Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1 Ulovlighedsindsigelse - retsakter, hvis ulovlighed kan goeres gaeldende - generel EKSF-beslutning, som er hjemmel for den anfaegtede individuelle beslutning

(EKSF-traktaten, art. 33, stk. 2, og art. 36, stk. 3)

2 EKSF - stoette til jern- og staalindustrien - forbud - betingelser - konkurrencebegraensning - foreligger ikke

[EKSF-traktaten, art. 4, litra c), og art. 95]

3 EKSF - stoette til jern- og staalindustrien - Kommissionens godkendelse - lukningsstoette - betingelser - Kommissionens skoensbefoejelser - loebende produktion

[EKSF-traktaten, art. 4, litra c), og art. 95; Kommissionens beslutning nr. 3855/91/EKSF]

4 EKSF - stoette til jern- og staalindustrien - Kommissionens godkendelse - princippet om forbud mod forskelsbehandling - tilsidesaettelse - betingelser

5 EKSF - stoette til jern- og staalindustrien - generel stoetteordning, som er godkendt af Kommissionen - definition af kriterierne for anvendelse - individuelle stoetteforanstaltninger, som er omfattet af godkendelsen - Kommissionens undersoegelse - godkendelse under hensyn til den generelle ordning og til de betingelser, der er fastsat i beslutningen om godkendelse

(Kommissionens beslutning nr. 3855/91/EKSF, art. 4, stk. 2)

6 Institutionernes retsakter - begrundelse - pligt - raekkevidde - EKSF-beslutning

(EKSF-traktaten, art. 5 og 15)

7 Saa snart en beslutning, hvorved Kommissionen konstaterer, at en stoetteforanstaltning er uforenelig med faellesmarkedet efter betydningen i EKSF-traktatens artikel 4, litra c), stifter selvstaendige retsvirkninger, herunder det endelige afslag paa stoetten, maa den virksomhed, som skal modtage stoetten, foelgelig raade over et retsmiddel til proevelse af en saadan afgoerelse, hvilket indebaerer en mulighed for, til stoette for et annullationssoegsmaal over for denne beslutning at paaberaabe sig, at den generelle beslutning, som den har hjemmel i, er ugyldig, uanset at virksomheden ikke har anfaegtet afgoerelsen om at indlede proceduren til undersoegelse af den omtvistede stoette.

8 Ordningen i henhold til EKSF-traktatens artikel 4, litra c), adskiller sig derfor fra ordningen i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 1 (efter aendring nu artikel 87, stk. 1, EF). Den foerstnaevnte indeholder et generelt forbud mod enhver stoette, som grundliggende er i strid med selve betingelserne for fastsaettelse af et faelles marked for kul og staal. Derimod er stoette ifoelge den sidstnaevnte bestemmelse kun forbudt, i det omfang den efter sin art kan fordreje eller truer med at fordreje konkurrencen ved at favorisere visse virksomheder eller produktioner.

Heraf foelger, at lukningsstoette, som en medlemsstat tildeler en EKSF-jern- og staalvirksomhed, henhoerer under forbuddet i EKSF-traktatens artikel 4, litra c), uden at det er noedvendigt at paavise, om der faktisk foreligger et indgreb i konkurrencebetingelserne.

Sammendrag

1 Det foelger af EKSF-traktatens artikel 4, litra c), at enhver stoette ydet af medlemsstaterne til jern- og staalindustrien, i hvilken som helst form dette sker, er forbudt. Undtagelser fra dette forbud, saasom femte kodeks, som er fastsat i medfoer af traktatens artikel 95, maa fortolkes snaevert.

Under hensyn til det brede anvendelsesomraade for forbuddet mod stoette i henhold til EKSF-traktatens artikel 4, litra c), og til undtagelsernes saerlige og begraensede karakter, kunne Kommissionen, som ved femte kodeks for stoette til jern- og staalindustrien godkendte stoette til virksomheder, som endelig indstillede deres jern- og staalproduktion, i forbindelse med udoevelsen af sin skoensbefoejelse og uden at goere sig skyldig i aabenbar urigtig retsanvendelse eller at begaa magtfordrejning, antage, at stoetten til lukningen ville have betydelig indvirkning paa markedet og dermed kun skulle tildeles virksomheder, som havde opretholdt en loebende produktion i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i artikel 4, stk. 2, i femte kodeks, idet de dog per definition skulle vaere mindre konkurrencedygtige. Desuden kan Kommissionen i en senere beslutning fastsaette betingelserne for anvendelse af denne bestemmelse.

2 Kommissionen kan kun antages at have tilsidesat princippet om forbud mod forskelsbehandling, saafremt den har behandlet sammenlignelige tilfaelde forskelligt og dermed stillet visse erhvervsdrivende daarligere i forhold til andre, uden at denne forskellige behandling er tilstraekkeligt begrundet i objektive forskelle af en vis vaegt.

I forbindelse med stoetten til jern- og staalindustrien skal det derfor navnlig undersoeges, om denne forskelsbehandling er begrundet i objektive forskelle af en vis vaegt i forhold til de formaal, som Kommissionen lovligt kan fremme i forbindelse med sin industripolitik inden for den europaeiske jern- og staalindustri.

3 For saa vidt som artikel 4, stk. 2, andet led, i femte kodeks, som opstiller betingelsen om loebende produktion, ikke indeholder en definition heraf, skal Kommissionen, naar den godkender en generel stoetteordning, som er anmeldt af en medlemsstat, noedvendigvis opstille en abstrakt definition af kriterierne for anvendelse af denne betingelse, hvormed den senere under overholdelse af retssikkerhedsprincippet og princippet om beskyttelse af den berettigede forventning kan foretage en ensartet og forudsigelig behandling af de individuelle stoetteansoegninger, som er anmeldt i henhold til artikel 6, stk. 6, i femte kodeks.

Naar kriterierne foerst er blevet opstillet, og den generelle stoetteordning er blevet godkendt, skal Kommissionen i forbindelse med anmeldelsen af stoetteforanstaltningerne i medfoer af en tidligere godkendt stoetteordning alene undersoege, om de betingelser, der er fastsat i beslutningen om godkendelse af den generelle ordning, er opfyldt. I modsat fald ville Kommissionen i forbindelse med sin undersoegelse af hver enkelt individuel stoetteforanstaltning efterfoelgende kunne aendre sin beslutning om at godkende den generelle ordning. Dette ville bringe overholdelsen af princippet om beskyttelse af den berettigede forventning og retssikkerhedsprincippet i fare, saavel for medlemsstaterne som for de erhvervsdrivende. Stoetteforanstaltninger, som fuldt ud er i overensstemmelse med beslutningen om at godkende den generelle stoetteordning, ville saaledes til enhver tid kunne anfaegtes af Kommissionen.

4 Begrundelsespligten maa ifoelge EKSF-traktatens artikel 5 og 15 vurderes ud fra omstaendighederne i det foreliggende tilfaelde, bl.a. aktens indhold, arten af de anfoerte grunde samt den interesse, som adressaterne eller andre af akten beroerte personer, jf. EKSF-traktatens artikel 33, stk. 2, har i at modtage yderligere oplysninger. I denne forbindelse bemaerkes, at for saa vidt angaar generelle beslutninger er Kommissionen ifoelge traktatens artikel 5 og 15 forpligtet til i begrundelsen til beslutningen at anfoere den almindelige situation, der begrunder deres vedtagelse, samt de almindelige maal, den oensker at realisere.