Såfremt visse ansøgere i en udvælgelsesprøve ulovligt er blevet udelukket fra at deltage i de skriftlige prøver, men hvor denne ulovlighed først har vist sig efter afviklingen af disse prøver, tilsidesætter administrationen ikke princippet om ligebehandling og princippet om forbud mod forskelsbehandling ved at afholde en række nye skriftlige prøver, der indeholder andre spørgsmål end dem, der blev stillet i forbindelse med de første prøver, og hvortil kun de ansøgere, der ulovligt var udelukket, og som har udnyttet de til rådighed værende klagemuligheder inden for de i vedtægten fastsatte frister, har adgang. Administrationen tilsidesætter ikke herved nogen bestemmelser i vedtægten og handler under overholdelse af procedureøkonomiske hensyn med henblik på bedst muligt at genoprette rettighederne for de berørte og overholder samtidig retssikkerhedsprincippet og princippet om god forvaltningsskik.

Med henblik på at overholde det i vedtægtens artikel 27 angivne mål i forbindelse med enhver ansættelsesprocedure, nemlig at det skal tilstræbes, at »institutionen sikres medarbejdere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet«, er det nødvendigt, at tjenestemændene ansættes på et så bredt grundlag som muligt. Det må følgelig antages, at udtrykket »intern udvælgelsesprøve« vedrører alle, der gør tjeneste i institutionen, uanset på hvilket grundlag, uden at der skal foretages en klar sondring mellem dem, alt efter hvilken del af budgettet deres stilling henhører under.

Begrundelsespligten med hensyn til afgørelser, en udvælgelseskomite træffer, skal afvejes over for hensynet til en overholdelse af princippet om den fortrolige karakter af udvælgelseskomiteens arbejde, jf. artikel 6 i bilag III til vedtægten.

Selv om det antages, at tjenestemænd og midlertidigt ansatte, som enhver anden borger i Fællesskabet, i særlige situationer kan påberåbe sig artikel 255 EF eller det princip om gennemsigtighed, der er knæsat i adfærdskodeksen vedrørende aktindsigt i Rådets og Kommissionens dokumenter, for at få adgang til administrationens dokumenter, er den nævnte artikel 6, som udtrykkeligt omhandler en ansøgers adgang til komitéens arbejde, til hinder for, at der videregives oplysninger om de enkelte komitémedlemmers stillingtagen og for, at der afsløres forhold, der angår en vurdering af de enkelte ansøgere eller disse indbyrdes.

Da udvælgelseskomiteens arbejde på det stadium, hvor der foretages en vurdering af ansøgernes kvalifikationer, frem for alt består af sammenligninger og derfor er fortroligt, må en meddelelse af de points, den berørte ansøger har opnået i de forskellige prøver, betragtes som en tilstrækkelig begrundelse for afgørelsen om ikke at optage ansøgeren på egnethedslisten. En sådan begrundelse krænker ikke rettighederne for de udelukkede ansøgere og giver Fællesskabets retsinstanser mulighed for at foretage en retslig prøvelse, der er tilpasset denne form for tvist.

(jf. præmis 68-70 og 84)

Henvisning til: Domstolen, 9. oktober 1974, forenede sager 112/73, 144/73 og 145/73, Campograndem.fl. mod Kommissionen, Sml. s. 957, præmis 53; Domstolen, 28. februar 1980, sag 89/79, Bonu mod Rådet, Sml. s. 553, præmis 5; Domstolen, 4. juli 1996, sag C-254/95 P, Parlamentet mod Innamorati, Sml. I, s. 3423, præmis 24, 31 og 32; Retten, 15. juli 1993, forenede sager T-17/90, T-28/91 og T-28/92, Camara Alloisio m.fl. Sml. II, s. 841, præmis 90; Retten, 1. december 1994, sag T-46/93, Michaël-Chiou mod Kommissionen, Sml. Pers. IA, s. 297, og II, s. 929, præmis 48; Retten, 14. juli 1995, sag T-291/94, Pimley-Smith mod Kommissionen, Sml. Pers. IA, s. 209, og II, s. 637, præmis 63; Retten, 21. maj 1996, sag T-153/95, Kaps mod Domstolen, Sml. Pers. IA, s. 233, og II, s. 663, præmis 38; Retten, 2. maj 2001, forenede sager T-167/99 og T-174/99, Giulietti m.fl. mod Kommissionen, Sml.Pers. IA, s. 93, og II, s. 441, præmis 81.