningssag anlagt mod Kommissionen - Rettens kompetence - raekkevidde - Faellesskabets ansvar - betingelser

(EF-traktaten, art. 178 og art. 215, stk. 2; fjerde Lomé-konvention AVS/EOEF af 15.12.1989, art. 317)

2 Retspleje - omkostninger - udgifter paafoert unoedvendigt eller af ond vilje

(Rettens procesreglement, art. 87, stk. 3, andet afsnit)

Sammendrag

3 Naar der anlaegges et annullationssoegsmaal mod Kommissionen i forbindelse med en entreprisekontrakt finansieret af Den Europaeiske Udviklingsfond i henhold til den fjerde AVS/EOEF-konvention, har Retten ikke kompetence til at udtale sig om de rettigheder, som tilslagsmodtageren eventuelt kan udlede af entreprisekontrakten med henblik paa at opnaa dens opfyldelse. Derimod er der intet til hinder for, at Retten tager stilling til Kommissionens delegations adfaerd i den paagaeldende AVS-stat paa baggrund af dennes forpligtelser, som paahviler den i henhold til konventionens artikel 317, til at lette og fremskynde forberedelsen, undersoegelsen og gennemfoerelsen af projekter og programmer i overensstemmelse med kravene til god forvaltningsskik. I denne henseende og i det omfang, delegationen ikke behoerigt har overholdt disse krav, kan dens fejl dog ikke som saadan medfoere et ansvar for Kommissionen, der giver tilslagsmodtageren ret til erstatning for de tab, som paaberaabes. Faellesskabets ansvar forudsaetter nemlig, at sagsoegeren ikke blot beviser, at den adfaerd, som bebrejdes den paagaeldende institution, er retsstridig, og at der foreligger et tab, men ogsaa, at der er aarsagsforbindelse mellem denne adfaerd og dette tab, idet tabet i oevrigt skal vaere en tilstraekkelig direkte foelge af den adfaerd, der bebrejdes institutionen.

4 Naar den sagsoegte institutions adfaerd har bidraget til, at en tvist opstaar, idet denne ikke behoerigt har opfyldt kravene til god forvaltningsskik, kan det ikke bebrejdes sagsoegeren, at denne har indbragt sagen for Retten, for at den kan tage stilling til denne adfaerd samt til det tab, som eventuelt maatte vaere foraarsaget heraf. Under saadanne omstaendigheder maa der foelgelig goeres brug af procesreglementets artikel 87, stk. 3, hvorefter Retten kan paalaegge endog en vindende part at erstatte den anden part de udgifter, som er foraarsaget af dens egen adfaerd.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

Kommissionen - aktindsigt i Kommissionens dokumenter - afgoerelse 94/90 - retsakt, der tillaegger borgerne rettigheder - undtagelser fra princippet om aktindsigt - fortolkning - begrundelsespligt - raekkevidde - afslag paa aktindsigt uden angivelse af de konkrete hensyn, der begrundede den paaberaabte undtagelse - ulovligt

(EF-traktaten, art. 162 og 190; Kommissionens afgoerelse 94/90)

Sammendrag

Uanset at traktatens artikel 162 er valgt som hjemmel for afgoerelse 94/90 om aktindsigt i Kommissionens dokumenter, er afgoerelsen en retsakt, der tillaegger borgerne ret til aktindsigt i dokumenter, som Kommissionen ligger inde med, eftersom intet er til hinder for, at bestemmelser om en institutions interne arbejdsgang har virkninger over for tredjemand. I henhold til afgoerelsen, med hensyn til hvilken det har vaeret tanken, at den skal finde generel anvendelse, kan enhver bede om aktindsigt i et hvilket som helst ikke-offentliggjort kommissionsdokument, uden at begaeringen skal begrundes.

Selv om der fra retten til aktindsigt er fastsat undtagelser, som kan opdeles i to kategorier, skal undtagelserne fortolkes indskraenkende, saaledes at anvendelsen af det almindelige princip, hvorefter offentligheden skal have stoerst mulig adgang til dokumenter, ikke bringes i fare. Med hensyn til den foerste kategori hedder det bl.a., at »institutionerne afslaar at give aktindsigt i dokumenter, hvis offentliggoerelse kunne skade [bl.a. ...] beskyttelsen af offentlige interesser (den offentlige sikkerhed, internationale forbindelser, valutastabilitet, retlige procedurer, inspektioner og undtagelser)«. Dette indebaerer, at inden Kommissionen traeffer afgoerelse vedroerende en begaering, skal den for hvert enkelt dokument undersoege, om dets offentliggoerelse, ud fra de oplysninger, den raader over, maa antages at skade en af de naevnte interesser. Saafremt dette er tilfaeldet, er Kommissionen forpligtet til ikke at give aktindsigt i det paagaeldende dokument.

For at opfylde de krav til begrundelse, der foelger af traktatens artikel 190, skal en saadan afgoerelse - i det mindste for hver kategori af de paagaeldende dokumenter - angive de specifikke grunde til, at en offentliggoerelse af de begaerede dokumenter ifoelge Kommissionen er omfattet af en af undtagelserne i den foerste kategori, saaledes at afgoerelsens adressat kan sikre sig, at den ovenfor naevnte undersoegelse faktisk har fundet sted, og tage stilling til, om han finder begrundelsen for afslaget holdbar.

Et afslag paa aktindsigt, som er begrundet med, at de dokumenter, der begaeres aktindsigt i, vedroerer en afgoerelse, der er genstand for et annullationssoegsmaal, og som kun indeholder den sammenfattende bemaerkning, at undtagelsen med hensyn til beskyttelsen af offentlige interesser (retlige procedurer) finder anvendelse, og afslaget saaledes ikke indeholder nogen forklaring, end ikke for kategorier af dokumenter, paa grundlag af hvilken det kan afgoeres, om alle de oenskede dokumenter faktisk er omfattet af den paaberaabte undtagelse, fordi der er sammenhaeng mellem dem og den afgoerelse, der paastaas annulleret, maa derfor annulleres.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

Tjenestemaend - ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte - anvendelsesomraade - freelancekonferencetolke - ikke omfattet - faellesskabsbeskatning - ulovlighed

(Protokol vedroerende De Europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter, art. 13)

Sammendrag

De hjaelpetolke, som Kommissionen ansaetter i henhold til kortvarige kontrakter indgaaet i henhold til aftalen om freelancekonferencetolke skal ikke anses for tjenestemaend eller ansatte af Faellesskaberne som omhandlet af ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte, men for medarbejdere, hvis forhold til Kommissionen er reguleret af privatretlige bestemmelser.

De vederlag, som Kommissionen betaler freelancekonferencetolke, kan derfor ikke undergives den faelles beskatning, der er fastsat i artikel 13 i protokollen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter, men henhoerer under medlemsstaternes skattemaessige enekompetence.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

Tjenestemaend - ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte - hjaelpeansatte - hjaelpeansatte tolke under Europa-Parlamentets samlinger - faellesskabsbeskatning - lovlighed

[Ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte, art. 52, litra b), og art. 78; forordning nr. 260/68, art. 2]

Sammendrag

Artikel 78 i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte goer det muligt for Parlamentet at fravige bestemmelserne i afsnit III i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte ved Faellesskaberne og begraense ansaettelsen af hjaelpeansatte til varigheden af de samlinger, med henblik paa hvilke de er engageret. Bestemmelsen skal saaledes goere det muligt for den paagaeldende institution at ansaette det hjaelpepersonale, der er noedvendigt for at sikre et korrekt forloeb af de forskellige parlamentariske organers samlinger.

Det foelger heraf, at den ansaettelsesvarighed, som er fastsat i artikel 52, litra b), i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte ved Faellesskaberne for ansaettelsen af hjaelpeansatte, pr. definition ikke har nogen betydning for de naevnte hjaelpeansatte, eftersom den gentagne fornyelse og korte varighed af deres kontrakter derimod henhoerer under det ansaettelsesbegreb, som er omhandlet af artikel 78 i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte ved Faellesskaberne.

Parlamentet har foelgelig ikke overskredet de graenser for fravigelser, som er indroemmet det i artikel 78 i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte ved Faellesskaberne, da det i henhold til denne bestemmelse indfoerte den interne ordning for konferencetolke, eftersom denne ordning alene omfatter uafhaengige tolke, der ansaettes med henblik paa at arbejde for Parlamentet paa deltid under dets samlinger og under udvalgs- og oevrige parlamentariske organers moeder.

Under disse omstaendigheder maa ansaettelsen af en tolk som hjaelpeansat i henhold til artikel 78 i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte ved Faellesskaberne noedvendigvis indebaere, at vedkommende maa anses for hjaelpeansat under afsnit III i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte ved Faellesskaberne. Da hjaelpeansatte i henhold til artikel 2 i forordning nr. 260/68 er underlagt faellesskabsbeskatning, tilsidesaetter Parlamentet ikke bestemmelsen, naar det i henhold til sin interne ordning foretager opkraevning af faellesskabsskat i en saadan hjaelpeansats vederlag.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Annullationssoegsmaal - frister - begyndelsestidspunkt - dato for kendskab til retsakten - subsidiaert - beslutningen om at indstille en procedure vedroerende statsstoette - datoen for offentliggoerelsen

(EF-traktaten, art. 93, stk. 2, og art. 173, stk. 5)

2 Statsstoette - begreb - aftale om koeb af vaerdikuponer - omfattet - kulturelle og sociale formaal - uden betydning

(EF-traktaten, art. 92)

Sammendrag

1 Det foelger af selve ordlyden af traktatens artikel 173, stk. 5, som omhandler fristen for anlaeggelse af annullationssoegsmaal, at kriteriet om den dato, paa hvilken sagsoegeren har faaet kendskab til retsakten, som udgangspunkt for soegsmaalsfristen er subsidiaert i forhold til kriterierne om retsaktens offentliggoerelse eller meddelelse.

Da en klagende virksomhed med rette kan gaa ud fra, at en beslutning om at indstille en procedure vedroerende stoette i henhold til traktatens artikel 93, stk. 2, vil blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, naar henses til Kommissionens faste praksis inden for omraadet, og den paagaeldende beslutning ikke er meddelt virksomheden paa et tidligere tidspunkt, er det datoen for offentliggoerelsen, som bringer soegsmaalsfristen til at loebe.

2 En statslig foranstaltning, hvorved en myndighed i form af en aftale om koeb af vaerdikuponer forpligter sig til over en aarraekke at koebe rejser af en bestemt virksomhed, kan ikke paa forhaand udelukkes fra begrebet statsstoette i traktatens artikel 92, blot fordi parterne forpligter sig til at levere gensidige ydelser.

Da den paagaeldende aftale har virkninger paa konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom vaerdikuponerne kun maa benyttes i lavsaesonen, paafoerer de forhoejede ydelser fra virksomhedens side den i princippet ikke vaesentligt hoejere udgifter, og da det ikke fremgaar, at det samlede antal koebte kuponer er blevet fastsat paa grundlag af den paagaeldende myndigheds faktiske behov, er en saadan aftale omfattet af anvendelsesomraadet for artikel 92, stk. 1.

Den omstaendighed, at myndighederne maatte forfoelge kulturelle eller sociale formaal, er uden betydning for kvalificeringen af den paagaeldende aftale i relation til artikel 92, stk. 1. Bestemmelsen sondrer saaledes ikke mellem grundene til eller hensigten med de statslige interventioner, men definerer dem i kraft af deres virkninger. Kommissionen tager imidlertid saadanne formaal i betragtning, naar den ved udoevelsen af den loebende befoejelse til at foretage undersoegelser, den er tillagt ved traktatens artikel 93, tager stilling til, hvorvidt en foranstaltning, der allerede er kvalificeret som statsstoette, er forenelig med faellesmarkedet, og undersoeger, om den paagaeldende foranstaltning kan falde ind under en af undtagelserne i artikel 92, stk. 2 og 3.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

Ansvar uden for kontraktforhold - betingelser - institutionernes retsstridige adfaerd - maelkeproducenter, som er naegtet en referencemaengde i henhold til tillaegsafgiftsordningen efter at have indstillet deres leverancer i henhold til praemieordningen for ikke-markedsfoering - producent, der ikke har genoptaget produktionen frivilligt ved ophoeret af ikke-markedsfoeringsforpligtelsen - tilsidesaettelse af den berettigede forventning - foreligger ikke

(Raadets forordning nr. 1078/77 og nr. 857/84)

Sammendrag

Faellesskabet kan ikke ifalde ansvar for anvendelsen af forordning nr. 857/84 - der omhandler fastsaettelse inden for rammerne af ordningen med opkraevning af en tillaegsafgift paa maelk af referencemaengden for hver enkelt producent paa grundlag af den produktion, der er blevet leveret i et referenceaar - paa en producent, der som foelge af en ikke-markedsfoeringsforpligtelse, der er indgaaet i henhold til forordning nr. 1078/77, og som er udloebet i referenceaaret, ikke har genoptaget produktionen paa dette tidspunkt af aarsager, der er irrelevante for det forhold, at der var indgaaet en forpligtelse, og som foerst flere aar efter har givet udtryk for at ville genoptage produktionen.

En saadan producent, der ikke har vaeret ulovligt forhindret i at genoptage produktionen ved ophoeret af ikke-markedsfoeringsperioden, kan ikke goere gaeldende at have haft en berettiget forventning om at kunne genoptage maelkeproduktionen paa et hvilket som helst tidspunkt i fremtiden. Paa omraadet med faelles markedsordninger, hvor der sker en loebende tilpasning til aendringer i den oekonomiske situation, kan de erhvervsdrivende ikke have en berettiget forventning om, at de ikke underlaegges begraensninger som foelge af eventuelle markedspolitiske eller strukturpolitiske bestemmelser.
Nøgleord



Nøgleord

Retspleje - kompetencefordeling mellem Domstolen og Retten i Foerste Instans - sag anlagt for Retten af en fysisk eller juridisk person, dels i henhold til EF-traktatens artikel 173, stk. 4, og dels i henhold til traktatens artikel 178, i foerste tilfaelde vedroerende Kommissionens, i andet tilfaelde Kommissionens og Raadets indfoerelse af beskyttelsesforanstaltninger over for indfoersel - sag anlagt af samme person i henhold til traktatens artikel 173, stk. 4, vedroerende Raadets indfoerelse af samme foranstaltninger, som ligeledes verserer for Retten - forening af de to sager - sag verserende for Domstolen med paastand om annullation af samme retsakt anlagt af en medlemsstat - retsplejehensyn til stoette for Domstolens inddragelse af den fysiske eller juridiske persons argumenter - ophaevelse af foreningen af de to sager, der verserer for Retten - erklaering fra Retten om inkompetence i den anden sag - udsaettelse af sagens behandling for Retten

(EF-statutten for Domstolen, art. 47, stk. 3; Rettens procesreglement, art. 50)
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Retspleje - staevning - formkrav - angivelse af soegsmaalets genstand - kort fremstilling af soegsmaalsgrundene - staevning med paastand om erstatning af skade forvoldt af en faellesskabsinstitution

[EF-statutten for Domstolen, art. 19; Rettens procesreglement, art. 44, stk. 1, litra c)]

2 Erstatningssoegsmaal - soegsmaalsinteresse - faglig sammenslutning - egen interesse eller overdragelse af ret til erstatning

(EF-traktaten, art. 215)

3 Ansvar uden for kontraktforhold - betingelser - retsstridighed - skade - aarsagsforbindelse - begreb - bevisbyrde

(EF-traktaten, art. 215, stk. 2)

Sammendrag

1 Staevninger skal i henhold til artikel 19 i statutten for Domstolen og artikel 44, stk. 1, litra c), i Rettens procesreglement indeholde en angivelse af soegsmaalets genstand og en kort fremstilling af soegsmaalsgrundene. Disse angivelser skal vaere tilstraekkeligt klare og praecise til, at sagsoegte kan tilrettelaegge sit forsvar, og Retten i givet fald paa det saaledes foreliggende grundlag kan tage stilling til sagen. Af retssikkerheds- og retsplejehensyn er det en forudsaetning for, at en sag kan antages til realitetsbehandling, at de vaesentlige faktiske og retlige omstaendigheder, som soegsmaalet stoettes paa, eventuelt kortfattet, men dog paa en sammenhaengende og forstaaelig maade, fremgaar af selve staevningen.

For at opfylde disse krav skal en staevning med paastand om erstatning af skade, der er foraarsaget af en faellesskabsinstitution, indeholde de oplysninger, som bl.a. goer det muligt at klarlaegge den skade, som sagsoegeren paastaar at have lidt, og naermere bestemt skadens karakter og stoerrelse.

2 Det kan kun anerkendes, at faglige sammenslutninger har soegsmaalsinteresse i et erstatningssoegsmaal som omhandlet i traktatens artikel 215, saafremt de kan goere gaeldende, at de har en selvstaendig interesse, som er adskilt fra deres medlemmers interesser, eller en ret til erstatning, som andre personer har overdraget til dem.

3 Faellesskabets ansvar forudsaetter i henhold til traktatens artikel 215, stk. 2, opfyldelse af en raekke betingelser vedroerende retsstridigheden af den adfaerd, som faellesskabsinstitutionerne haevdes at have udvist, og eksistensen af en skade samt vedroerende aarsagsforbindelsen mellem institutionens adfaerd og den paaberaabte skade.

Der er en aarsagsforbindelse efter traktatens artikel 215, stk. 2, naar der er en direkte aarsagsforbindelse mellem den fejl, der er begaaet af den paagaeldende institution, og det tab, der paaberaabes, hvilken sammenhaeng sagsoegerne skal bevise.