Forslag til afgørelse fra generaladvokat Van Gerven fremsat den 12. december 1989. - FIRMA WILHELM LAMPE MUEHLE MOD BUNDESANSTALT FUER LANDWIRTSCHAFTLICHE MARKTORDNUNG. - ANMODNING OM PRAEJUDICIEL AFGOERELSE: VERWALTUNGSGERICHT FRANKFURT AM MAIN - TYSKLAND. - LANDBRUG - RUG - OVERGANGSGODTGOERELSE - BETINGELSER. - SAG 234/88.



Samling af Afgørelser 1990 side I-01109



Generaladvokatens forslag til afgørelse

++++

Hoeje Domstol .

1 . Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har forelagt Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :

"Skal artikel 1, litra b ), i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1821/81 af 2 . juli 1981 ( EFT L 182, s . 10 ) fortolkes saaledes, at rug, som der soeges overgangsgodtgoerelse for, skal tilhoere det ansoegende moelleri ikke kun den 31 . juli i det paagaeldende hoestaar, men ogsaa paa det tidspunkt, hvor rugen formales med henblik paa konsum, eller er det tilstraekkeligt, at et andet moelleri, som efterfoelgende har koebt rugen af det ansoegende moelleri, formaler den med henblik paa konsum?"

2 . Det praejudicielle spoergsmaal vedroerer den overgangsgodtgoerelse, der kan ydes for de ved udloebet af hoestaaret eksisterende lagre af visse kornsorter . Overgangsgodtgoerelsen har hjemmel i artikel 9, stk . 1, i grundforordningen for kornsektoren ( herefter benaevnt grundforordningen ) ( 1 ). Denne artikel blev aendret i 1986 efter de for den foreliggende sag relevante begivenheder ( 2 ).

Overgangsgodtgoerelsen skal modvirke den omstaendighed, at de maanedlige tillaeg til interventionspriserne ( 3 ) ved hoestaarets udloeb, isaer umiddelbart inden begyndelsen af det nye hoestaar ( der begynder med en lavere interventionspris ), udgoer en staerk tilskyndelse til, "at maengder, der under normale omstaendigheder kan forblive paa markedet, foeres til intervention" ( 4 ). Da forskellen mellem den interventionspris, der er gaeldende ved udloebet af det gamle hoestaar, og den, der fastsaettes ved begyndelsen af det nye hoestaar, i et vist omfang udlignes ved en godtgoerelse, undgaas disse uoenskede interventionstilfoersler ( 5 ).

Forordningerne

3 . Artikel 9, stk . 6, i grundforordningen bestemmer, at gennemfoerelsesbestemmelserne med hensyn til overgangsgodtgoerelsen, og navnlig grupperne af ydelsesberettigede, skal fastlaegges efter fremgangsmaaden i artikel 26, dvs . efter den procedure, der foelges af forvaltningskomitéen for korn . Resultatet af denne procedure var Kommissionens forordning nr . 1821/81 ( herefter benaevnt gennemfoerelsesforordningen ), hvis artikel 1 ligger til grund for denne praejudicielle sag ( 6 ).

I praeamblen til gennemfoerelsesforordningen anfoeres det for det foerste, at de ved udloebet af hoestaaret eksisterende kornlagre i almindelighed er i handelens eller forarbejdningsindustriens besiddelse, hvorfor overgangsgodtgoerelsen af forvaltningsmaessige grunde og navnlig i kontroloejemed boer ydes i handelsleddet eller til forarbejdningsindustrien; for saa vidt angaar rug, medfoerer kontrolkravene, at gruppen af begunstigede maa begraenses til moellerivirksomhederne ( 7 ). I gennemfoerelsesforordningens ordlyd foerte denne betragtning, for saa vidt angaar rug, til bestemmelsen i artikel 1, litra b ):

"Den af Raadet for et hoestaar fastsatte overgangsgodtgoerelse ydes til :

...

b ) moellerier, for saa vidt angaar lagre af rug, hoestet i Faellesskabet, som er beregnet til maling med henblik paa konsum, og som tilhoerer moellerierne paa den naevnte dato ."

Med ordene "paa den naevnte dato" menes den "31 . juli", hvilken dato er naevnt i artikel 1, litra a ), med hensyn til bloed hvede .

I en efterfoelgende betragtning til gennemfoerelsesforordningen anfoerer Kommissionen, at ordningen vedroerende ydelse af overgangsgodtgoerelse er forbundet med interventionsordningen, hvorfor der kun boer ydes overgangsgodtgoerelse, saafremt kornet opfylder kvalitetskravene for intervention ( 8 ). Det tilfoejes, at specielt hvad angaar rug, som moellerivirksomhederne ligger inde med, boer overgang til formaling med henblik paa konsum dog anerkendes som bevis for tilstraekkelig kvalitet ( 8 ). Denne regel er indeholdt i gennemfoerelsesforordningens artikel 2, stk . 2, hvis andet afsnit er affattet saaledes :

"For rug, som moellerier ligger inde med ved hoestaarets slutning, betragtes overgang til maling med henblik paa konsum som bevis for tilstraekkelig kvalitet ".

4 . I den foreliggende sag drejer det sig om rug, der den 31 . juli 1985, dvs . ved hoestaarets udloeb, befandt sig paa moellerivirksomheden Firma Wilhelm Lampe Muehles lager .

Ifoelge artikel 9, stk . 1, tredje afsnit, i grundforordningen skulle Raadet inden den 15 . marts 1985 have truffet afgoerelse om, hvorvidt og i hvilket omfang der skulle ydes overgangsgodtgoerelse for rug ( 9 ). I aaret 1984/1985 havde Raadet imidlertid endnu ikke truffet denne afgoerelse, eftersom det selv i slutningen af juli 1985 - nogle dage foer begyndelsen af det nye hoestaar - endnu ikke havde fastlagt priser for kornsektoren; Kommissionen udstedte derfor den 26 . juli 1985 med forordning ( EOEF ) nr . 2124/85 retsbevarende foranstaltninger og foreskrev blandt andet, at medlemsstaterne kunne yde overgangsgodtgoerelse for rug bestemt til konsum ( 10 ). Forordningens artikel 4, stk . 3, andet afsnit, bestemmer foelgende :

"Det forhold, at rug, der opbevares i et moelleri ved afslutningen af hoestaaret, formales med henblik paa anvendelse til konsum, accepteres som bevis paa tilstraekkelig kvalitet . Dette bevis skal foeres inden udgangen af 1985 ".

Desuden gentages det endnu en gang i artikel 4, stk . 4, at bestemmelserne i forordning nr . 1821/81, dvs . gennemfoerelsesforordningen, finder anvendelse paa udligningsgodtgoerelsen, hvis ydelse ( via medlemsstaterne ) i det foreliggende tilfaelde er blevet anordnet af Kommissionen .

Tvisten i hovedsagen

5 . Det forelagte praejudicielle spoergsmaal vedroerer netop fortolkningen af denne gennemfoerelsesforordning nr . 1821/81 . Firma Lampe har i tvisten i hovedsagen anlagt sag ved den forelaeggende ret til proevelse af Bundesanstalt fuer landwirtschaftliche Marktordnungs ( BALM ) afslag paa at yde overgangsgodtgoerelse for et parti rug ( 320,08 tons ), der tilhoerte virksomheden den 31 . juli 1985, befandt sig i dens lager paa denne dato og var hoestet inden for Faellesskabet . Begrundelsen for dette afslag var, at Lampe efter indgivelse af ansoegningen havde solgt den paagaeldende rug til syv andre moellerivirksomheder, der hver havde foretaget formaling af de koebte maengder . BALM bestrider ikke, at der faktisk er sket formaling; de af firma Lampe fremlagte dokumenter ( formalingsattest m.v ., som jeg skal omtale i det foelgende ), paa hvilket de respektive koebere har attesteret formalingen, beviser dette . Heraf fremgaar ogsaa, at Firma Lampe paa ingen maade har forsoegt at skjule, at der er sket salg og formaling ved koeberne .

Det praejudicielle spoergsmaal

6 . Hvis man betragter ( det af mig under punkt 1 gengivne ) praejudicielle spoergsmaal efter dets ordlyd, indeholder det foelgende to spoergsmaal : For det foerste spoergsmaalet om, hvorvidt den virksomhed, som ansoeger om overgangsgodtgoerelse, skal vaere ejer paa tidspunktet for formalingen, og for det andet spoergsmaalet, om formalingen skal foretages af den ansoegende virksomhed selv, eller om den kan foretages af en tredjemand . Svaret paa det ene af disse spoergsmaal afhaenger, abstrakt betragtet, ikke at svaret paa det andet spoergsmaal . Man kan fuldt ud forestille sig en ordning, hvorefter den ansoegende moellerivirksomhed skal vaere ejer paa tidspunktet for formalingen, men dog kan lade denne formaling foretage af en anden moellerivirksomhed; ligeledes kan man forestille sig en ordning, hvorefter den ansoegende moellerivirksomhed kan overdrage ejendomsretten til et parti uformalet rug til andre, men foerst maa foretage leveringen, naar virksomheden selv har foretaget formalingen .

7 . Det fremgaar imidlertid af forordningens tekst, forelaeggelseskendelsen og indlaeggene for Domstolen, at spoergsmaalet om ejendomskravet paa tidspunktet for formalingen i det konkrete tilfaelde egentlig ikke spiller nogen rolle . Afgoerende er alene spoergsmaalet om, hvem der foretager formalingen; alene med hensyn til dette problem er der kommet en forskel til udtryk i de indlaeg, der er indgivet af Firma Lampe paa den ene side og af BALM og Kommissionen paa den anden side . Ifoelge BALM og Kommissionen skal den ansoegende virksomhed selv foretage formalingen, uanset om den paa dette tidspunkt er ejer . Ifoelge Firma Lampe kraeves det ikke, at den ansoegende virksomhed skal vaere ejer paa formalingstidspunktet, eller at virksomheden selv skal foretage formalingen .

Der skal derfor gives et svar paa det spoergsmaal, om den virksomhed, der ansoeger om overgangsgodtgoerelse for rug, selv skal formale denne rug eller ej .

De to foreslaaede fortolkninger

8 . Ifoelge Lampe fremgaar det paa ingen maade af ordlyden af artikel 1, litra b ), at den virksomhed, der ansoeger om udligningsgodtgoerelse for rug, og den moellerivirksomhed, der faktisk foretager formalingen af det paagaeldende parti, skal vaere identiske . Dette paa ordlyden stoettede argument, som i oevrigt ogsaa finder stoette i den i Forbundsrepublikken anvendte formalingsattest, underbygges af anbringendet om, at kravet om formaling med henblik paa konsum er et simpelt kvalitetskrav ( hvorved der med andre ord laegges vaegt paa den omstaendighed, at rugen er egnet til konsum ), der ogsaa kan opfyldes, naar formalingen foretages af en anden virksomhed end den, der ansoeger om godtgoerelse .

BALM og Kommissionen har heroverfor anfoert, at formalingskravet ikke er et simpelt kvalitetskrav . Det opfylder nemlig ogsaa en vigtig kontrolfunktion, hvilket har til foelge, at formalingen kun kan foretages i den ansoegende moellerivirksomhed . De afviser den af Firma Lampe anfoerte fortolkning, der stoettes paa ordlyden, ud fra praktiske kontrolovervejelser, der ifoelge deres opfattelse klart fremgaar af forordningens ordlyd og bilag .

Jeg skal i det foelgende gennemgaa de forskellige argumenter i den mig logisk forekommende raekkefoelge, idet jeg stedse skal angive, hvem der har fremfoert de naevnte argumenter for Domstolen .

Den nationale gennemfoerelsespraksis' irrelevans

9 . Ifoelge den af Firma Lampe anfoerte fortolkning, der stoettes paa ordlyden, indeholder artikel 1, litra b ), som er genstand for det praejudicielle spoergsmaal, kun et eneste krav : at lagerbestanden af rug den 31 . juli skal tilhoere den virksomhed, der ansoeger om overgangsgodtgoerelse . Udtrykket "beregnet til maling med henblik paa konsum" er ifoelge denne opfattelse kun en gentagelse af den i artikel 2, stk . 2, naevnte metode til at bevise, at rugen opfylder "mindstekravene for kvaliteten ved intervention", dvs . beviset for, at formalingen er sket med henblik paa konsum .

Til stoette for denne fortolkning paa grundlag af ordlyden har Firma Lampe i forbindelse med sine indlaeg fremlagt et eksemplar af formalingsattesterne, hvilken formular BALM har offentliggjort i Bundesanzeiger som bilag 2 til en bekendtgoerelse om overgangsgodtgoerelse 1984/1985 ( 11 ). Det fremgaar af denne formular, at den ansoegende virksomhed og formalingsvirksomheden kan vaere forskellige personer . Dette er i det mindste, hvad Firma Lampe forsoeger at godtgoere under fremlaeggelse af et af firmaet indgivet eksemplar . Paa denne formular blev der foroven paa linjen bestemt til "ansoegerens navn og adresse" anfoert virksomheden Lampe' s adresse, mens der paa linjen til angivelserne "sted og dato" samt "underskrift og firmastempel" blev givet oplysninger vedroerende en anden moellerivirksomhed .

10 . Jeg mener, at henvisningen til den i Forbundsrepublikken Tyskland anvendte formular naeppe er relevant, naar det drejer sig om at fortolke den i sagen omhandlede faellesskabsretlige bestemmelse . Selv om man i disse formularer kunne finde et holdepunkt for den af Firma Lampe haevdede fortolkning af artikel 1, litra b ), i Kommissionens forordning nr . 1821/81, hvilket jeg betvivler ( 12 ), viser dette, hvorledes BALM har fortolket forordningen, men hermed er det dog heller ikke sagt, at ogsaa forordningsgiver har villet forstaa bestemmelsen paa denne maade .

Den fortolkning, som BALM har lagt til grund - og jeg skal gentage, saafremt den var underbygget - ville i givet fald have kunnet begrunde en berettiget forventning hos Firma Lampe . Det tilkommer imidlertid ikke Domstolen at afgoere, om dette har foelger efter national ret ( 13 ).

Argumenter stoettet paa ordlyden

11 . Forkastelsen af eventuelle argumenter i sammenhaeng med den nationale gennemfoerelsespraksis betyder dog ikke, at Firma Lampes argumentation, der er stoettet paa ordlyden ( jfr . ovenfor punkt 9 ), er uden grundlag . Jeg skal herefter gennemgaa denne argumentation med henblik paa de oevrige momenter, som kan udledes af forordning nr . 1821/81 .

Hvad angaar forordningens ordlyd, skal jeg for det foerste fastslaa, at i samtlige sproglige versioner af artikel 1, litra b ), er formalingskravet og kravet om, at rugen skal tilhoere den ansoegende moellerivirksomhed den 31 . juli, snaevert forbundet i en og samme saetning, mens den engelske, og i et ringere omfang den franske og den tyske version kan give grundlag for den antagelse, at den ansoegende virksomhed ogsaa selv skal foretage formalingen . I disse tre sproglige versioner er formalingskravet naevnt forud for kravet om ejendom pr . 31 . juli . Ordlyden er imidlertid flertydig, hvilket f.eks . fremgaar af den nederlandske version, hvori formalingskravet naevnes i anden raekke .

Et andet argument kan udledes af bilag II til forordning nr . 1821/81, som opregner "mindstekravene med hensyn til de oplysninger, der skal gives i forbindelse med ansoegning om overgangsgodtgoerelse ". I bilagets punkt 4 kraeves blandt andet erklaeringer, der bekraefter, at "kornet tilhoerer ansoegeren", og at "kornet vil blive malet med henblik paa konsum, for saa vidt angaar rug ". Heller ikke her kan det paa grundlag af ordlyden udelukkes, at den ansoegende moellerivirksomhed eventuelt lader en anden virksomhed foretage formalingen . Man kan imidlertid rejse spoergsmaalet om nytten af en erklaering, hvorefter "kornet vil blive malet", sammenholdt med den i samme bilag II ligeledes foreskrevne oplysning med hensyn til "oplagringssted", saafremt rugen kan transporteres til en anden moellerivirksomhed med henblik paa formaling .

BALM har anfoert, at artikel 1, litra b ), som skal fortolkes her, har begraenset kredsen af ydelsesberettigede til kun at omfatte moellerivirksomheder paa grund af de i praeamblens foerste betragtning naevnte kontrolhensyn . Denne begraensning er strengere end ved de andre kornsorter, der naevnes under litra a ) og c ), hvor alle "virksomheder inden for handelen og forarbejdningsindustrien", og saaledes ikke kun moellerivirksomheder, tages i betragtning . Man kan spoerge sig selv, om dette ikke er et indicium for, at de ansoegende virksomheder selv skal foretage formaling . Ville det i modsat fald have vaeret noedvendigt at foretage denne sondring i forhold til de andre kornsorter? Dette relevante argument, der stoettes paa konteksten ( 14 ), mister imidlertid sin styrke, naar der henses til den omstaendighed, at det ogsaa kunne have vaeret udtrykt tydeligere og mere klart i bestemmelsen, at de ansoegende virksomheder selv skulle foretage formalingen . Dette kunne let have vaeret sket, saafremt det paagaeldende saetningsled i bestemmelsen havde vaeret affattet saaledes : "moellerier, for saa vidt angaar lagre af rug, hoestet i Faellesskabet, som er beregnet til maling af dem selv med henblik paa konsum, og som tilhoerer moellerierne paa den naevnte dato" ( jeg har tilfoejet de understregede ord ) ( 15 ).

Den ovenfor foretagne gennemgang af ordlyden viser, at intet af de argumenter, der er stoettet paa ordlyden, foerer til nogen endelig loesning, og at der ved fortolkningen af bestemmelsen ogsaa skal henses til de underliggende hensyn, hvilket BALM allerede har anfoert i forbindelse med det senest gennemgaaede argument, og som jeg i det foelgende skal tage yderligere stilling til .

Kontrolargumentet

12 . BALM stoetter sin fortolkning - med hensyn til hvilken BALM indroemmer, at den ikke udtrykkeligt kan udledes alene af ordlyden - paa en gennemgang af kontrolsystemet, der er centreret om den person og den virksomhed, der oppebaerer godtgoerelsen . Dette kontrolsystem bestaar af foranstaltninger, som medlemsstaterne skal traeffe og anvende i medfoer af artikel 8, stk . 1 . ( og den niende betragtning i praeamblen ) i gennemfoerelsesforordningen .

Den niende betragtning til gennemfoerelsesforordningen er affattet saaledes :

"Fremgangsmaaden ved og midlerne til kontrol med kornlagrene og med forskydninger heri boer fastlaegges af de enkelte medlemsstaters kompetente organer med pligt til at traeffe alle noedvendige foranstaltninger til at sikre, at faellesskabsreglerne om ydelse af overgangsgodtgoerelse overholdes ."

Artikel 8, stk . 1, i gennemfoerelsesforordningen lyder saaledes :

"Ved anvendelsen af denne forordning gennemfoerer medlemsstaternes myndigheder den noedvendige kontrol . De fastsaetter med henblik herpaa alle egnede foranstaltninger for at tage hensyn til de saerlige vilkaar paa dens omraade, navnlig med hensyn til lagerforskydninger og -bevaegelser samt de tidsrum, hvor kontrollen udoeves ."

Konkret bestaar kontrolopgaven for medlemsstatens myndighed i at undersoege lagrene ved hoestaarets udloeb og den ( eventuelt senere ) formaling af de forskellige partier, som paa dette tidspunkt hoerer dertil . Naar bortses fra en netop paa dette tidspunkt gennemfoert fysisk kontrol, der kun kan foretages stikproevevis, kraever en efterfoelgende undersoegelse, at de virksomheder, som underkastes kontrol, forpligtes til at foere et bogholderi over lagrene og desuden foere et register over formaling, hvori der optegnes de kornmaengder, som formales .

13 . Virksomhederne er i almindelighed kun forpligtet til at foere et finansielt bogholderi og behoever ikke at optegne de enkelte varebevaegelser . For saa vidt angaar Forbundsrepublikken Tyskland, paalagde § 5 i "Verordnung ueber die Gewaehrung von UEbergangsverguetung fuer Getreide" af 9 . juli 1979 de ansoegende virksomheder en forpligtelse til at foere og opbevare et bogholderi over lagrene ( 16 ). Denne forpligtelse er i overensstemmelse med den bemyndigelse, som er givet medlemsstaterne ved artikel 8, stk . 1, i gennemfoerelsesforordning nr . 1821/81 .

BALM har i sine indlaeg for Domstolen understreget, at saafremt Firma Lampes fortolkning laegges til grund, kan beviset for en faktisk formaling af de rugmaengder, for hvilke der er ansoegt om overgangsgodtgoerelse, ikke altid stoettes paa boholderivirksomhed med hensyn til lagrene i de virksomheder, som erklaerer at have foretaget formaling .

14 . For at kunne vurdere vaerdien af dette argument, som Firma Lampe har bestridt under den mundtlige forhandling, blev parternes repraesentanter ( 17 ) spurgt, om tredjemaend, dvs . de moellerivirksomheder, som ikke indgav ansoegning om godtgoerelse, ligeledes var underkastet forpligtelser til bogfoering af en saadan art, at der foruden den fysiske kontrol, som blev gennemfoert paa det paagaeldende tidspunkt, kunne gennemfoeres en tilsvarende kontrol med overholdelsen af kravet om formaling ved hjaelp af efterfoelgende undersoegelser af bogholderiet ( 18 ).

Jeg skal herved bemaerke, at for at muliggoere en kontrol, skal foeringen af et register over formaling og bogfoering af lagrene foretages gennem hele aaret, vedroere alle formalinger i virksomheden og kunne efterproeves af myndigheden paa et hvilket som helst tidspunkt af aaret, ved at sammenholde lagrene og de konstaterede aktiviteter under en fysisk kontrol paa stedet .

15 . Som svar paa det stillede spoergsmaal har Firma Lampe henvist til "Verordnung ueber Meldepflichten der Getreide -, Staerke - und Futtermittelwirtschaft" af 26 . juni 1978 ( 19 ), i medfoer af hvilken alle moellerivirksomheder, der aarligt formaler en bestemt minimumsmaengde, hver maaned skal afgive erklaeringer om lagrene ved begyndelsen af den paagaeldende periode, om de aendringer i lagrene, der er sket i loebet af den naevnte periode, samt om de lagre, der er til raadighed ved periodens udloeb ( 20 ). De for disse meddelelser noedvendige optegnelser skal foretages loebende og opbevares i tre aar ( 21 ).

I indlaeggene vedroerende Firma Lampes oplysninger har BALM gjort gaeldende, at de obligatoriske oplysninger er blevet indfoert ud fra et andet formaal og derfor ikke er saerligt tilpasset kontrollen med de omhandlede overgangsgodtgoerelser; meddelelserne udtryktes isaer samlet og i tons, dvs . i maengder . De kan derfor ikke garantere, at virksomheden faktisk foerer og opbevarer registre over de individuelle partiers oprindelse og bestemmelse . BALM har imidlertid indroemmet, at det sidstnaevnte sandsynligvis er noedvendigt for at efterkomme den paalagte forpligtelse til at afgive erklaering . BALM har endvidere henvist til, at der ikke bestaar nogen meddelelsespligt for smaa moellerivirksomheder ( naar den aarlige omsaetning andrager mindre end 250 tons ), samt at der for disse virksomheder gaelder forskellige frister for afgivelse af erklaeringer ( naar omsaetningen andrager mellem 250 og 500 tons ).

16 . Med henblik paa en vurdering af kontrolargumentet og parternes stillingtagen til dette punkt skal jeg henvise til, at Domstolen i sin praksis vedroerende stoette stedse har tillagt fortolkningen stor betydning, da den bidrager til en virksom kontrol med anvendelsen af Faellesskabets midler ( 22 ).

BALM' s kontrolargument maa tillaegges betydning . Naar henses til formaalet med den omhandlede overgangsgodtgoerelse, som er at subsidiere de rugmaengder, som moellerivirksomhederne ligger inde med ved hoestaarets udloeb, dvs . i det foreliggende tilfaelde den 31 . juli, drejer det sig om at fortolke den omtvistede bestemmelse saaledes, at den ikke goer de af medlemsstaterne trufne kontrolforanstaltninger virkningsloese eller unoedvendigt komplicerede . Samtidig skal der imidlertid drages omsorg for, at kontrolforanstaltningerne holdes inden for rimelige rammer og kun hindrer normale transaktioner saa lidt som muligt .

Under disse omstaendigheder mener jeg, at ordlyden af artikel 1, litra b ), i Kommissionens forordning nr . 1821/81 ikke er til hinder for, at lagre, der ved hoestaarets udloeb tilhoerer den moellerivirksomhed, som ansoeger om overgangsgodtgoerelse, formales af andre moellerivirksomheder, saafremt disse moellerivirksomheder er i stand til at give kontrolmyndigheden - gennem paalidelige bogholderimaessige oplysninger om lagrene og et register over formaling - individuelle oplysninger svarende til dem, som den ansoegende moellerivirksomhed selv skal fremlaegge, saafremt de stiller disse oplysninger til raadighed for kontrolmyndigheden - og i givet fald efter anmodning fra sidstnaevnte fremsender boegerne - og ligeledes giver kontrolmyndigheden mulighed for at foretage en fysisk kontrol paa stedet, saafremt den maatte oenske dette .

Det tilkommer naturligvis den forelaeggende ret at undersoege, om disse betingelser kan opfyldes i det foreliggende tilfaelde .

Sammenfatning

17 . Jeg skal herefter foreslaa Domstolen at besvare det praejudicielle spoergsmaal saaledes :

"Artikel 1, litra b ), i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1821/81 af 2 . juli 1981 ( EFT L 182, s . 10 ) skal fortolkes saaledes, at rug, for hvilken der ansoeges om overgangsgodtgoerelse, og som tilhoerer den ansoegende moellerivirksomhed ved hoestaarets udloeb, ligeledes kan formales med henblik paa konsum af andre moellerivirksomheder, saafremt disse moellerivirksomheder er i stand til at give kontrolmyndigheden - gennem paalidelige bogholderimaessige oplysninger om lagrene og et register over formaling - individuelle oplysninger svarende til dem, som den ansoegende moellerivirksomhed selv skal fremlaegge, saafremt de stiller disse oplysninger til raadighed for kontrolmyndigheden - og i givet fald efter anmodning fra sidstnaevnte fremsender boegerne - og ligeledes giver kontrolmyndigheden mulighed for at foretage en fysisk kontrol paa stedet, saafremt den maatte oenske dette ."

(*) Originalsprog : nederlandsk .

( 1 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2727/75 af 29 . oktober 1975 om den faelles markedsordning for korn ( EFT L 182, s . 1 ).

( 2 ) Jfr . Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1579/86 af 23 . maj 1986 om aendring af forordning nr . 2727/75 om den faelles markedsordning for korn ( EFT L 139, s . 29 ). Med hensyn til de naermere detaljer vedroerende denne aendring henvises til fodnote 9 .

( 3 ) Artikel 6 i grundforordningen ( naevnt i fodnote 1 ).

( 4 ) Betragtningerne til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1949/81 af 13 . juli 1981 om aendring af grundforordningen ( EFT L 198, s . 2 ).

( 5 ) Maksimumsbeloebet for denne godtgoerelse var paa tidspunktet for de her relevante begivenheder fastsat ved artikel 9, stk . 3, i grundforordningen, som aendret ved den i fodnote 4 naevnte forordning .

( 6 ) Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1821/81 af 2 . juli 1981 om betingelserne for ydelse af overgangsgodtgoerelse for de ved udloebet af hoestaaret eksisterende lagre af visse kornsorter ( EFT L 182, s . 10 ), og navnlig praeamblens sidste betragtning .

( 7 ) Foerste betragtning i praeamblen til gennemfoerelsesforordningen ( jfr . fodnote 6 ).

( 8 ) Tredje betragtning i praeamblen .

( 8 )

( 9 ) Raadets forordning nr . 1579/86 ( naevnt ovenfor i fodnote 2 ) gav i det hele Kommissionen kompetence til at afgoere, om der skal ydes overgangsgodtgoerelse; jfr . den nye artikel 9 og den niende betragtning i forordningens praeambel .

( 10 ) Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2124/85 af 26 . juli 1985 om retsbevarende foranstaltninger for korn med undtagelse af haard hvede ( EFT L 198, s . 31 ), jfr . navnlig praeamblens sjette betragtning og artikel 4; forordningens retsbevarende karakter kommer til udtryk i artikel 6 .

( 11 ) Bekendtgoerelse nr . 10/85/21 af 25 . juli 1985 om ydelse af overgangsgodtgoerelse for korn 1984/85, Bundesanzeiger 1985, s . 8481 ff .

( 12 ) I bilag 1 til bekendtgoerelsen, dvs . formularen til ansoegning om godtgoerelsen, skal ansoegeren underskrive en erklaering om, at "rugen vil blive formalet af mig/os ". En sammenligning af de to formularer, der er aftrykt som bilag til meddelelsen, giver ligeledes kun ringe stoette for den fortolkning, som Firma Lampe stoetter paa den under punkt 9 beskrevne art og maade, med hensyn til hvorledes firmaet har udfyldt den anden formular, dvs . formalingsattesten .

( 13 ) Hvad angaar en tysk forvaltningsdomstols forkastelse af et saadant argument om berettiget forventning i sammenhaeng med forordning ( EOEF ) nr . 1554/73, en forudgaaende forordning ( men identisk med den foreliggende ) - fordi den paagaeldende virksomhed ikke havde indhentet oplysninger om den efter rettens opfattelse noget uklare betydning af artikel 1, litra b ) - skal jeg henvise til en dom afsagt af Hessisches Verwaltungsgerichtshof, Ottende Afdeling, den 30 . maj 1983 - VIII OE 28/79 - Recht der Landwirtschaft ( 1983 ), s . 333, 335 .

( 14 ) Hessisches Verwaltungsgerichtshof, Ottende Afdeling, har anset dette argument for vaesentligt i forbindelse med den enslydende artikel 1, litra b ), i forordning nr . 1554/73, der gik forud for forordning nr . 1821/81 ( jfr . fodnote 13, ast . s . 334 ).

( 15 ) Det er dette argument, som Lampe har udledt af bestemmelsens ordlyd, og som jeg har henvist til i punkt 8 .

( 16 ) "Verordnung ueber die Gewaehrung von UEbergangsverguetung fuer Getreide" af 9 . juli 1979, BGBl . I, s . 1021 .

( 17 ) Det stillede spoergsmaal, som Lampe, BALM og Kommissionen har kunnet besvare skriftligt efter den mundtlige forhandling, var affattet saaledes : "Paa hvilket retligt grundlag var de tyske virksomheder, som ikke indgav ansoegning, forpligtet til at foere systematiske fortegnelser over tilgang og frafoersel af korn ( bogfoering af lagre ), samt over foretagne formalinger af korn ( formalingsregister ), opbevare dem og stille dem til raadighed ved eventuelle kontrolbesoeg ".

( 18 ) BALM havde navnlig i sine skriftlige indlaeg anfoert, at den omstaendighed, at BALM i medfoer af den generelle bestemmelse i § 33, stk . 2, i Gesetz zur Durchfuehrung der gemeinsamen Marktorganisation ( som affattet ved bekendtgoerelse af 27 . august 1986, BGBl . I, s . 1397 ) havde en ret til at foretage kontrol hos de moellerivirksomheder, som koebte rugen, ikke har loest problemet, eftersom koeberne, der ikke indgav ansoegning om godtgoerelse, ikke er forpligtet til at bogfoere oplagrings - og formalingsforanstaltninger . BALM kunne med andre ord gennemfoere en kontrol paa stedet, men ikke finde nogen bevisdokumenter . Det stillede spoergsmaal skulle goere det muligt for Lampe at gendrive dette argument .

( 19 ) Bundesgesetzblatt, 1978, I, s . 883-888 .

( 20 ) § 2, stk . 1 og 2, i den naevnte Verordnung samt dens bilag 1 .

( 21 ) § 5 .

( 22 ) Baade i den af Kommissionen naevnte dom af 12 . december 1985, Metelmann, praemis 12, 276/84, Sml . s . 4057, og i de af Firma Lampe naevnte domme, navnlig af 3 . januar 1985, De Jong, praemis 17, 20/84, Sml . s . 2061, og dom af 1 . oktober 1985, Corman, praemis 22, 125/83, Sml . s . 3039, blev en landbrugsordning fortolket saaledes, at kontrolsystemets virkning blev sikret .