DOMSTOLENS DOM AF 20. MAJ 1992. - DEN HELLENSKE REPUBLIK MOD KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER. - AFSLUTNING AF EUGFL-REGNSKABER - REGNSKABSAARET 1987. - SAG C-385/89.



Samling af Afgørelser 1992 side I-03225



Sammendrag

Dommens præmisser

Afgørelse om sagsomkostninger

Afgørelse



Nøgleord

++++

1. Landbrug ° EUGFL ° afslutning af regnskaber ° beloeb en medlemsstat skal indbetale til fonden til daekning af medansvarsafgiften for korn ° beregning paa grundlag af oplysninger fra de nationale myndigheder ° efterfoelgende aendring af de meddelte oplysninger ° retsstridig i mangel af plausibel begrundelse

(Raadets forordning nr. 729/70)

2. Landbrug ° EUGFL ° afslutning af regnskaber ° naegtelse af at finansiere udgifter foraarsaget af uregelmaessigheder i anvendelsen af faellesskabsbestemmelserne ° den paagaeldende medlemsstats indsigelse ° bevisbyrde

(Raadets forordning nr. 729/70)

Sammendrag

1. Naar nationale myndigheder efterfoelgende og vaesentligt aendrer tidligere meddelte tal, der har afgoerende betydning ved beregningen af det beloeb, medlemsstaten skal betale EUGFL til daekning af medansvarsafgiften for korn, skal de fremlaegge saadanne konkrete oplysninger, som kan begrunde aendringen. Dette gaelder ikke mindst, saafremt en raekke sammenfaldende forhold rejser begrundet tvivl med hensyn til rigtigheden af de aendrede tal.

2. Naar Kommissionen afslaar at lade EUGFL finansiere visse udgifter med den begrundelse, at de er foraarsaget af tilsidesaettelse af faellesskabsbestemmelserne, som maa tilregnes en medlemsstat, paahviler det denne medlemsstat at godtgoere, at betingelserne for at opnaa den naegtede finansiering er opfyldt. Den samme bevisbyrde paahviler den medlemsstat, med hensyn til hvilken Kommissionen paa grundlag af overbevisende resultater af en stikproevekontrol har fundet, at staten ikke har opfyldt sin forpligtelse til at foretage en passende kontrol af kvaliteten af den tobak, den har opkoebt.

Dommens præmisser

1 Ved staevning indleveret til Domstolens Justitskontor den 29. december 1989 har Den Hellenske Republik i medfoer af EOEF-traktatens artikel 173, stk. 1, nedlagt paastand om annullation af Kommissionens beslutning 89/627/EOEF af 15. november 1989 om afslutning af medlemsstaternes regnskaber over de udgifter for regnskabsaaret 1987, der er finansieret gennem Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EFT L 359, s. 23).

2 Den Hellenske Republik har nedlagt paastand om annullation af beslutningen i sin helhed, dels paa grund af tilsidesaettelse af vaesentlige formforskrifter og tilsidesaettelse af traktaten eller dennes gennemfoerelsesbestemmelser som foelge af visse forbehold, der er taget i betragtningerne til beslutningen, dels paa grund af, at Den Hellenske Republik vilkaarligt og fejlagtigt er blevet paalagt at afholde udgifter paa i alt 4 015 480 761 DR i stedet for 2 323 949 293 DR. Endvidere er der nedlagt paastand om delvis annullation af beslutningen, for saa vidt som Kommissionen har afvist at lade EUGFL afholde foelgende udgifter:

° 213 801 319 DR til restitutioner ved udfoersel af 6 400 tons gryn af haard hvede

° 367 402 940 DR til forvaltning af markedet for foder

° 258 108 000 DR til daekning af medansvarsafgiften for korn for hoestaaret 1986/1987

° 1 391 025 367 DR til daekning af udgifter til oplagring af tobak.

3 Under sagen har Den Hellenske Republik frafaldet flere af de fremfoerte anbringender. For det foerste har den frafaldet anbringendet om, at den vilkaarligt og fejlagtigt er blevet paalagt at afholde en udgift paa i alt 4 015 480 761 DR, idet Kommissionen ved beslutning 90/213/EOEF af 19. april 1990 (EFT L 113, s. 32) formelt foretog en korrektion af en bogfoeringsfejl, som generaldirektoeren for landbrug i oevrigt allerede havde anerkendt ved skrivelse af 22. december 1989. For det andet har Den Hellenske Republik frafaldet det generelle anbringende vedroerende de forbehold, Kommissionen havde taget i betragtningerne til den omtvistede beslutning, idet Domstolen allerede forkastede et tilsvarende anbringende i domme af 10. juli 1990 (sagerne C-259/87, C-334/87 og C-335/87, Graekenland mod Kommissionen, Sml. I, s. 2845, 2849 og 2875), som vedroerte afslutningen af regnskaberne for henholdsvis 1983, 1984 og 1985. Endelig har Den Hellenske Republik frafaldet anbringendet om EUGFL' s manglende anerkendelse af et beloeb paa 367 402 940 DR til forvaltningen af markedet for foder, idet Domstolen ved dom af 19. marts 1991 (sag C-32/89, Graekenland mod Kommissionen, Sml. I, s. 1321), som vedroerte afslutningen af regnskaberne for 1986, forkastede et lignende anbringende.

4 Hvad naermere angaar sagens faktiske omstaendigheder, retsforhandlingernes forloeb samt parternes anbringender og argumenter henvises til retsmoederapporten. Disse omstaendigheder omtales derfor kun i det foelgende i det omfang, det er noedvendigt for forstaaelsen af Domstolens argumentation.

Udgifterne til daekning af restitutioner ved udfoersel af 6 400 tons gryn af haard hvede

5 Ved afslutningen af regnskaberne for 1986 havde Kommissionen afvist, at det paahvilede EUGFL at afholde de udgifter, Den Hellenske Republik havde anmeldt vedroerende restitutioner ved udfoersel af 40 000 tons gryn af haard hvede. Afvisningen beroede paa, at Kommissionen havde fastslaaet, at Den Hellenske Republik gennem KYDEP ("Centralkontoret for Forvaltning af Hjemmemarkedet") aktivt havde grebet ind, idet KYDEP i henhold til programkontrakter, hvoraf én vedroerte ovennaevnte maengde gryn, for statens regning havde forpligtet sig til at afsaette de kornlagre, kontoret laa inde med, paa betingelser, som var i strid med den faelles markedsordning for korn. Eftersom kun 33 600 tons af de naevnte 40 000 tons gryn var taget i betragtning med henblik paa korrektionerne vedroerende afslutningen af regnskaberne for 1986, foretog Kommissionen en korrektion med hensyn til den resterende maengde paa 6 400 tons i regnskabsaaret 1987; korrektionen androg 213 801 319 DR.

6 Den Hellenske Republik har paastaaet beslutningen annulleret paa det punkt, idet den efter sagsoegerens opfattelse er behaeftet med en faktisk vildfarelse. Den naevnte programkontrakt vedroerende eksporten af korn eksisterede ganske vist, men blev aldrig foert ud i livet.

7 Hertil bemaerkes, at Domstolen i ovennaevnte dom af 19. marts 1991 i sag C-32/89 tog stilling til, om Kommissionen ved afslutningen af regnskaberne for 1986 kunne afvise at lade EUGFL afholde de udgifter, Den Hellenske Republik havde anmeldt vedroerende restitutioner ved udfoersel af de naevnte 40 000 tons gryn af haard hvede. Domstolen fastslog saaledes, at "Kommissionen ikke har handlet forkert ved at laegge til grund, at der eksisterer en fjerde programkontrakt, der vedroerer gryn af haard hvede" (praemis 12), at "i den periode, naervaerende soegsmaal omfatter, har de graeske myndigheder kontrolleret de af KYDEP gennemfoerte transaktioner og daekket KYDEP' s underskud" (praemis 17), og at "Kommissionen ... saaledes med rette [har] afvist at lade EUGFL afholde de paagaeldende udgifter med den begrundelse, at de graeske myndigheder har truffet foranstaltninger, som har forstyrret EF' s politik inden for kornsektoren" (praemis 18).

8 Da det omtvistede beloeb saaledes kun er en del af hele det beloeb, sag C-32/89 vedroerte, maa Kommissionen frifindes for denne paastand.

Opkraevning af medansvarsafgiften for korn i hoestaaret 1986/1987

9 For at naa en bedre ligevaegt paa markedet for korn og en kontrol med vaeksten indfoertes der ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1579/86 af 23. maj 1986 om aendring af forordning (EOEF) nr. 2727/75 om den faelles markedsordning for korn (EFT L 139, s. 29) med virkning fra den 1. juli 1986 en medansvarsafgift. Afgiften opkraeves paa korn, der produceres i Faellesskabet, naar det undergaar en foerste forarbejdning, er genstand for interventionsopkoeb eller eksporteres i form af kerner. Medansvarsafgiften, som var fastsat til 5,38 ECU pr. ton for hoestaaret 1986/1987, opkraeves af nationale organer og indbetales til EUGFL som en indtaegt.

10 Ved afslutningen af regnskaberne undersoeger Kommissionen, om medansvarsafgiften paa korrekt maade og i sin helhed er blevet opkraevet og indbetalt til EUGFL. Med henblik herpaa har Kommissionen udarbejdet en beregningsmetode, som den har fremsendt til medlemsstaterne, og som bygger paa en raekke statistiske oplysninger, som medlemsstaterne selv afgiver til Eurostat (Faellesskabernes Statistiske Kontor), saaledes at der kan foretages en fuldstaendig og paalidelig vurdering af, i hvilket omfang afgiften faktisk er opkraevet i hver enkelt medlemsstat. En eventuel korrektion afhaenger af, for hvilke maengder korn afgiften ikke er blevet opkraevet.

11 En af de vigtigste oplysninger, der indgaar i den naevnte metode, er det samlede indenlandske forbrug af korn. Eurostat offentliggjorde den 21. juli 1988, dvs. et aar efter udloebet af hoestaaret 1986/1987, et tal paa 5 141 000 tons, som de graeske myndigheder havde meddelt, og som Kommissionen havde lagt til grund for den beregning, der foerte til den omtvistede korrektion. Ved skrivelse af 10. februar 1989 blev den naevnte korrektion meddelt de graeske myndigheder, som ved telex af 17. april 1989 meddelte et nyt tal, nemlig 4 489 000 tons, dvs. 652 000 tons mindre end det foerste tal. Kommissionen afviste at tage det nye tal i betragtning og udstedte den 15. november 1989 den omtvistede beslutning. Den 6. december 1989 offentliggjorde Eurostat det korrigerede tal.

12 Den Hellenske Republik, som ikke har gjort indsigelser mod beregningsmetoden som saadan, har anfoert, at Kommissionen uden rimelig grund har taget det oprindeligt meddelte tal i betragtning, idet dette kun var foreloebigt. Ifoelge sagsoegeren burde Kommissionen derimod have lagt det tal, der blev meddelt efterfoelgende, til grund, idet dette var resultatet af en indgaaende kontrol og efter den graeske regerings opfattelse et noejagtigt udtryk for det samlede indenlandske forbrug.

13 Ifoelge Kommissionen har de graeske myndigheder ikke fremfoert nogen konkrete omstaendigheder til stoette for, at de statistiske oplysninger, der var meddelt i foerste omgang, ikke svarede til de faktiske forhold. Kommissionens afvisning af at tage det senere meddelte tal i betragtning er derfor berettiget.

14 Hertil bemaerkes, at naar nationale myndigheder, som i denne sag, efterfoelgende og vaesentligt aendrer tal, der har afgoerende betydning ved beregningen af medansvarsafgiften, skal de fremlaegge saadanne konkrete oplysninger, som kan begrunde en saadan aendring. Dette gaelder ikke mindst, saafremt en raekke sammenfaldende forhold, som f.eks. en betydelig og ikke foer set aendring, som indtraeder to aar efter hoestaarets udloeb og meddeles efter at resultaterne af Kommissionens beregninger er blevet kendt, og den omstaendighed, at det oprindelige tal er naesten identisk med det tal, som de graeske myndigheder anmeldte som led i den foreloebige aarsopgoerelse, rejser begrundet tvivl med hensyn til rigtigheden af det senere meddelte tal. Det maa i den forbindelse fastslaas, at Den Hellenske Republik overhovedet ikke, end ikke som svar paa et praecist spoergsmaal fra Domstolen, er fremkommet med konkrete oplysninger til stoette for det af den anfoerte, men kun har fremfoert generelle bemaerkninger.

15 Herefter maa Kommissionen ogsaa frifindes for denne paastand.

Udgifterne til oplagring af raatobak

16 Raadets forordning (EOEF) nr. 1467/70 af 20. juli 1970 (EFT 1970 II, s. 432) indeholder visse almindelige regler for intervention inden for raatobaksektoren. Dens artikel 5 bestemmer, at interventionsorganerne kun opkoeber tobak, der frembyder de mindstekvalitetskendetegn, der vil vaere at fastlaegge paa grundlag af inddelingen i sorter og kvaliteter. Ifoelge artikel 6 i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1727/70 af 25. august 1970 om gennemfoerelsesbestemmelserne for intervention inden for raatobaksektoren (EFT 1970 II, s. 521) opfylder tobakken de ovenfor naevnte kendetegn for minimumskvaliteterne, saafremt den ikke har et eller flere af de i bilag III til forordningen omhandlede kendetegn.

17 Artikel 8 i Raadets forordning (EOEF) nr. 729/70 af 21. april 1970 om finansiering af den faelles landbrugspolitik (EFT 1970 I, s. 196) paalaegger medlemsstaterne en generel forpligtelse til at traeffe de noedvendige foranstaltninger for bl.a. at sikre, at de af EUGFL finansierede foranstaltninger virkelig er blevet gennemfoert og paa behoerig maade. Forordningens artikel 9 bestemmer, at medlemsstaterne skal stille alle oplysninger, der er noedvendige for EUGFL' s funktion, til raadighed for Kommissionen og traeffe alle foranstaltninger, der er egnede til at lette de kontrolforanstaltninger, som Kommissionen finder formaalstjenlige, herunder undersoegelser paa selve stedet.

18 Kommissionen har begrundet afvisningen af at lade EUGFL afholde udgifterne til oplagring af raatobak med resultaterne af de kontrolundersoegelser, som EUGFL' s tjenestegrene foretog i Graekenland i december 1987, og som blev bekraeftet af efterfoelgende undersoegelser paa selskabet SEITA' s laboratorier i Bergerac (Frankrig). Kontrolundersoegelsen viste navnlig, at en mindre del af tobakken af orientalsk type og gennemsnitligt 47% af Burley-tobakken ikke fremboed de minimumskvalitetskendetegn, der kraeves ved interventionsopkoeb. Udgifterne vedroerende oplagring af al Burley-tobak blev saaledes udelukket fra faellesskabsfinansiering, mens der for saa vidt angik tobakken af orientalsk type kun blev foretaget finansielle korrektioner for de partier, som var blevet kontrolleret.

19 Til stoette for, at beslutningen er retsstridig paa det punkt, har Den Hellenske Republik gjort indsigelse baade mod den maade, EUGFL' s tjenestegrene har foretaget undersoegelserne paa, og mod de anvendte kontrolmetoder. Sagsoegeren har ogsaa bestridt, at de partier, stikproeverne er udtaget fra, er repraesentative.

20 For saa vidt angaar den maade, undersoegelsen blev gennemfoert paa, har Den Hellenske Republik gjort gaeldende, at i modsaetning til, hvad der faktisk skete, burde stikproeverne have vaeret udtaget af nationale sagkyndige og derefter stillet til raadighed for Kommissionen.

21 Hertil bemaerkes, at dette anbringende foerst er fremfoert under den mundtlige forhandling og ikke stoettes paa retlige eller faktiske omstaendigheder, som er kommet frem under retsforhandlingerne. Det maa derfor afvises, jf. procesreglementets artikel 42, stk. 2.

22 For saa vidt angaar kontrolmetoderne har Den Hellenske Republik anfoert, at der ganske vist ikke findes faellesskabsbestemmelser om udtagelse af stikproever, men at Kommissionen ikke har fulgt den almindelige internationale praksis inden for omraadet, nemlig at der udtages vandrette lag paa ca. 5 cm' s tykkelse. Konkret blev stikproeveudtagningen gennemfoert paa den maade, at der blev udtaget enkelte blade. Hertil kom, at der blev udtaget alt for faa stikproever, nemlig i stoerrelsesordenen mellem 0,013 og 0,033% af de omhandlede partier.

23 Ifoelge Kommissionen er stikproeverne udtaget paa en maade, der er i overensstemmelse med de videnskabelige oplysninger og de metoder, der anvendes internationalt, hvilket ogsaa er fast praksis hos Kommissionens tjenestegrene. Desuden er kontrollen foretaget i bygninger tilhoerende EOK ("Det Nationale Tobakskontor"), der er ansvarligt for forvaltningen, efter aftale med nationale tjenestemaend, som var til stede ved alle EF' s inspektioner, og som ikke paa noget tidspunkt fremkom med indsigelser.

24 Det maa i den forbindelse fastslaas, at ingen af parterne tilstraekkeligt praecist har kunnet redegoere for det konkrete indhold af den faste internationale praksis med hensyn til stikproeveudtagning, der ifoelge parterne skulle eksistere.

25 Det bemaerkes her, at selv om Kommissionen er forpligtet til at anvende hensigtsmaessige og paalidelige kontrolmetoder, paahviler det dog i et tilfaelde som det foreliggende den sagsoegende medlemsstat at bevise, at de af Kommissionen anvendte metoder hverken var hensigtsmaessige for den form for kontrol, der skulle foretages, eller paalidelige for saa vidt angaar de opnaaede resultater.

26 Det maa imidlertid fastslaas, at Den Hellenske Republik ikke er fremkommet med konkrete eller afgoerende oplysninger, der kan rejse tvivl med hensyn til hensigtsmaessigheden af de anvendte metoder eller rigtigheden af resultaterne af den kontrol, Kommissionens tjenestegrene har foretaget, og som et uvildigt laboratorium i oevrigt har bekraeftet. Navnlig har Den Hellenske Republik ikke fremlagt resultaterne af den kontrol, der noedvendigvis burde have vaeret foretaget paa grundlag af gaeldende faellesskabsbestemmelser, da tobakken blev opkoebt til intervention, og Den Hellenske Republik er heller ikke fremkommet med andre oplysninger, som beviser, at den paagaeldende tobak fremboed de kraevede minimumskvalitetskendetegn, som ikke blev konstateret, fordi stikproeveudtagningen var utilstraekkelig.

27 Sagsoegeren har heller ikke bestridt Kommissionens bemaerkning om, at de priser, der blev opnaaet, da den opkoebte tobak blev solgt ved licitation, var usaedvanligt lave, nemlig omkring 3% af markedsprisen. I mangel af bevis for det modsatte maa det paa grundlag heraf antages, at den paagaeldende tobak efter al sandsynlighed var af beskeden kvalitet, saaledes som Kommissionen fastslog.

28 For saa vidt angaar spoergsmaalet om, hvorvidt de partier, proeverne er udtaget fra, er repraesentative, har Den Hellenske Republik anfoert, at Kommissionen ikke kunne anvende resultaterne af stikproeveudtagningen paa hele landet, idet den kun fandt sted paa oplagringsdepoterne i tre byer, nemlig Thessaloniki, Kavala og Serres.

29 Hertil bemaerkes, at Den Hellenske Republik ikke har kunnet gendrive Kommissionens argument om, at de tre naevnte byer er de vigtigste produktionscentre for tobak i Graekenland.

30 I oevrigt bemaerkes, at under et annullationssoegsmaal anlagt til proevelse af en beslutning, hvorved Kommissionen afslaar at lade EUGFL finansiere visse udgifter med den begrundelse, at de er foraarsaget af tilsidesaettelse af faellesskabsbestemmelserne, som maa tilregnes en medlemsstat, paahviler det denne medlemsstat at godtgoere, at betingelserne for at opnaa den af Kommissionen naegtede finansiering er opfyldt (jf. bl.a. dom af 21.2.1989, sag 214/86, Graekenland mod Kommissionen, Sml. s. 367). Denne praksis maa ogsaa laegges til grund i denne sag, hvor Kommissionen paa grundlag af overbevisende resultater af en stikproevekontrol har fundet, at den paagaeldende medlemsstat ikke har opfyldt sin forpligtelse til at foretage en passende kontrol af tobakkens kvalitet, inden den opkoebte tobakken.

31 Den Hellenske Republik findes imidlertid ikke at have foert bevis for, at en kontrol foretaget uden for de tre ovennaevnte byer ville have givet andre resultater, og at afvisningen af at lade EUGFL finansiere udgifterne vedroerende al Burley-tobak ikke var begrundet. Kommissionen maa saaledes ogsaa frifindes for denne paastand.

32 Det foelger af det anfoerte, at sagsoegte vil vaere at frifinde i det hele.

Afgørelse om sagsomkostninger

Sagens omkostninger

33 I henhold til procesreglementets artikel 69, stk. 2, paalaegges det den tabende part at betale sagens omkostninger. Den Hellenske Republik har tabt sagen og boer derfor doemmes til at betale sagens omkostninger, herunder omkostningerne i forbindelse med sagen om foreloebige forholdsregler.

Afgørelse

Paa grundlag af disse praemisser

udtaler og bestemmer

DOMSTOLEN

1) Sagsoegte frifindes.

2) Den Hellenske Republik betaler sagens omkostninger.