Forenede sager C-596/15 P og C-597/15 P

Bionorica SE

og

Diapharm GmbH & Co. KG

mod

Europa-Kommissionen

»Appel – folkesundhed – forbrugerbeskyttelse – forordning (EF) nr. 1924/2006 – sundhedsanprisninger af fødevarer – artikel 13, stk. 3 – liste over godkendte sundhedsanprisninger af fødevarer – botaniske stoffer – suspenderede sundhedsanprisninger – passivitetssøgsmål – artikel 265 TEUF – Europa-Kommissionens stillingtagen – retlig interesse – søgsmålskompetence«

Sammendrag – Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 23. november 2017

Passivitetssøgsmål–fysiske eller juridiske personer–retlig interesse–søgsmål vedrørende en manglende opfordring fra Kommissionen til at foretage en vurdering af visse sundhedsanprisninger, der er omfattet af den overgangsordning, som finder anvendelse på endnu ikke vurderede anprisninger–søgsmål anlagt af en virksomhed, der ikke er aktiv på markedet for de omhandlede anprisninger–afvisning–virksomhedens hensigt om at gå ind på dette marked, såfremt de pågældende anprisninger godkendes–ingen betydning

Passivitetssøgsmål–fysiske eller juridiske personer–retlig interesse–søgsmål vedrørende en manglende opfordring fra Kommissionen til at foretage en vurdering af visse sundhedsanprisninger, der er omfattet af den overgangsordning, som finder anvendelse på endnu ikke vurderede anprisninger–mere fordelagtigt fortsat at anvende overgangsordningen end et afslag på anprisningerne efter vurderingen–ingen betydning–opretholdelse af den retlige interesse

Passivitetssøgsmål–passivitet–begreb–undladelse af at handle–undladelse af at vedtage en forberedende retsakt–omfattet–betingelse

Artikel 265 TEUF vedrører passivitet i form af en undladelse af at træffe afgørelse eller tage stilling. I denne henseende bemærkes, at et passivitetssøgsmål ikke alene kan anlægges mod undladelsen af at vedtage en retsakt, der skaber bindende retsvirkninger, som kan berøre sagsøgerens interesser, gennem en væsentlig ændring af dennes retsstilling, men ligeledes mod undladelsen af at vedtage en forberedende retsakt, hvis den er et nødvendigt forberedende led i en procedure, som skal udmunde i en retsakt, der skaber bindende retsvirkninger. (jf. præmis 52 og 53)

Jf. afgørelsens tekst. (jf. præmis 54)

Den retlige kvalificering af en faktisk omstændighed eller en akt, såsom en skrivelse, som foretages af Retten, er et retsspørgsmål, der kan rejses under en appelsag. Spørgsmålet om, hvorvidt en skrivelse fra en institution som svar på en opfordring til at handle har bragt denne institutions angivelige passivitet til ophør eller ej, er dermed et retsspørgsmål, der kan undersøges under appelsagen. (jf. præmis 55)

Jf. afgørelsens tekst. (jf. præmis 83-85)

Selv om det er korrekt, at godkendte sundhedsanprisninger og suspenderede sundhedsanprisninger i princippet kan anvendes til markedsføring af fødevarer, gælder der imidlertid forskellige krav og betingelser for disse to kategorier af sundhedsanprisninger. Samtidig med, at artikel 17, stk. 5, i forordning nr. 1924/2006 i princippet tillader enhver leder af en fødevarevirksomhed at anvende de godkendte sundhedsanprisninger, der er opført på den endelige og eneste liste for EU, er de suspenderede sundhedsanprisninger omfattet af overgangsordningen, og de skal bl.a. i henhold til denne forordnings artikel 28, stk. 5 og 6, være forenelig med forordningen og med de nationale bestemmelser, der finder anvendelse på dem. Dette indebærer for det første navnlig, at alle sundhedsanprisninger i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 6, stk. 1, i forordning nr. 1924/2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ikke må være tvetydige eller vildledende, og at de skal være baseret på almindeligt anerkendt videnskabelig evidens. For det andet skal suspenderede sundhedsanprisninger ligeledes opfylde kravene i hver enkelt medlemsstats egne nationale ordning. En undersøgelse af hvert enkelt tilfælde indebærer dermed en risiko for afvigende resultater i forbindelse med de administrative eller retslige procedurer vedrørende godkendelse af sådanne anprisninger og dette ikke alene indbyrdes mellem medlemsstaterne, men også inden for én og samme medlemsstat. (jf. præmis 87-89)

Det er kun i tilfælde, hvor en positiv udgang af et søgsmål under alle omstændigheder ikke indebærer, at appellantens krav imødekommes, at der ikke foreligger retlig interesse. Hvad angår et søgsmål, hvor der er nedlagt påstand om, at det fastslås, at Kommissionen har undladt at pålægge Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet at vurdere visse sundhedsanprisninger, der er omfattet af overgangsordningen i artikel 28, stk. 5 og 6, i forordning nr. 1924/2006 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer, kan det ikke med føje gøres gældende, at den omstændighed, at denne overgangsordning kan være mere fordelagtig end et endeligt afslag på en sundhedsanprisning, taler imod, at der foreligger en retlig interesse. Et afslag på en sundhedsanprisning kan nemlig medføre en fordel for så vidt angår retssikkerheden for en erhvervsdrivende, som planlægger sin indtræden på markedet for fødevarer eller kosttilskud. I denne forbindelse gør en utvetydig fastlæggelse af retsstillingen for sundhedsanprisninger, som hidtil har været suspenderet, det nemlig muligt for en erhvervsdrivende at tilpasse sin forretningsstrategi. (jf. præmis 93, 95 og 96)

Jf. afgørelsens tekst. (jf. præmis 106)