Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

Frie kapitalbevægelser – restriktioner – selskabsret

(Art. 56 EF)

Sammendrag

Artikel 56 EF skal fortolkes således, at den er til hinder for en national bestemmelse, hvorefter der i et aktieselskabs vedtægter kan tillægges staten eller et offentligt organ, som ejer aktier i dette selskab, ret til direkte at udpege et eller flere bestyrelsesmedlemmer, når denne bestemmelse enten alene eller i kombination med en bestemmelse, som anerkender denne stats eller dette organs ret til at deltage i valg på grundlag af listevalg af bestyrelsesmedlemmer, som ikke er direkte udpeget af staten eller organet, giver denne stat eller dette organ en indflydelse, som er uforholdsmæssig stor i forhold til deres aktiebesiddelse i selskabet.

Denne bestemmelse giver således offentlige aktionærer større mulighed for at deltage i bestyrelsens virksomhed i et aktieselskab, end deres status som aktionærer normalt ville have givet dem, og disse offentlige aktionærer får dermed et instrument, som giver dem mulighed for at udøve en indflydelse, som går videre, end deres investering berettiger. En national bestemmelse, som giver offentlige aktionærer et instrument, som gør det muligt for dem at begrænse andre aktionærers mulighed for at deltage i selskabet med henblik på at etablere eller opretholde varige og direkte økonomiske forbindelser med dette selskab, som giver mulighed for faktisk deltagelse i driften af eller kontrollen med selskabet, kan afholde direkte investorer fra andre medlemsstater fra at investere i selskabet, og udgør derfor en restriktion for kapitalbevægelserne.

Selv om det er korrekt, at den nævnte ret til at udpege bestyrelsesmedlemmer ikke direkte er tillagt staten eller et offentligt organ i henhold til den omhandlede nationale lovgivning, men at det i henhold til denne er nødvendigt med en beslutning på selskabets generalforsamling af aktionærer, fratager dette imidlertid ikke den omhandlede lovgivning dens karakter af restriktion. Uafhængig af spørgsmålet om, hvorvidt den offentlige aktionær ene og alene besidder den nødvendige majoritet for at få sin ret til direkte at udpege bestyrelsesmedlemmer i dette selskab optaget i det pågældende selskabs vedtægter, eller hvorvidt han kun kan opnå dette med medvirken fra andre aktionærer, er det vigtigt at fastslå, at det kun er på grund af den omhandlede lovgivning, som fraviger almindelige selskabsretlige regler, at den offentlige aktionær, til forskel fra en privat aktionær, kan sikre sig større mulighed for at deltage i bestyrelsens virksomhed, end hans status som aktionær normalt ville have givet ham.

Selv om medlemsstaterne ud fra visse betænkeligheder kan være berettiget til at bevare en vis indflydelse i virksomheder, der oprindeligt var offentlige og derefter er blevet privatiseret, når disse virksomheder præsterer tjenesteydelser på områder, der er af almen eller strategisk interesse, kan sådanne betænkeligheder dog ikke begrunde en bestemmelse, der ikke underlægger optagelsen i et aktieselskabs vedtægter af en ret for staten eller et offentligt organ, som besidder aktier i selskabet, til direkte at udpege et eller flere bestyrelsesmedlemmer, nogen som helst betingelser.

(jf. præmis 22-24, 29, 33, 34 og 41-43 samt domskonkl.)