ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

1. Tjenestemaend ° pensioner ° erhvervelse af pensionsrettigheder ° hjaelpeansat overgaaet til midlertidig ansaettelse ° medregning af perioderne som hjaelpeansat ° betingelser

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 83, stk. 2; vilkaarene for de oevrige ansatte, art. 70)

2. Tjenestemaend ° administrationens bistandspligt ° raekkevidde

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 24)

3. Tjenestemaend ° midlertidigt ansatte ° udtraedelsesgodtgoerelse ° beregning ° hjaelpeansat overgaaet til midlertidig ansaettelse ° fradrag af det bidrag, den paagaeldende skylder Faellesskabernes pensionsordning, og af arbejdsgiverbidragene til den nationale pensionsordning

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 83, stk. 2; vilkaarene for de oevrige ansatte, art. 39)

Sammendrag

1. Ingen bestemmelse afskaerer en institution fra med henblik paa beregning af pensionsrettigheder, erhvervet af en hjaelpeansat, der er blevet midlertidigt ansat, og som udtraeder af Faellesskabernes tjeneste i denne egenskab, at goere ligestillingen af en tjenesteperiode, der er tilbagelagt som hjaelpeansat, med en tjenesteperiode, der er tilbagelagt som midlertidigt ansat, betinget dels af, at den paagaeldende til institutionen indbetaler de beloeb, han skulle have indbetalt til Faellesskabernes pensionsordning i henhold til vedtaegtens artikel 83, stk. 2, dels af, at den paagaeldende til institutionen tilbagebetaler arbejdsgiverandelen af de socialbidrag, der er indbetalt til den nationale pensionsordning i medfoer af artikel 70 i vilkaarene for de oevrige ansatte.

2. Den pligt til at yde bistand, der er omhandlet i vedtaegtens artikel 24, er en pligt, som institutionen har til at beskytte tjenestemaend mod tredjemands handlinger og ikke mod institutionens egne handlinger, idet kontrollen med disse henhoerer under andre vedtaegtsbestemmelser.

3. Artikel 39 vedroerende udtraedelsesgodtgoerelse i vilkaarene for de oevrige ansatte kan ikke fortolkes saaledes, at udtraedelsesgodtgoerelse kun kan nedsaettes med betalinger, ydet i medfoer af artikel 42 i naevnte vilkaar. Foelgelig er denne bestemmelse ikke til hinder for, at den udtraedelsesgodtgoerelse, der udbetales til en hjaelpeansat, som er blevet midlertidigt ansat, og som forlader Faellesskabernes tjeneste i denne egenskab, nedsaettes dels med de bidrag, den paagaeldende skulle have indbetalt til Faellesskabernes pensionsordning, saafremt han havde vaeret ansat direkte som midlertidigt ansat, dels med de arbejdsgiverbidrag, institutionen har indbetalt til den nationale pensionsordning.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

1. Tjenestemaend ° soegsmaal ° retlig interesse ° soegsmaal rettet mod en afgoerelse tilbagekaldt ved sagens anlaeg ° afvisning

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 91)

2. Tjenestemaend ° organisering af tjenestegrenene ° medarbejdernes placering ° administrationens skoen ° graenser ° tjenestens interesse ° overholdelse af princippet om stillingernes aekvivalens

Sammendrag

1. Spoergsmaalet om retlig interesse bedoemmes efter forholdene ved sagens anlaeg. Det vil derfor medfoere afvisning, saafremt en tjenestemand anlaegger sag til proevelse af en afgoerelse fra administrationen, der var blevet tilbagekaldt ved sagens anlaeg. Det forhold, at afgoerelsen er blevet tilbagekaldt med forbehold af fornyet proevelse, som til sin tid maatte foranledige administrationen til at traeffe en ny identisk afgoerelse, kan ikke give den paagaeldende en aktuel interesse i at anlaegge sag til proevelse af den tilbagekaldte retsakt.

2. Faellesskabets institutioner raader over vide skoensbefoejelser med hensyn til, hvorledes de oensker at indrette deres tjenestegrene paa grundlag af de opgaver, der paahviler dem, og med hensyn til placeringen af det personale, som de raader over, hvorved det dog er en forudsaetning, at placeringen sker i tjenestens interesse og under iagttagelse af princippet om stillingernes aekvivalens.

Saadanne skoensmaessige befoejelser er en afgoerende forudsaetning for en effektiv tilrettelaeggelse af arbejdet og for en tilpasning af tjenestegrenenes organisation til aendrede behov.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

1. Tjenestemaend ° ansaettelse ° udvaelgelsesproeve ° udvaelgelsesproeve paa grundlag af kvalifikationsbeviser og proever ° adgang til proeven afslaaet ° afgoerelse der indeholder et klagepunkt ° begrundelsespligt ° raekkevidde

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 25, stk. 2; bilag III, art. 5)

2. Tjenestemaend ° ansaettelse ° udvaelgelsesproeve ° udvaelgelsesproeve paa grundlag af kvalifikationsbeviser og proever ° adgangsbetingelser ° fastsat i meddelelsen om udvaelgelsesproeve ° dokumentation ° tages alene i betragtning af udvaelgelseskomitéen saafremt den fremsendes inden ansoegningsfristens udloeb

(Tjenestemandsvedtaegten, bilag III, art. 2)

Sammendrag

1. Pligten til at begrunde enhver afgoerelse om en bestemt person, der traeffes i henhold til vedtaegten, har til formaal dels at give afgoerelsens adressat oplysninger, som er tilstraekkelige til at fastslaa, om afgoerelsen er rigtig, dels at muliggoere den judicielle kontrol. Hvad angaar afslag paa adgang til udvaelgelsesproever skal udvaelgelseskomitéen praecist angive, hvilke af de i meddelelsen om udvaelgelsesproeven fastsatte betingelser ansoegeren ikke ses at have opfyldt. Selv om udvaelgelseskomitéen ved en udvaelgelsesproeve med et stort antal ansoegere paa det foerste stadium kan begraense sig til at give en summarisk begrundelse for afslaget og blot kan tilsende ansoegerne en meddelelse om kriterierne for og resultatet af udvaelgelsen, er den dog forpligtet til senere at give individuelle oplysninger til de ansoegere, der udtrykkeligt anmoder herom.

Dette krav om begrundelse er opfyldt, naar udvaelgelseskomitéen i brevet til en afvist ansoeger ° efter en fornyet behandling af ansoegningen, der er foretaget paa den paagaeldendes anmodning ° praeciserer, at den i meddelelsen om udvaelgelsesproeven kraevede erhvervserfaring ikke fuldt ud var dokumenteret, da den frist, som meddelelsen fastsatte for indgivelse af ansoegninger, var udloebet.

2. Selv om udvaelgelseskomitéen ved en udvaelgelsesproeve paa grundlag af kvalifikationsbeviser og proever har et skoen ved vurderingen af ansoegernes kvalifikationsbeviser og erhvervserfaring, er den dog altid bundet af ordlyden af meddelelsen om udvaelgelsesproeven. Meddelelsens vaesentlige rolle bestaar saaledes i at give ansoegerne saa noejagtige oplysninger som muligt om arten af de betingelser, der stilles for at beklaede den stilling, som skal besaettes, for at saette dem i stand til at afgoere, om det har noget formaal for dem at indgive ansoegning, og dels hvilken dokumentation der er relevant for udvaelgelseskomitéens arbejde, og som derfor boer vedlaegges ansoegningsformularen.

Udvaelgelseskomitéen har alene pligt til at tage den dokumentation i betragtning, som ansoegerne skal indgive inden udloebet af den frist, der i meddelelsen om udvaelgelsesproeven er fastsat for indgivelse af ansoegninger. Komitéen er paa ingen maade forpligtet til at gennemgaa samtlige ansoegninger for at kontrollere, om alle de kraevede bilag er medsendt, og i givet fald opfordre de paagaeldende til at fremsende yderligere bilag, eller tage bilag i betragtning, der er indsendt efter fristens udloeb.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

1. Tjenestemaend ° forfremmelse ° administrationens skoen ° domstolsproevelse ° graenser

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 45)

2. Tjenestemaend ° forfremmelse ° sammenligning af fortjenester ° hensyntagen til bedoemmelsesrapporter ° ufuldstaendig personlig aktmappe ° berigtigelse ° ny sammenligning af fortjenester efter at visse forfremmelser er foretaget ° betingelser

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 45)

3. Tjenestemaend ° forfremmelse ° sammenligning af fortjenester ° hensyntagen til bedoemmelsesrapporter ° andre elementer, der kan tages i betragtning

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 45)

Sammendrag

1. Ved ansaettelsesmyndighedens vurdering af, hvilke fortjenester der skal tages i betragtning, naar der traeffes en afgoerelse om forfremmelse i henhold til vedtaegtens artikel 45, har den et vidt skoen, og Faellesskabets retsinstansers kontrol paa dette omraade boer vaere begraenset til spoergsmaalet, om administrationen paa baggrund af den fulgte fremgangsmaade og det forhold, den kan have lagt til grund for vurderingen, kan antages at have holdt sig inden for graenser, som ikke kan anfaegtes, og ikke har anvendt sine befoejelser aabenbart fejlagtigt. Retten kan saaledes ikke saette sin vurdering af kandidaternes kvalifikationer og fortjenester i stedet for ansaettelsesmyndighedens.

2. Naar Forfremmelsesudvalget, der har til opgave at forberede de afgoerelser, ansaettelsesmyndigheden skal traeffe, har foretaget en sammenlignende vurdering af de forfremmelsesvaerdige tjenestemaends fortjenester paa en ikke-forskriftsmaessig maade, idet en af disse tjenestemaends seneste bedoemmelsesrapport ikke forefandtes i den paagaeldendes individuelle akter, er betingelserne i vedtaegtens artikel 45, saafremt bedoemmelsesrapporten i mellemtiden er tilgaaet akterne, og uanset at der allerede er truffet visse forfremmelsesafgoerelser, opfyldt, naar udvalget foretager en ny sammenlignende vurdering af alle forfremmelsesvaerdige tjenestemaend, og det, hvad angaar alle beroerte, er i besiddelse af de samme oplysninger som tidligere.

3. Hvad angaar de kriterier, der skal tages i betragtning ved gennemgangen af kandidaterne til forfremmelse, er det ifoelge ordlyden af vedtaegtens artikel 45, stk. 1, foerste afsnit, "blandt de tjenestemaend, der kan komme i betragtning ved forfremmelsen ... deres fortjenester og de afgivne udtalelser om dem", der skal sammenlignes for at opfylde betingelserne i bestemmelsen. Det foelger heraf, at Forfremmelsesudvalget ved det valg, det skal traeffe med henblik paa at forberede den afgoerelse, som ansaettelsesmyndigheden traeffer i henhold til den naevnte artikel, ikke er forpligtet til alene at tage udgangspunkt i de beroertes bedoemmelsesrapporter, men ligeledes kan stoette vurderingen paa andre aspekter af kandidaternes fortjenester, som f.eks. oplysninger om deres administrative og personlige situation, dvs. oplysninger, der relativiserer den vurdering, der alene stoettes paa bedoemmelsesrapporterne.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

1. Tjenestemaend ° bebyrdende afgoerelse ° manglende henvisning til retsgrundlaget ikke medfoert nogen tvetydighed for adressaten ° kraenkelse af begrundelsespligten ° foreligger ikke

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 25, stk. 2)

2. Tjenestemaend ° soegsmaal ° Rettens kompetence ° fortolkning af et begreb i national ret med henblik paa anvendelsen af en vedtaegtsbestemmelse ° omfattet

3. Tjenestemaend ° midlertidigt ansatte ° endelig udtraeden af tjenesten ° godtgoerelse ° beregningsmetode

(Raadets forordning nr. 2274/87, art. 4, stk. 4)

4. Tjenestemaend ° midlertidigt ansatte ° endelig udtraeden af tjenesten ° daekning ifoelge den faelles sygeforsikringsordning ° betingelse ° ikke daekning ifoelge en anden ved lov eller administrativt fastsat ordning ° raekkevidde ° kriterier for tilsvarende ydelser ° udelukkelse

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 72; Raadets forordning nr. 2274/87, art. 4, stk. 6)

Sammendrag

1. Den omstaendighed, at en bebyrdende afgoerelse ikke indeholder nogen henvisning til sit retsgrundlag, udgoer ingen kraenkelse af den i vedtaegtens artikel 25, stk. 2, fastsatte begrundelsespligt, naar det er tilstraekkeligt godtgjort, at beslutningens adressat ikke kan naere tvivl om hjemmelen.

2. For saa vidt anvendelsen af en vedtaegtsbestemmelse afhaenger af anvendelsen af en retsregel, der henhoerer under en af medlemsstaternes retsorden, tilsiger hensynet til rettens behoerige pleje og til, at vedtaegten anvendes korrekt, at Rettens kontrol heraf ligeledes angaar den maade, hvorpaa en faellesskabsinstitutions ansaettelsesmyndighed har anvendt en af medlemsstaternes nationale ret.

3. Artikel 4, stk. 4, i forordning nr. 2274/87 ° om indfoerelse af saerlige foranstaltninger vedroerende midlertidigt ansattes udtraeden af tjenesten i De Europaeiske Faellesskaber ° skal fortolkes saaledes, at den indtaegt, der skal fratraekkes i den i naevnte artikels stk. 1 omhandlede godtgoerelse er den, som modtageren af godtgoerelsen oppebaerer i sin nye arbejdsmaessige situation, saaledes at der alene foretages nedsaettelse med de behoerigt attesterede sociale udgifter, som den paagaeldende har betalt, og foer ethvert nationalt skattefradrag. At der herved ikke tages hensyn til de indbyrdes forskelle mellem de nationale skattesystemer, navnlig skatteprogressionen, kan ikke antages at vaere en tilsidesaettelse af ligebehandlingsprincippet.

4. Artikel 4, stk. 6, i forordning nr. 2274/87 ° om indfoerelse af saerlige foranstaltninger vedroerende midlertidigt ansattes udtraeden af tjenesten i De Europaeiske Faellesskaber ° skal fortolkes saaledes, at en midlertidigt ansat, der oppebaerer den ved naevnte forordning fastsatte godtgoerelse, og som er omfattet af en national ordning for social beskyttelse oprettet i offentligretligt regi, saasom den tyske "Beihilfe"-ordning med daekning i tilfaelde af sygdom, ikke kan vaere omfattet af den faelles sygesikringsordning ifoelge vedtaegtens artikel 72, hvorved spoergsmaalet om aekvivalensen mellem ydelserne under det ene og det andet system er irrelevant.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

Tjenestemaend ° soegsmaal ° forudgaaende administrativ klage ° frist ° anvendelse paa en anmodning om omberegning af pension ° foraeldelse ° genoptagelse ° betingelser ° ny omstaendighed

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 90 og 91; bilag VIII, art. 41, foerste afsnit)

Sammendrag

En tjenestemand, som under henvisning til artikel 41, foerste afsnit, i vedtaegtens bilag VIII har indgivet en ansoegning om ny beregning af sin pension, kan indgive en klage og eventuelt anlaegge sag til efterproevelse af et afslag paa sin ansoegning, hvorved han dog skal overholde fristerne i vedtaegtens artikel 90 og 91.

Hvis der er tale om de naermere betingelser for beregningen af en pension, er det forvaltningens meddelelse til den paagaeldende med opgoerelse af hans pensionsrettigheder, der faar disse frister til at loebe. Denne opgoerelse, der fastsaetter invaliditetssatsen og pensionens stoerrelse, og hvoraf det klart fremgaar, hvilke bestemmelser disse rettigheder er beregnet paa grundlag af, er saaledes den akt, der indeholder et klagepunkt.

Er fristerne udloebet, kan kun en ny omstaendighed faa dem til at loebe paa ny. Det forhold, at den paagaeldende i en begaering om omberegning for foerste gang bestrider anvendelsen af de vedtaegtsbestemmelser, som laa til grund for beregningen af hans pension, kan ikke anses for at vaere en ny omstaendighed, naar ansoegningen udelukkende stoettes paa en anden fortolkning af en retsregel og ikke paa en aendring af den paagaeldendes faktiske situation.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

Tjenestemaend ° vederlag ° familietillaeg ° to fraskilte tjenestemaends barn, som faktisk forsoerges af dem begge ° to tjenestemaends samtidige ret til tillaeg uafhaengig af tildeling af varetaegtsretten ° udbetaling af tillaeg til indehaveren af varetaegtsretten

[Tjenestemandsvedtaegten, art. 67, stk. 1 og 2; bilag VII, art. 1, stk. 2, litra b), art. 2, stk. 1 og 2, og art. 3]

Sammendrag

Kun boern, som faktisk forsoerges af en tjenestemand, kan anses for boern, over for hvem der bestaar forsoergerpligt i henhold til artikel 2, stk. 2, foerste afsnit, i bilag VII til tjenestemandsvedtaegten, og som foelge heraf give ret til familietillaeg i henhold til vedtaegtens artikel 67, stk. 1. Der er herved ikke noget til hinder for, at et barn kan anses for at blive forsoerget af flere personer. Hvis to fraskilte EF-tjenestemaend derfor faktisk sammen afholder udgifter til daekning af de vaesentligste behov hos boernene fra deres aegteskab, og de saaledes samtidig har forsoergerpligt over for disse boern, har de begge ret til husstandstillaeg i henhold til artikel 1, stk. 2, litra b), i bilag VII til vedtaegten, samt til boernetilskud og uddannelsestillaeg paa de betingelser, der er fastsat henholdsvis i artikel 2, stk. 1, og i artikel 3, foerste afsnit, i dette bilag.

Bestemmelsen af den eller de personer, som faktisk forsoerger boernene, skal ske under hensyn til den faktisk eksisterende situation. Administrationen kan ikke begraense sig til at konstatere, at foraeldremyndigheden over boernene ved en retsafgoerelse er blevet tillagt den ene af de to tjenestemand, og paa grundlag heraf fastslaa, at denne alene faktisk forsoerger boernene, og som foelge heraf naegte at tildele den anden af foraeldrene familietillaeg.

Med hensyn til udbetaling af familietillaeg, som udelukkende er bestemt til boernenes underhold, skal dette ske til fordel for den person, som i medfoer af lovbestemmelser, en retsafgoerelse eller en afgoerelse truffet af en kompetent administrativ myndighed har boernene i varetaegt. Naar denne person er den ene af to fraskilte EF-tjenestemaend, udbetales familietillaeggene til ham baade for egen regning og i eget navn og for den andens regning og i den andens navn, dog ° i overensstemmelse med det almindelige princip i vedtaegtens artikel 67, stk. 2 ° med den begraensning, at han ikke kan oppebaere dobbeltydelser af samme art.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

1. Tjenestemaend ° soegsmaal ° retlig interesse i soegsmaalet ° et soegsmaal rejst af en ansoeger til en ledig stilling til proevelse af udnaevnelsen af en anden ansoeger ° betingelserne i meddelelsen om ledig stilling ikke opfyldt af de to ansoegere ° sagen fremmet til realitetspaakendelse henset til sagsoegerens interesse i en besaettelse af stillingen paa grundlag af andre betingelser

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 91)

2. Tjenestemaend ° tjenestegrenenes organisation ° organisationsplan ° retlig vaerdi ° foreligger ikke

3. Tjenestemaend ° forfremmelse ° sammenligning af fortjenester ° administrationens skoen ° graenser ° overholdelse af de i stillingsopslaget formulerede krav

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 45)

4. Tjenestemaend ° administrationens bistandspligt ° raekkevidde

(Tjenestemandsvedtaegten, art. 24)

Sammendrag

1. En ansoeger til en ledig stilling kan anfaegte afgoerelsen om at udnaevne en anden ansoeger i stillingen, saafremt den paagaeldende kan paaberaabe sig en berettiget, paaviselig og aktuel interesse i at opnaa annullation af udnaevnelsen.

Saaledes forholder det sig med en ansoeger, der ikke opfylder stillingsopslagets betingelser, men som, saafremt vedkommende fik udvirket annullation af udnaevnelsen af den eneste konkurrent med den begrundelse, at denne heller ikke opfyldte betingelserne, ville kunne faa mulighed for en bedoemmelse af sine kvalifikationer for at beklaede den omtvistede stilling under en procedure til besaettelse af denne, men da paa andre betingelser.

2. En organisationsplan udarbejdet af en institution er et internt dokument uden en forvaltningsakts kendetegn, der ikke har retsvirkning og alene tjener til underretning.

3. Udoevelsen af ansaettelsesmyndighedens skoen ved vurderingen af, hvad der er i tjenestens interesse, og hvilke fortjenester der skal tages i betragtning, naar der traeffes afgoerelse om forfremmelse i henhold til vedtaegtens artikel 45, forudsaetter en noeje undersoegelse af aktsamlingerne samt en omhyggelig iagttagelse af de i stillingsopslaget formulerede krav. Stillingsopslaget, hvis hovedformaal det er at underrette interesserede saa noejagtigt som muligt om de betingelser, de skal opfylde ved besaettelsen af den ledige stilling, udgoer saaledes en lovmaessig ramme, som ansaettelsesmyndigheden selv har opstillet. Hvis ansaettelsesmyndigheden imidlertid klart finder, at de ved stillingsopslaget formulerede krav er strengere end noedvendigt til opfyldelse af tjenestens behov, har den ret til at genoptage forfremmelsesproceduren paa nyt grundlag ved at tilbagekalde det oprindelige stillingsopslag og erstatte det med et aendret opslag. Derimod kan ansaettelsesmyndigheden kun forbigaa ansoegere, der ikke opfylder betingelserne i det oprindelige stillingsopslag, naar dette skal vaere grundlag for dens valg.

4. Pligten til at yde bistand efter vedtaegtens artikel 24 omfatter institutionens beskyttelse af tjenestemaendenes mod tredjemands handlinger og ikke mod akter udstedt af institutionen selv, som er undergivet kontrol i henhold til andre bestemmelser i vedtaegten.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

Tjenestemaend ° ansaettelse ° udvaelgelsesproeve ° udvaelgelsesproeve paa grundlag af kvalifikationsbeviser og proever ° udvaelgelseskomitéens forpligtelser ° overholdelse af angivelsen i meddelelserne om udvaelgelsesproeven ° afgoerelsernes begrundelse ° udvaelgelsesprocedurens forloeb retsstridigt ° annullation

(Tjenestemandsvedtaegten, bilag III, art. 1 og 5)

Sammendrag

En udvaelgelseskomité kan ikke fravige betingelserne i en meddelelse om udvaelgelsesproeve, hverken med hensyn til proevernes indhold eller deres karakter, og kan ikke ved ansoegernes indplacering erstatte en sammentaelling af de for de forskellige proever tildelte point med en samlet karakter, idet udvaelgelseskomitéen herved tilsidesaetter sin forpligtelse til at overholde proevernes bedoemmelse, saaledes som de er angivet i meddelelsen om udvaelgelsesproeven, og sin forpligtelse til at begrunde sin afgoerelse.

Den manglende begrundelse i en udvaelgelseskomités afgoerelse, som beror paa, at udvaelgelseskomitéen ikke har foretaget den i meddelelse om udvaelgelsesproeve fastsatte bedoemmelse, indebaerer desuden, at faellesskabsinstanserne ikke kan efterproeve, hvilken indflydelse det har haft paa udvaelgelsesproevens resultat, at udvaelgelseskomitéen i strid med meddelelsen om udvaelgelsesproeven har anvendt et kriterium, som ikke vedroerer ansoegernes egnethed.

Retten maa derfor paa grund af saadanne formfejl annullere alle de dispositioner, som udvaelgelseskomitéen har truffet efter det tidspunkt, hvor udvaelgelseskomitéen begik de naevnte formfejl.
Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

++++

Tjenestemaend ° vederlag ° familietillaeg ° uddannelsestillaeg ° betingelser for ydelse ° uddannelse i en uddannelsesinstitution i henhold til en laerekontrakt

(Tjenestemandsvedtaegten, bilag VII, art. 3)

Sammendrag

Den sondring mellem skole- og erhvervsmaessig uddannelse, som er indeholdt i artikel 2, stk. 3, litra b), i bilag VII til vedtaegten, goer det muligt at udelukke udbetaling af uddannelsestillaeg i henhold til ovennaevnte bilags artikel 3, naar det barn, for hvilket der ansoeges om uddannelsestillaeg, foelger en faglig uddannelse, der ikke har nogen som helst forbindelse med en uddannelsesinstitution. Derimod er denne sondring ikke til hinder for, at der udbetales uddannelsestillaeg, naar et barn modtager erhvervsmaessig uddannelse i form af regelmaessig heltidsundervisning ved en uddannelsesinstitution. Formaalet med artikel 3, stk. 1, i vedtaegtens bilag VII goer det muligt at sidestille et praktikantophold uden for en uddannelsesinstitution med regelmaessig heltidsundervisning i denne institution, saafremt praktikantopholdet betragtes som en integrerende del af uddannelsesinstitutionens laeseplan.

Der bestaar derfor ret til uddannelsestillaeg til et barn, som modtager en erhvervsmaessig uddannelse i en uddannelsesinstitution, der er anerkendt af de nationale myndigheder, ogsaa naar en del af denne uddannelse sker i henhold til en laerekontrakt indgaaet med uddannelsesinstitutionen.