Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1. EF-varemærker – definition på og erhvervelse af et EF-varemærke – relative registreringshindringer – indsigelse fra indehaveren af et identisk eller lignende ældre varemærke, der er registreret for varer eller tjenesteydelser af samme eller lignende art – risiko for forveksling med det ældre varemærke

[Rådets forordning nr. 40/94, art. 8, stk. 1, litra b)]

2. EF-varemærker – definition på og erhvervelse af et EF-varemærke – relative registreringshindringer – indsigelse fra indehaveren af et identisk eller lignende ældre varemærke, der er registreret for varer eller tjenesteydelser af samme eller lignende art – lighed mellem de pågældende varemærker – bedømmelseskriterier – sammensat varemærke

[Rådets forordning nr. 40/94, art. 8, stk. 1, litra b)]

3. EF-varemærker – definition på og erhvervelse af et EF-varemærke – relative registreringshindringer – indsigelse fra indehaveren af et identisk eller lignende ældre varemærke, der er registreret for varer eller tjenesteydelser af samme eller lignende art – risiko for forveksling med det ældre varemærke – lighed mellem de pågældende varemærker – begrebsmæssige forskelles evne til at opveje visuelle eller fonetiske ligheder

[Rådets forordning nr. 40/94, art. 8, stk. 1, litra b)]

4. EF-varemærker – definition på og erhvervelse af et EF-varemærke – relative registreringshindringer – indsigelse fra indehaveren af et identisk eller lignende ældre varemærke, der er registreret for varer eller tjenesteydelser af samme eller lignende art – risiko for forveksling med det ældre varemærke – vægtning af tegnenes ligheds- eller forskelsbestanddele – hensyntagen til tegnenes væsentligste kendetegn eller til markedsføringsbetingelserne for varerne eller tjenesteydelserne

[Rådets forordning nr. 40/94, art. 8, stk. 1, litra b)]

Sammendrag

1. For den europæiske gennemsnitsforbruger er der en risiko for forveksling i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning nr. 40/94 om EF-varemærker mellem et figurmærke, der forestiller et vertikalt rektangel, der i den øverste del på grå baggrund indeholder dels en trekant med et bugtet element, hvorunder ordet »artesa« er skrevet med store guldbogstaver på sort baggrund, dels udtrykket »napa valley«, ligeledes skrevet med store guldbogstaver på en sort baggrund, i den nederste del, som er ansøgt registreret som EF-varemærke for »vin, der er produceret og aftappet i Napa Valley (Californien, USA)«, der henhører under klasse 33 i Nicearrangementet, og et figurmærke, der i sort-hvid forestiller en kentaur, hvorpå der sidder en rytter, idet de to personer holder en stav, der i begge ender bærer en tohanket krukke, og der under denne tegning står ordet »arteso« skrevet med store bogstaver, som tidligere er registreret som EF-varemærke for »alkoholholdige drikke (dog ikke øl)«, der henhører under samme klasse.

De varer, der er omfattet af de to varemærker, dvs. vine, er nemlig af samme art, og tegnene har en stærk grad af fonetisk lighed samt en svag visuel lighed. Under disse omstændigheder er der i betragtning af den måde, hvorpå forbrugerne betegner og genkender de omhandlede varer ud fra den ordbestanddel, der tjener til at identificere dem, og følgelig den særlige betydning, der skal tillægges den fonetiske lighed, en risiko for forveksling mellem de to tegn, også selv om det i kundekredsen antages, at de pågældende varer har forskellige produktionssteder.

(jf. præmis 30, 40 og 62-64)

2. I forbindelse med undersøgelsen af, om der foreligger en risiko for forveksling i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning nr. 40/94 om EF-varemærker kan vurderingen af ligheden mellem to varemærker ikke begrænses til, at der alene tages hensyn til én bestanddel i et sammensat varemærke, og til at sammenligne denne bestanddel med et andet varemærke. Sammenligningen skal tværtimod foretages ved at undersøge de pågældende varemærker, hvorved hvert varemærke betragtes i sin helhed, hvilket ikke udelukker, at det helhedsindtryk, som et sammensat varemærke fremkalder i erindringen hos den relevante kundekreds, under visse omstændigheder kan være domineret af en eller flere af varemærkets bestanddele. Det er kun, når alle andre varemærkebestanddele er uden betydning, at bedømmelsen af ligheden alene kan afhænge af den dominerende bestanddel. Dette kan bl.a. være tilfældet, når denne bestanddel i sig selv kan præge det billede af dette varemærke, som den relevante kundekreds har i erindringen, således at alle varemærkets andre bestanddele er uden betydning i helhedsindtrykket af mærket.

Ved vurderingen af, hvorvidt en eller flere bestemte bestanddele i et sammensat varemærke har dominerende karakter, skal der navnlig tages hensyn til hver af disse bestanddeles egenskaber i sig selv, sammenlignet med de andre bestanddeles egenskaber. Endvidere – og sekundært – kan der tages hensyn til de forskellige bestanddeles indbyrdes placering i det sammensatte varemærkes opbygning.

Når et tegn på en gang består af figurative bestanddele og ordbestanddele, følger det ikke automatisk heraf, at det altid er ordbestanddelen, der skal anses for at være dominerende. Når der er tale om et sammensat varemærke, kan den figurative bestanddel nemlig indtage en tilsvarende plads i forhold til ordbestanddelens plads.

Den omstændighed, at to omtvistede varemærker indeholder lignende ordbestanddele, giver ikke i sig selv grundlag for at antage, at de omtvistede tegn har visuel lighed. Tilstedeværelsen af figurative bestanddele med en særlig udformning i tegnene kan indebære, at helhedsindtrykket af det enkelte tegn er forskelligt.

(jf. præmis 32, 35, 37 og 43)

3. Ved vurderingen af, om der foreligger en risiko for forveksling i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning nr. 40/94 om EF-varemærker, kan de begrebsmæssige forskelle opveje de visuelle og fonetiske ligheder, hvis mindst et af de omhandlede varemærker for den relevante kundekreds har en klar og bestemt betydning, som denne kundekreds uden videre kan forstå.

(jf. præmis 51)

4. I forbindelse med helhedsvurderingen af forvekslingsrisikoen i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning nr. 40/94 om EF-varemærker har de omtvistede tegns visuelle, fonetiske eller begrebsmæssige bestanddele ikke altid samme vægt, og det er således nødvendigt at undersøge de objektive betingelser, hvorunder varemærkerne kan præsenteres på markedet.

Betydningen af de omtvistede tegns ligheds- eller forskelsbestanddele kan nemlig bl.a. afhænge af deres væsentlige kendetegn eller markedsføringsbetingelserne for de varer eller tjenesteydelser, som disse betegner. Hvis de varer, som de omhandlede varemærker omhandler, normalt sælges i selvbetjeningsbutikker, hvor forbrugeren selv vælger varen og således hovedsageligt må forlade sig på billedet af det varemærke, der anvendes på denne vare, får en visuel lighed mellem tegnene generelt større betydning. Hvis varen derimod overalt sælges mundtligt, vil en fonetisk lighed mellem tegnene normalt blive tillagt mere vægt.

I vinsektoren er forbrugerne af disse varer vant til at betegne dem og genkende dem ud fra den ordbestanddel, der tjener til at identificere dem, navnlig på barer og restauranter, hvor vinene bestilles mundtligt, efter at deres navne er blevet fundet på kortet. Den fonetiske lighed mellem de omhandlede tegn skal derfor tillægges særlig betydning.

(jf. præmis 60-62)