I henhold til forordning nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter tilkommer det en tjenestemand, som ønsker at få aktindsigt i oplysninger, på grundlag af hvilke der blev foretaget statistiske beregninger, som ligger til grund for de justeringskoefficienter, der finder anvendelse på tjenestemændenes løn, at indgive en ansøgning om aktindsigt inden for rammerne af nævnte forordning. Nødvendigheden af en sådan ansøgning er på ingen måde uforenelig med retten til effektive retsmidler og tilsidesætter heller ikke den effektive virkning af oprettelsen af en teknisk gruppe vedrørende løn i forbindelse med en procedure til fastsættelse af en justeringskoefficient, eftersom retten til aktindsigt i dokumenter er fastsat i selve ordlyden af forordning nr. 1049/2001 på de deri fastsatte betingelser, og eftersom der ikke gælder nogen undtagelsesprocedure alene af den grund, at ansøgeren er EU-tjenestemand.

Det kan ikke foreholdes Personaleretten, at denne har tilsidesat en sagsøgers ret til effektive retsmidler ved at forkaste hans ansøgning om fremlæggelse af de dokumenter, som indehaves af den sagsøgte institution, når nævnte sagsøger ikke har fremlagt nogen forklaring hvad angår den relevante karakter for løsningen af tvisten af de dokumenter, som den pågældende institution nægter at fremsende til ham. Selv om der foreligger en mulighed for, at Unionens retsinstanser deltager i eftersøgningen af beviselementer til fordel for sagsøgeren, skal denne deltagelse nemlig begrænse sig til de undtagelsestilfælde, hvor sagsøgeren for at underbygge sin argumentation har behov for visse elementer, som sagsøgte råder over, men som sagsøgte vanskeligt kan opnå, eller når modparten direkte afviser dette. For at opnå en direkte deltagelse fra Unionens retsinstansers side i eftersøgningen af beviselementer skal der ligeledes fremlægges indicier, der er tilstrækkeligt præcise, objektive og overensstemmende til at støtte rigtighed eller sandsynligheden af de påståede faktiske forhold, som de eftersøgte beviselementer skal bevise.

Ordlyden af bestemmelserne i vedtægtens artikel 64 og 65 og af bilag XI til vedtægten samt områdets komplekse karakter indebærer, at institutionerne råder over et vidt skøn hvad angår de faktorer og elementer, der skal tages i betragtning i forbindelse med vedtagelsen af lønnen for Unionens tjenestemænd.

Følgelig skal Unionens retsinstansers bedømmelse for så vidt angår definitionen og valget af de basisoplysninger og statistiske metoder, som Eurostat anvender ved udfærdigelsen af forslag til justeringskoefficienter, indskrænke sig til en kontrol af, at de principper, der er fastsat i vedtægtsbestemmelserne, er overholdt, at der ikke er anlagt et åbenbart urigtigt skøn ved bedømmelsen af de forhold, der ligger til grund for fastsættelsen af justeringskoefficienterne, og at der ikke foreligger magtfordrejning.

Desuden tilkommer det de parter, som vil anfægte de elementer og metoder, som Kommissionen har anvendt til at fastsætte justeringskoefficienterne, at fremlægge elementer, som kan godtgøre, at der er begået en åbenbar fejl.

(jf. præmis 66-68)

Henvisning til:

Retten: dom af 25. september 2002, Ajour m.fl. mod Kommissionen, sag T-201/00 og sag T-384/00, Sml. Pers., EU:T:2002:224, præmis 47-49 og den deri nævnte retspraksis