I den foreliggende sag anmodes Domstolen endnu en gang om at fortolke Rådets forordning nr. 1798/75 af 10. juli 1975 om fritagelse for told efter den fælles toldtarif ved indførsel af uddannelsesmæssigt, videnskabeligt eller kulturelt materiale (EFT L 184, s. 1). Sagen drejer sig i det væsentlige om at fastslå betydningen af begrebet »videnskabelige instrumenter eller apparater« i forordningens artikel 3, stk. 1. Domstolen anmodes navnlig om at fastslå, dels hvilke særlige kendetegn, der giver et arbejde videnskabelig karakter, dels om kun de instrumenter og apparater, der udelukkende er bestemt til videnskabeligt arbejde, kan anses for at have »videnskabelig« karakter.

I 1978 indførte Gesamthochschule Duisburg fra De forenede Stater til Forbundsrepublikken Tyskland et apparat, et såkaldt »mikroprocessor-udviklingssystem«, som skulle anvendes inden for rammerne af forskningsprojektet »ikke-parametriske metoder til signaldetektering«. Importøren ansøgte i den forbindelse Hauptzollamt München-Mitte om toldfri import af apparatet. I første omgang indrømmede Hauptzollamt Gesamthochschule Duisburg toldfritagelse, men kun ved en foreløbig beslutning, som den senere tilbagekaldte, efter at den havde ladet Zolltechnische Prüfungsund Lehranstalt München foretage en undersøgelse af sagen. Efterfølgende opkrævede Hauptzollamt told på mere end 2000 DM samt omkring 250 DM i importomsætningsafgift. Hauptzollamt begrundede sin afgørelse med, at apparatet ikke havde videnskabelig karakter, da det kunne anvendes til forskellige formål og ikke udviste sådanne kendetegn, eller egenskaber, som gjorde, at det kunne kvalificeres som »videnskabeligt«.

Importøren anlagde herefter sag ved Finanzgericht München til prøvelse af denne afgørelse. Ved kendelse af 26. september 1983 udsatte Finanzgericht sagen og anmodede Domstolen om at fortolke begrebet »videnskabelige instrumenter eller apparater«, som er indeholdt i den oprindelige version af artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning nr. 1798/75 af 10. juli 1975. Finanzgericht München forelagde følgende spørgsmål :

1) Indeholder artikel 3, stk. 3, 1. afsnit, i forordning (EØF) nr. 1798/75 (i den ved forordning nr. 1027/79 af 8. maj 1979 ændrede version) en korrekt fortolkning af begrebet »videnskabelige instrumenter eller apparater«, således som dette begreb forstås i artikel 3, stk. 1, i forordning nr. 1798/75 i dennes oprindelige version, og skal bestemmelsen derfor også materielt lægges til grund i den periode, der går forud for dens ikrafttræden den 1. januar 1980?

Såfremt spørgsmål 1 besvares bekræftende:

2) Gælder det samme for fortolkningen af begrebet »objektive tekniske kendetegn« i artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2784/79 af 12. december 1979?

3) Hvorledes skal begrebet »videnskabeligt arbejde« i artikel 3, stk. 3, 1. afsnit, i forordning nr. 1798/75 (i den ved forordning nr. 1027/79 ændrede version) fortolkes? Omfatter dette ikke blot ren videnskabelig og anvendt forskning, men også den virksomhed, hvorved man udvikler nye eller forbedrer bestående produkter, teknikker og processer ved hjælp af videnskabelige kundskaber og under anvendelse af videnskabelige metoder, og har det herved nogen betydning, om det videnskabelige arbejde udføres i eller uden for videnskabelige institutioner? Hvilke kriterier er i givet fald ellers bestemmende for afgrænsningen mellem videnskabeligt arbejde og anden virksomhed?

Såfremt spørgsmål 1 besvares benægtende: