Forslag til afgørelse fra generaladvokat Jacobs fremsat den 28. oktober 1999. - Peacock AG mod Hauptzollamt Paderborn. - Anmodning om præjudiciel afgørelse: Finanzgericht Düsseldorf - Tyskland. - Fælles toldtarif - Tarifpositioner - Tarifering af netværkskort - Tarifering i den kombinerede nomenklatur. - Sag C-339/98.



Samling af Afgørelser 2000 side I-08947



Generaladvokatens forslag til afgørelse

1 Sagen drejer sig om toldtariferingen af elektroniske kredsløb, der skiftevis betegnes som netværkskort, plader eller tilpasningsenheder, der skal monteres i personlige computere (pc'er), for at disse kan bruges til at udveksle informationer eller data med andre computere - pc'er eller servere - gennem et lokalt netværk (LAN), som de alle er en del af. Jeg vil i det følgende benævne dem »netværkskort«.

2 Inden for Fællesskabet bliver varer i toldmæssig sammenhæng tariferet i overensstemmelse med den kombinerede nomenklatur (KN) (1), der er baseret på det verdensomspændende harmoniserede system (HS) (2), idet KN's og HS's positioner og sekscifrede underpositioner er identiske, og det syvende og ottende ciffer i KN er underpositioner, der er specifikke for denne. Da KN og HS betegner computere som »automatiske databehandlingsmaskiner«, vil jeg benytte samme udtryk.

3 De varer, som hovedsagen drejer sig om, blev indført i perioden 1990 til 1995. I denne periode havde pos. 8471, 8473 og 8517 i KN og HS følgende ordlyd:

- »8471 Automatiske databehandlingsmaskiner og enheder dertil; magnetiske og optiske læsere, maskiner til overførsel af data til datamedier i kodet form samt maskiner til bearbejdning af sådanne data, ikke andetsteds tariferet«

- »8473 Dele og tilbehør (undtagen beskyttelsesovertræk, transportkasser o.lign.), der udelukkende eller hovedsagelig anvendes til maskiner og apparater henhørende under pos. 8469 til 8472«

- »8517 Elektriske apparater til trådtelefoni og trådtelegrafi, herunder apparater til bærefrekvenstrådsystemer«.

4 Pos. 8471 og pos. 8473 hører ind under kapitel 84 i KN. Bestemmelse 5 B til dette kapitel bestemmer, at automatiske databehandlingsmaskiner kan foreligge som anlæg bestående af enheder, monteret i selvstændige kabinetter, og at disse enheder kan anses som en del af det komplette anlæg, men at pos. 8471 ikke omfatter maskiner, der er sammenbygget eller forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, men som udfører deres egen selvstændige arbejdsfunktion, og at disse maskiner skal tariferes i positionen for den pågældende arbejdsfunktion, eller, hvis en sådan position ikke findes, i en relevant opsamlingsposition.

5 Tvisten i denne sag drejer sig hovedsagelig om, hvorvidt netsværkskort i det relevante tidsrum skulle tariferes i pos. 8471 eller pos. 8473 i KN som enheder, dele eller tilbehør til automatiske databehandlingsmaskiner eller i pos. 8517 som maskiner, der udfører en selvstændig arbejdsfunktion, nemlig telegrafi.

6 Efter det tidspunkt, da de i hovedsagen omhandlede indførsler fandt sted, tariferede Kommissionens forordning nr. 1165/95 (3) følgende varer, der tilsyneladende svarer til de varer, der er omhandlet i denne sag, i pos. 8517 i KN:

»Adapterkort til indbygning i ledningsforbundne digitale databehandlingsmaskiner, således at disse kan udveksle data uden anvendelse af modem i et lokalt netværk (LAN).

Med et sådant kort kan en datamaskine fungere som ind- og udlæseenhed til en anden maskine eller til en centralenhed.

...«

Faktiske omstændigheder og hovedsagens gang

7 I henhold til forelæggelseskendelsen indførte det tyske selskab Peacock AG (herefter »sagsøgeren«) i perioden juli 1990 til maj 1995 store mængder af netværkskort fra USA og andre tredjelande og lod dem klarere til toldmæssig fri omsætning ved at anmelde dem under KN-underposition 8473 3000 som »elektroniske kredsløb, der udelukkende kan anvendes som dele til computere under kodenr. 8471 (kort)« (4). I 1993 modtog sagsøgeren og to af dets datterselskaber bindende tariferingsoplysninger fra de danske, nederlandske og britiske toldmyndigheder om, at sådanne netværkskort skulle tariferes i pos. 8473 i KN.

8 Hauptzollamt Paderborn (herefter »sagsøgte«) udstedte imidlertid efterfølgende ændringsafgørelser og krævede den ekstra told, der skulle have været betalt, hvis varerne var blevet tariferet i den - efter sagsøgtes mening - korrekte KN-position, nemlig 8517. Sagsøgeren anfægtede begge disse afgørelser og toldangivelserne, der var afgivet i overensstemmelse hermed. Ved afgørelse af 11. september 1995 afviste sagsøgte indsigelserne som ubegrundede og fastslog, at netværkskort skulle tariferes i position 8517. Sagsøgeren indbragte denne afgørelse for Finanzgericht Düsseldorf, der er tilbøjelig til at give selskabet medhold, men som har anmodet Domstolen om en afgørelse af følgende spørgsmål:

»Skal bestemmelse 5 B til kapitel 84 i den kombinerede nomenklatur i den affattelse, der var gældende fra 1990 til 1995, fortolkes således, at de dataoverførsler, som kan udføres med de i præmisserne nærmere beskrevne netværkskort, ikke er nogen selvstændig arbejdsfunktion, men må anses for at være databehandling, således at sådanne varer skal tariferes i pos. 8473?«

9 Den nationale ret har ikke anmodet om en afgørelse vedrørende gyldigheden af forordning nr. 1165/95, der først trådte i kraft efter det for hovedsagen relevante tidspunkt, men har givet udtryk for det synspunkt, at hvis netværkskort skal tariferes i pos. 8473, vil det heraf følge indirekte, at forordningen må være ugyldig, for så vidt som den tariferer netværkskort andetsteds.

Den større sammenhæng

10 Inden jeg går ind i de detaljerede overvejelser, der er relevante for at kunne besvare den nationale rets spørgsmål i denne sag, finder jeg det nyttigt at fastlægge den større sammenhæng, som denne tvist er en lille del af.

11 LAN er en forholdsvis ny udvikling inden for informationsteknologi. De er udviklet fra tidligere systemer, hvor eksterne terminaler, der ikke havde nogen uafhængig databehandlingskapacitet, var tilsluttet en central computer, der udførte alle databehandlingsaktiviteter. Et LAN forbinder et antal pc'er, der er i stand til at behandle data uafhængigt, med andre automatiske databehandlingsmaskiner, herunder fil-servere og større centralcomputere, og periferiudstyr, såsom printere, på en sådan måde, at data kan overføres imellem dem, og at - i hvert fald inden for »fordelte netværk« - hver automatisk databehandlingsmaskine inden for LAN i et vist omfang kan benytte de andres behandlingskapacitet. Selv om automatiske databehandlingsmaskiner kan være enten analoge eller digitale, er de typer LAN, som sagen vedrører, baseret på digitale principper, og data bliver overført digitalt. LAN er hovedsagelig begrænset til et mindre område, såsom en kontorbygning eller et kontorkompleks, selv om netværk med betegnelserne WAN (wide area networks) og MAN (metropolitan area networks), der begge anvender samme teknologi, kan dække større områder.

12 Telekommunikationsteknologien har også udviklet sig de sidste år, og nu finder overførsler gennem telefonnetværk ofte sted i digital form, selv om det ved hver ende af en taletelefoniforbindelse er nødvendigt at omdanne fra og til analog form. For at være i stand til at kommunikere over et telefonnetværk, som for eksempel via internettet eller gennem elektronisk post, har digitale automatiske databehandlingsmaskiner brug for et modem (modulator-demodulator), der omdanner signaler til og fra analog form. Med virkning fra den 1. januar 1996 blev ordlyden af pos. 8517 i KN udvidet (5) til at omfatte en henvisning til telekommunikationsapparater for digitalnetsystemer.

13 Udviklingen af LAN og den sammenfaldende teknologi, der anvendes ved overførsel af computerdata og telefoni, har ført til en usikkerhed med hensyn til, hvor grænsen går mellem de to systemer. Denne grænse er tydeligvis vigtig for så vidt angår toldtariferingen, der igen er af stor økonomisk betydning, da tolden, der blev pålagt varer ved indførsel i Fællesskabet, i de år, der er relevante for denne sag, generelt var højere for de varer, der blev tariferet i pos. 8517, end for de varer, der blev tariferet i pos. 8471 og 8473.

14 Graden af usikkerhed på dette område fremgår af følgende eksempler, hvoraf der kunne nævnes flere.

15 Toldmyndighederne i USA tariferede indtil 1992 LAN-udstyr i pos. 8517 i HS og derefter i pos. 8471. Som et resultat af forhandlingerne vedrørende North American Free Trade Association (NAFTA) fulgte Canada trop i 1995. I begyndelsen af halvfemserne meddelte toldmyndighederne i forskellige EF-medlemsstater modstridende bindende tariferingsoplysninger, idet LAN-udstyr blev tariferet i henholdsvis pos. 8471, 8473 og 8517. Da Toldkodeksudvalget (6) skulle behandle forslaget til forordning nr. 1165/95, blev der ikke afgivet en udtalelse vedrørende tariferingen af netværkskort, tilsyneladende fordi der ikke kunne opnås det krævede flertal.

Andre retssager

16 Den foreliggende sag er én af et betragteligt antal sager, hvori dømmende myndigheder og lignende myndigheder er blevet anmodet om at træffe afgørelser.

17 Beslægtede sager verserer f.eks. i øjeblikket for Domstolen og Retten i Første Instans. I sag C-463/98, Cabletron mod Revenue Commissioners, har de irske Appeal Commissioners anmodet om en præjudiciel afgørelse om tarifering af forskelligt LAN-udstyr, herunder netværkskort, og om gyldigheden af forordning nr. 1638/94 (7) og nr. 1165/95. I sagerne T-133/98 og T-134/98, Hewlett Packard France mod Kommissionen, der er indbragt for Retten i Første Instans, har sagsøgeren nedlagt påstand om annullation af Kommissionens beslutning, der omstøder bindende tariferingsoplysninger, hvorefter kontakter og kort, der skal gøre flere computere inden for et LAN i stand til at dele kontrollen af en eller flere printere, skal tariferes i pos. 8471. Disse sager er blevet udsat, indtil der er afsagt dom i nærværende sag eller i Cabletron-sagen.

18 En række sager i Tyskland verserer eller er blevet afgjort, og der er tilsyneladende andre sager, der verserer i Frankrig. Den nationale domstol oplyser, at tilsvarende sager verserer for den og for Bundesfinanzhof. Kommissionen har i sine bemærkninger anført, at Finanzgericht Baden-Württemberg og Bundesfinanzhof tidligere har tariferet netværkskort og lignende netværksbeslægtede apparater i pos. 8517. Under retsmødet oplyste den nederlandske regering, at der også verserer sager ved de nederlandske domstole.

WCO og WTO

19 Det er måske af endnu større betydning, at uenigheden om den korrekte tarifering af LAN-udstyr, herunder netværkskort, er blevet drøftet inden for rammerne af Verdenstoldorganisationen (WCO) og Verdenshandelsorganisationen (WTO).

20 WCO, tidligere kendt som Toldsamarbejdsrådet, er det internationale organ, i hvis regi HS er dannet. Til WCO hører også Udvalget for Det Harmoniserede System (herefter »HS-udvalget«), hvori Fællesskabet er repræsenteret som part i HS-konventionen. HS-udvalget har blandt andet til opgave at foreslå ændringer af HS og udarbejde forklarende bemærkninger hertil, tariferingsudtalelser og anden vejledning vedrørende fortolkningen samt rekommandationer med henblik på at sikre en ensartet fortolkning og anvendelse af HS (8). Disse forklarende bemærkninger, tariferingsudtalelser, vejledninger og rekommandationer bliver automatisk betragtet som godkendt af WCO-Rådet, medmindre en kontraherende part anmoder om en fornyet behandling (9). Selv om de ikke har bindende virkning, bliver de normalt tillagt juridisk vægt (10).

21 I april 1997 besluttede HS-udvalget med skiftende flertal, som følge af spørgsmål, der var rejst i 1996, at tarifere kommunikationsstyreenheder eller routers, gruppekontrolenheder, multi-tilgangssystemer og optiske fiberomformere - altsammen LAN-udstyr - i pos. 8471. I november 1998, efter at Fællesskabet havde taget forbehold, stadfæstede udvalget disse tariferinger. Under det samme møde tariferede udvalget Ethernet Adapter Cards, der er samme slags produkt som det, denne sag vedrører, i pos. 8471 med et flertal på 25 mod 13 (3 undlod at stemme) efter en diskussion af forskellen mellem pos. 8517 og pos. 8471.

22 Den 26. januar 1999 tog Fællesskabet endnu et forbehold og anmodede om, at alle disse tariferinger skulle henvises til WCO-Rådet, og som følge heraf skulle HS-udvalget i oktober 1999 behandle dem påny. Fra brevvekslingen i den henseende, der er blevet fremlagt for Domstolen, fremgår det, at Kommissionen og WCO begge er interesserede i endeligt at fastsætte afgrænsningen mellem telekommunikation og databehandlingsudstyr inden for rammerne af HS-udvalget.

23 Medens WCO er ansvarlig for toldtariferingsspørgsmål, har den ingen indflydelse på de anvendte satser, som forhandles inden for rammerne af WTO (hvor tvister i forbindelse hermed også bilægges).

24 I løbet af forhandlingerne inden for rammerne af Uruguay-runden, der i 1994 førte til den reviderede almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (»GATT 1994«) og oprettelsen af WTO, »bandt« Fællesskabet sine satser (dvs. forpligtede sig til ikke at hæve dem over for de andre kontraherende parter) for bl.a. pos. 8471, 8473 og 8517. Efter den ovenfor beskrevne periode præget af usikkerhed (11) vedtog Kommissionen forordning nr. 1638/94 og nr. 1165/95, hvorefter visse former for LAN-udstyr, herunder netværkskort, endeligt blev tariferet i pos. 8517 og derved pålagt en højere told, end hvis de var blevet tariferet i pos. 8471 eller 8473, hvilket USA betragtede som svarende til en ændring i toldbehandlingen og indbragte sagen, med støtte fra Indien, Japan, Korea og Singapore, for et af WTO-tvistbilæggelsesorganets paneler. USA anførte ikke, at Fællesskabet havde tariferet de pågældende genstande forkert, men at Fællesskabet ved at tarifere varer, der tidligere var blevet tariferet i pos. 8471 og 8473, i pos. 8517 havde overtrådt sin forpligtelse til ikke at hæve sine bundne toldsatser på sådanne varer og dermed havde krænket USA's berettigede forventninger i den henseende.

25 Af netop den grund gav WTO-panelet den 5. februar 1998 USA medhold, selv om det på andre punkter støttede Fællesskabet. Afgørelsen blev dog omstødt den 5. juni 1998 af WTO's appelinstans primært med den begrundelse, at panelet fejlagtigt havde formodet, at GATT 1994 kunne fortolkes i lyset af en enkelt parts »berettigede forventninger« fremfor i lyset af alle parternes fælles hensigt (12).

26 Selv om parterne i sagen, WTO-panelet og appelinstansen gjorde sig umage med at understrege, at sagen vedrørte toldsatser og ikke tariferinger, er det tydeligt, at trådene er viklet ind i hinanden. Hovedformålet med tariferingen, ud over det statistiske, er at pålægge forskellige varer forskellig told, og hovedårsagen til tariferingstvister er modstridende interesser, idet handlende og udførende lande ønsker lave toldsatser, og indførende landes skattemyndigheder ønsker høje toldsatser. Desuden viste det sig praktisk talt umuligt for begge WTO-organer at træffe en afgørelse uden at beskæftige sig med tariferingen, og under alle omstændigheder er denne tvists tilstedeværelse egnet til at vise det mulige omfang af efterdønningerne af spørgsmålet, som Domstolen skal afgøre i denne sag.

ITA

27 Endelig bør aftalen om handelen med informationsteknologi (herefter »ITA«) nævnes (13).

28 ITA blev indgået i Singapore den 13. december 1996 og trådte i kraft i 1997, og deltagerne, herunder Fællesskabet tegner sig for cirka 90% af verdenshandelen med informationsteknologiprodukter. I henhold til denne aftale skal al told på informationsteknologiprodukter mellem deltagerne være fjernet senest den 1. januar 2000 med gradvise nedsættelser af tolden i 1997, 1998 og 1999. ITA vedrører på den ene side pos. 8471 i HS og dens underpositioner, underposition 8473 30 (dele og tilbehør til maskiner henhørende under pos. 8471) og pos. 8517 og dens underpositioner (14) og på den anden side »Network equipment: local area network (LAN) og wide area network (WAN) apparatus, including those products dedicated for use solely or principally to permit the interconnection of automatic dataprocessing machines and units thereof for a network that is used primarily for the sharing of resources such as central processor units, data storage devices and input or output - including adapters, hubs, in-line repeaters, converters, concentrators, bridges and routers and printed circuit assemblies for physical incorporation into automatic data-processing machines and units thereof«, når disse er tariferet i HS (15).

29 Sådant netværksudstyr henhører i henhold til EF-ITA Schedule CXL, der er indeholdt i ITA, under pos. 8471 og pos. 8517 i HS. I et svar på et spørgsmål fra Domstolen har Kommissionen dog udtalt, at disse positioner udelukkende er givet til orientering og ikke er bindende.

30 Endelig er det i denne forbindelse bemærkelsesværdigt, at de kontraherende parter i punkt 5 i bilaget til ITA har aftalt følgende: »Deltagerne mødes så hyppigt, som det er nødvendigt ... for at vurdere, om der er uoverensstemmelser mellem dem med hensyn til tarifering af informationsteknologiprodukter ... Deltagerne er enige om det fælles mål, som er om fornødent at nå til en fælles tarifering for disse varer i den bestående HS-nomenklatur under hensyntagen til fortolkningerne og afgørelserne fra WCO. I alle tilfælde, hvor der fortsat består uoverensstemmelse med hensyn til tarifering, overvejer deltagerne, hvorvidt der bør rettes et fælles forslag til WCO om ajourføring af den bestående HS-nomenklatur eller om løsning af problemet ved en fortolkning af HS-nomenklaturen.«

Den foreliggende sag i den større sammenhæng

31 Det er oplagt, at der er vidtspændende modstridende synspunkter for så vidt angår den korrekte tarifering af LAN-udstyr i almindelighed, som de i denne sag omhandlede netværkskort er et eksempel på. Meningsforskellene stammer i hvert fald fra begyndelsen af halvfemserne, dog synes en løsning nu at være inden for rækkevidde.

32 For det første er der åbenbart drøftelser på vej inden for WCO`s HS-udvalg for at definere afgrænsningen mellem telekommunikation og databehandlingsfunktioner og inden for rammerne af ITA for at blive enige om den korrekte tarifering af LAN-udstyr.

33 Desuden skal toldsatserne for varer i pos. 8471, 8473 og 8517 afskaffes senest den 1. januar 2000 i henhold til ITA (16), og det er usandsynligt, at Domstolen vil blive belastet med anmodninger om afgørelser vedrørende den korrekte tarifering af computernetværksudstyr indført efter denne dato (i hvert fald i de tilfælde, hvor de udførende lande er deltagere i ITA, og så længe aftalen er gældende for Fællesskabet).

34 Denne sag vedrører imidlertid toldtariferingen af varer, der er indført i perioden 1990 til 1995 på et tidspunkt, hvor den af sagsøgte afkrævede toldsats for varer i pos. 8517 (tilsyneladende 7,5%, svarende til toldsatsen i henhold til forordning nr. 1165/95) var omkring 2,5 til 4 procentpoint højere end de forskellige satser, der ville være blevet pålagt varerne, hvis de var blevet tariferet i pos. 8471 eller 8473. Desuden fandt disse indførsler sted før vedtagelsen af forordning nr. 1165/95, der tariferer netværkskort i pos. 8517, før revideringen af HS og KN i 1996, før WCO's tariferingsudtalelser og før WTO's afgørelser i 1997 og 1998.

35 Domstolen skal også besvare tilsvarende spørgsmål i Cabletron-sagen, der vedrører et større udvalg af LAN-udstyr, der er indført over en periode, der strækker sig fra 1993 og frem og således også omfatter disse begivenheder. For ikke at foregribe afgørelsen af disse spørgsmål, der også omfatter spørgsmålet om gyldigheden af forordning nr. 1638/94 og nr. 1165/95, vil jeg derfor begrænse mine betragtninger til produktet og det særlige tidsrum, som denne sag vedrører.

36 Jeg fortsætter således på det grundlag, at behandlingen af denne sag begrænses til at omhandle det særlige produkt og tidspunkt, som hovedsagen vedrører, selv om det naturligvis ikke vil være muligt fuldstændigt at undlade de bredere betragtninger. Jeg vil især ikke behandle den retlige status af forordning nr. 1165/95, idet det vil være mere hensigtsmæssigt at behandle denne i forbindelse med Cabletron-sagen.

37 Endvidere bør det indgå i betragtningerne, at Domstolen er en domstol for fællesskabsretten. Blandt dens opgaver hører tydeligvis den retlige fortolkning af begreberne i KN. Den er ikke et teknisk organ, der har kompetence til at afgøre tvister, der udelukkende vedrører tekniske spørgsmål, og den bør heller ikke på nogen måde gribe ind i forløbet af tekniske forhandlinger vedrørende indholdet af forskellige positioner i HS, hvor personer med den rette ekspertviden vil forsøge at opnå international enighed omkring et tydeligvis ømtåleligt og meget teknisk spørgsmål. Et sådant forløb kan føre til ændringer, der klargør ordlyden af HS, og er den bedst egnede metode til at opnå en langsigtet løsning af de berørte meningsforskelle. Domstolen kan dog bidrage ved at udtale sig om, hvorledes et givent begreb i KN skal fortolkes på et givent tidspunkt i henhold til fællesskabsretten.

38 Med disse forbehold vil jeg indlede mine betragtninger om denne sag.

Beskrivelse af netværkskort

39 Inden behandlingen af de enkelte kriterier for fortolkningen af KN og de indlæg, der er indgået til Domstolen herom, vil det være nyttigt med en mere fuldstændig forklaring af, hvorledes et netværkskort fungerer. Den nationale domstol har tilvejebragt en detaljeret beskrivelse, idet den har anmodet en sagkyndig om en rapport om, hvorledes sådanne netværkskort omdanner data og sikrer kommunikation over afstande.

40 Det fremgår af forklaringerne fra den nationale ret, at alle kommunikationsprocesser inden for et LAN referer til den samme model, fastsat i ISO-standarden (17) IS 7498. Modellen består af syv lag, hvor det øverste lag anvendes til databehandling på et slutsystem - en server eller pc - og det nederste anvender overførselsmediet, kablet. Data overføres ved sendesystemet nedefter gennem de forskellige lag, indtil de når det nederste lag, der formaterer data i »datarammer« og oversender disse til det nederste lag i det modtagende system, som herefter gentager overførslen i omvendt rækkefølge. Netværkskort svarer til de to laveste lag i modellen. Data forbliver under denne proces uændret i binær form, selv om andre data, der angiver adresser for kilde og modtager samt andre lignende elementer, kan tilsættes datarammerne, og det kan alt afhængig af, hvilken teknologi der anvendes, være nødvendigt, fremfor bestemte spændinger, at angive de binære værdier og omdanne signalerne til en stigende (1) eller faldende (0) spænding (dette svarer dog ikke til den modulation og demodulation, der foretages af modemer). Den standard, der anvendes ved kommunikation over et LAN, er standarden IEEE (18) 802. Eksterne transceivere eller repeatere kan bruges over afstande på op til 4 000 meter inden for en bygning eller et bygningskompleks; ellers kan der opnås afstande på 185 meter. Datarammerne sendes gennem netværket, således at de kan nå alle andre slutsystemer inden for LAN, men de bliver kun accepteret af dem, de er adresseret til (19).

Regler for fortolkningen af KN

41 I de indledende bestemmelser til KN og HS fremgår det, at fortolkningen af disse skal følge seks generelle regler. Af den første fremgår det, at »... tariferingen skal ske med hjemmel i positionsteksterne og de til afsnit og kapitler knyttede bestemmelser samt, for så vidt de ikke strider mod de nævnte tekster og bestemmelser, efter nedenstående regler«.

42 Af disse »nedenstående regler« forekommer regel 2, 3 b), 4 og 5 ikke at være anvendelige på denne sag; regel 6 vedrører tarifering i en underposition, medens det i denne sag drejer sig om tarifering i den korrekte position. Af regel 3 a) fremgår dog, at hvor varer kan henføres under to eller flere positioner, skal den position, der har den mest specificerede varebeskrivelse, foretrækkes, og hvor dette ikke er muligt, skal varerne i henhold til regel 3 c) henføres under den position, som har det højeste nummer blandt de positioner, der i lige grad kan komme i betragtning. De to sidstnævnte regler kan synes relevante, men som det fremgår nedenfor, mener jeg ikke, at de spiller ind i den foreliggende sag.

43 Efter Domstolens faste praksis følger det desuden af såvel retssikkerheds- som kontroltekniske hensyn, at det afgørende kriterium ved tarifering af varer er disses objektive karakteristika og egenskaber, som beskrevet i den enkelte position i KN og de supplerende bestemmelser til dennes afsnit og kapitler. Ligeledes er de supplerende bestemmelser til kapitlerne ligesom de forklarende bemærkninger til HS vigtige hjælpemidler til at sikre en ensartet anvendelse af toldtariffen, hvorfor de kan betragtes som gyldige midler til dens fortolkning (20).

44 Ordlyden af pos. 8471, 8473 og 8517 er angivet ovenfor (21).

45 Kapitel 84 og 85, hvorunder disse positioner henhører, falder ind under Afsnit XVI, og af bestemmelse 2 hertil fremgår, for så vidt angår de relevante positioner, at dele til maskiner, der er særlig nævnt i en af positionerne i kapitel 84 eller 85 - med andre ord, hvis der er en særlig position for dem, som f.eks. pos. 8473 - tariferes i den pågældende position [bestemmelse 2a)]; ellers hvis de udelukkende eller hovedsagelig anvendes til en bestemt slags maskine, tariferes de i den samme position som de pågældende maskiner [bestemmelse 2b)]; og alle andre dele tariferes i opsamlingspositionen i det relevante kapitel [punkt 2c)].

46 I henhold til bestemmelse 3 tariferes kombinerede maskiner, der består af to eller flere maskiner, der er sammenbygget til en enhed, samt andre maskiner, der er indrettet til at udføre to eller flere funktioner (komplementære eller alternative) efter hovedfunktionen, og efter bestemmelse 4 tariferes en maskine, der består af særskilte enheder, som er bestemt til sammen at udføre en klart defineret funktion, som er beskrevet i en af positionerne i kapitel 84 eller kapitel 85, i den position, som omfatter den funktion.

47 Bestemmelse 5 har følgende ordlyd:

»5. Ved betegnelsen 'maskiner' forstås i foranstående punkter alle maskiner, apparater, redskaber, udstyr og tilbehør, der er nævnt i kapitel 84 eller 85.«

48 Kapitel 84 har overskriften »Atomreaktorer; kedler; maskiner og apparater samt mekaniske redskaber; dele dertil« - det forekommer usandsynligt at finde computere under en sådan position, men det er ikke desto mindre her, at de findes. Bestemmelse 5 til dette kapitel, hvis del B er blevet refereret ovenfor (22), har, for så vidt som den vedrører digitale automatiske databehandlingsmaskiner, følgende ordlyd:

»A. Som 'automatiske databehandlingsmaskiner' henhørende under pos. 8471 betragtes:

a) digitalmaskiner, som

1) kan lagre et eller flere behandlingsprogrammer samt mindst de data, der umiddelbart er nødvendige for udførelsen af programmerne

2) frit kan programmeres i overensstemmelse med brugerens krav

3) kan udføre aritmetiske regneoperationer, som er fastsat af brugeren

4) uden menneskelig indgriben kan udføre et behandlingsprogram, som de skal kunne ændre ved logisk beslutning under kørslen

...

B. »Automatiske databehandlingsmaskiner kan foreligge som anlæg bestående af et varierende antal enheder, monteret i selvstændige kabinetter. En enhed skal anses som en del af det komplette anlæg, såfremt den opfylder alle de følgende betingelser:

a) Den kan tilsluttes centralenheden enten direkte eller gennem en eller flere andre enheder.

b) Den er specielt konstrueret som en del til et sådant anlæg; den skal således især (bortset fra strømforsyningsenheder) kunne modtage eller levere data i en form (kode eller signaler), som kan anvendes af anlægget.

Såfremt sådanne enheder foreligger særskilt, tariferes de også i pos. 8471.

Pos. 8471 omfatter ikke maskiner, der er sammenbygget eller forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, men som udfører deres egen selvstændige arbejdsfunktion. Disse maskiner skal tariferes i positionen for den pågældende arbejdsfunktion, eller, hvis en sådan position ikke findes, i en relevant opsamlingsposition.«

49 Ingen af bestemmelserne til kapitel 85 vedrører pos. 8517.

50 I punkt I vedrørende pos. 8471 i de forklarende bemærkninger til HS defineres databehandling som »behandling af informationer af enhver art i forud fastlagte, logiske rækkefølger med henblik på anvendelse til et eller flere specielle formål«, og det fastslås, at automatiske databehandlingsmaskiner »kan foreligge som en enkelt enhed med samtlige for databehandlingen nødvendige elementer sammenbygget i et fælles kabinet, eller de kan foreligge som et anlæg bestående af et varierende antal særskilte enheder«. Positionen omfatter endvidere særskilt foreliggende enheder af automatiske databehandlingsanlæg. Positionen omfatter derimod ikke »maskiner, instrumenter eller apparater«, hvori indgår eller som er forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, og som udfører en bestemt funktion.

51 Bemærkningernes punkt I A bestemmer bl.a.:

»Digitale databehandlingsmaskiner forekommer almindeligvis som et antal enheder monteret i selvstændige kabinetter, som er indbyrdes forbundet [...]. Enhederne danner herved et 'databehandlingsanlæg'.

Et komplet digitalanlæg skal mindst bestå af:

1) en central enhed, som almindeligvis indeholder hovedlageret, regneelementerne, de logiske elementer og kontrolanordningerne; i visse tilfælde foreligger disse elementer dog som særskilte enheder.

2) en indlæseenhed, som modtager inddata og omsætter dem til signaler, som kan behandles af maskinen.

3) en udlæseenhed, som omsætter de af maskinen producerede signaler til forståelig form (trykt tekst, diagrammer, visninger osv.) eller til kodede data til senere anvendelse (yderligere behandling, kontrollering osv.).

To af disse enheder (f.eks. indlæse- og udlæseenhederne) kan være sammenbygget til en enkelt enhed.

De omhandlede anlæg kan omfatte dataterminaler til fjernindlæsning eller fjernudlæsning af data.

Anlæggene kan foruden indlæse- og udlæseenheder omfatte ydre enheder, som forøger anlæggenes kapacitet, f.eks. ved at udvide en eller flere af centralenhedens funktioner (se nedenstående afsnit D).«

Det hedder videre i samme punkt:

»Komponenter i form af måle- og kontrolinstrumenter, som gennem andre anordninger, f.eks. signalomsættere, kan forbindes direkte med en databehandlingsmaskine, anses ikke som værende af en type, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i automatiske databehandlingsanlæg. Sådanne komponenter tariferes i deres egne respektive positioner.«

52 Bemærkningernes punkt I D til pos. 8471 vedrører særskilt foreliggende enheder. Der bestemmes bl.a.:

»Foruden centralenheder og indlæse- og udlæseenheder kan nævnes følgende eksempler på sådanne enheder:

1) Ekstra indlæse- og udlæseenheder ...

...

4) Styre- og tilslutningsenheder (adapterenheder), som f.eks. udgør forbindelsen fra centralenheden til andre digitalmaskiner eller til grupper af indlæse- og udlæseenheder, der kan være enheder med dataskærm, fjernbetjeningsterminaler osv.

Denne gruppe omfatter kanalforbindelsesadaptere, som anvendes til at forbinde de to digitalanlæg med hinanden.

5) Signalomsættere, som ved indlæsning sætter maskinen i stand til at forstå et udefra kommende signal, medens de ved udlæsning omsætter de producerede signaler til signaler, som kan anvendes uden for maskinen.

...«

53 Bemærkningerne til denne position undtager dog udtrykkeligt modemer, der modulerer data fra en automatisk databehandlingsmaskine - i en form egnet til overførsel gennem et telefonnetværk - og gendanner dem i digital form, og disse skal tariferes i position 8517 (23).

54 Bemærkningerne til pos. 8473 beskriver det tilbehør, der betragtes som »udskiftelige dele eller anordninger bestemt til at øge en maskines anvendelsesmuligheder eller gøre den egnet til specielle funktioner«. Det eneste eksempel, der er relevant i forhold til automatiske databehandlingsmaskiner, er disketter til rensning af diskettestationer.

55 For så vidt angår pos. 8517 bestemmer de forklarende bemærkninger til HS følgende: »Elektriske apparater til trådtelefoni og trådtelegrafi omfatter apparater, der overfører tale eller andre lyde (eventuelt symboler eller tegn, der repræsenterer skrevne meddelelser, billeder eller andre data), fra ét punkt til et andet ved modulation af en elektrisk strøm eller en optisk bølge, som løber i et metallisk eller dielektrisk (kobber, optiske fibre eller en kombination heraf mv.) kredsløb, der forbinder senderen med modtageren.«

Analyse

56 Selv om den nationale domstol udtrykkelig har anmodet om en fortolkning af bestemmelse 5 B til kapitel 84 i KN for så vidt angår pos. 8473, drejer spørgsmålet sig i virkeligheden om, hvilken position der på det for sagen relevante tidspunkt var den korrekte at tarifere netværkskort i. For at være i stand til at give en brugbar besvarelse kan det derfor være nyttigt i forbindelse med besvarelsen af dette spørgsmål at undersøge samtlige relevante positioner og bemærkninger og sammenligne pos. 8473 ikke blot med pos. 8517, men også med pos. 8471.

57 Først vil jeg undersøge betydningen af sondringen mellem databehandlings- og telekommunikationsteknikker, derefter definitionen af en maskine, der udfører en egen selvstændig arbejdsfunktion, som omhandlet i bestemmelse 5 B, og endelig sondringen mellem enheder, dele og tilbehør til en automatisk databehandlingsmaskine.

Betydningen af sondringen mellem databehandling og telekommunikation

58 Både for den nationale domstol og her er spørgsmålet, hvorvidt netværkskort skal betragtes som databehandlings- eller telekommunikationsudstyr, blevet rejst og drøftet indgående.

59 Sagsøgeren har for den nationale domstol gjort gældende, at netværkskort ikke anvender telekommunikationsteknologi, der benytter sig af forvandling, forstærkning og modulation ved hjælp af et overdragende element, hvortil kræves en strømførende ledning. De fungerer på samme måde som andet computerudstyr (output såvel som input), som f.eks. tastatur eller dataskærm. Data bliver ikke moduleret eller demoduleret, hvilket er et grundlæggende kendetegn ved telekommunikationsteknologi, men de bliver overført i uændret form - bortset fra de tilføjede kontroldata - ved hjælp af netværkskort, der styres af automatiske databehandlingsmaskiner.

60 Sagsøgeren har i sine bemærkninger til Domstolen anført, at udveksling af data mellem forskellige niveauer, formatering i datarammer og dataoverførsel gennem kabler svarer til definitionen af databehandling i de forklarende bemærkninger til HS som »en behandling af informationer af enhver art i forud fastlagte, logiske rækkefølger med henblik på anvendelse til et [... specielt] formål«. Hvorvidt en sådan behandling eller bearbejdelse også indeholder en overførsel er uden betydning, da overførsel inden for et LAN er en væsentlig del af databehandlingen, der foretages af LAN og af den automatiske databehandlingsmaskine, og en sådan overførsel er direkte sammenlignelig med overførsel mellem forskellige enheder (tastatur, dataskærm, printer, centralenheden) af en automatisk databehandlingsmaskine, hvor ISO-standarden IS 7498 også finder anvendelse, og hvor omdannelsen til datarammer også finder sted (24). Bestemmelse 5 B b) til kapitel 84 i KN bestemmer, at en automatisk databehandlingsmaskine skal kunne »modtage eller levere data i en form (kode eller signaler), som kan anvendes af anlægget«. Netværkskort udøver således ingen anden funktion end databehandling. Den omstændighed, at kommunikation kan finde sted over en afstand på op til 4 000 meter, skyldes brugen af hjælpeudstyr som f.eks. repeaters. I overensstemmelse med Techex-dommen (25) er det objektive egenskaber og kendetegn ved den pågældende enhed, der er afgørende, og ikke netværket som helhed. Under retsmødet har sagsøgeren understreget, at et væsentligt kendetegn ved telefonisk og telegrafisk kommunikation er oprettelsen af en forbindelse, der kun er etableret, så længe som kommmunikationen varer, mellem de enkelte involverede sende- og modtagestationer, hvorimod alle stationer i et LAN er i forbindelse med hinanden uafbrudt, hvad enten de sender data eller ej, og hvad enten de data, de modtager, er adresseret til dem eller ej.

61 Sagsøgte har for den nationale ret understreget, at standard IEEE 802 vedrører telegrafisk overførsel over en afstand på op til 4 000 meter snarere end de 25-30 meter, som er mulig med en forbindelse mellem computerinterfaces. Netværkskort er telegrafiinterfaces, der forbinder netværket til computeren, og styres af netværket. Kablerne til overførslen er telegrafikabler og ikke kabler til databehandling.

62 Kommissionen har anført, at netværkskort udfører en egen selvstændig arbejdsfunktion, der er forskellig fra databehandling. De op- og nedstigende overførsler gennem de forskellige lag i et LAN ændrer form og format, men ikke indhold; der er således tale om signaloverførsel og ikke databehandling. Ved overførsel mellem computere (hovedsagelig pulskode-modulation) anvendes i øvrigt telekommunikationsteknikker, og tariferingen bør således ske i pos. 8517. Hvis der ses bort fra pos. 8517, vil det kun være opsamlingspositionen pos. 8543, der er egnet, da kortene stadig udfører en anden selvstændig arbejdsfunktion end databehandling.

63 Den nederlandske regering har anført, at netværkskort er en del af LAN - som den tilsyneladende betragter som en selvstændig enhed, adskilt fra de maskiner, den forbinder - snarere end en del af de automatiske databehandlingsmaskiner, hvori netværkskortene er installeret. Dens ræsonnement er, at et LAN ikke behandler data, men overfører dem, hvilket fører til, at netværkskort sammen med LAN skal tariferes som telekommunikationsudstyr i pos. 8517.

64 En stor del af denne argumentation vedrører forskellen mellem databehandling og telekommunikation i almindelighed, der ofte betragtes under et i forbindelse med et LAN. Efter min mening går den ud over, hvad der er nødvendigt for at afgøre den foreliggende sag. Sagen drejer sig udelukkende om tarifering af netværkskort; denne tarifering skal finde sted på baggrund af netværkskortenes objektive kendetegn og egenskaber, undersøgt i lyset af de relevante positioner og bemærkninger (26). På trods af den nederlandske regerings indlæg under retsmødet er LAN-udstyr ikke anerkendt som en kategori i KN, hvad enten netværkskort er dækket af dette koncept eller ej. Det er således hverken nødvendigt eller klogt, især i betragtning af de mere omfattende problemstillinger, der er blevet rejst i Cabletron-sagen (27), at udarbejde en generel definition af forskellen mellem databehandling og telekommunikation til brug for denne sag. Der er efter min overbevisning en nemmere løsning, der stadig i behørig grad tager hensyn til ovennævnte argumenter, og som vil være relevant, når man tager netværkskortenes funktion i betragtning.

65 Af afgørende betydning, hvilket den nationale domstol har anerkendt, er fortolkningen af bestemmelse 5 B til kapitel 84 i KN. Jeg skal derfor først undersøge, hvorvidt netværkskort er »maskiner, der er sammenbygget eller forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, men som udfører deres egen selvstændige arbejdsfunktion« som omhandlet i denne bestemmelse. Hvis det er tilfældet, skal der tages stilling til, hvilken position der passer til den pågældende funktion, og i modsat fald skal der tages stilling til, hvilket forhold de i realiteten har til en automatisk databehandlingsmaskine.

Maskiner, som udfører deres egen selvstændige arbejdsfunktion

- Maskiner

66 Kommissionen har på grundlag af bestemmelse 5 til afsnit XVI (28) påstået, at et netværkskort skal betragtes som en »maskine«, da det kun kan tariferes i kapitel 84 eller 85. Under retsmødet afviste sagsøgeren dette argument som besnærende og i strid med forståelsen af ordet efter almindelig sund fornuft, hvilket jeg er tilbøjelig til at være enig i.

67 For det første skal der gøres opmærksom på, at bestemmelse 5 til afsnit XVI ikke henviser til varer, som kun kan tariferes i kapitel 84 eller 85, men til »alle maskiner, apparater, redskaber, udstyr og tilbehør, der er nævnt i kapitel 84 eller 85«. Netværkskort er ikke »nævnt« her (29).

68 Rent bortset fra en sådan ordret udlægning vil en vurdering af bestemmelsen i dens sammenhæng tale imod Kommissionens fortolkning.

69 Bestemmelse 5 er den sidste bestemmelse til afsnit XVI (30), og den følger tre andre bestemmelser, der vedrører tarifering af henholdsvis dele til maskiner, kombinerede maskiner og maskiner, der består af individuelle enheder. I den engelske version indledes bestemmelsen således: »For the purpose of these notes ...« (31). I sammenhæng med de foranstående bestemmelser har den et åbenbart formål, men jeg tror ikke, at det var hensigten, at den også skulle finde anvendelse på fortolkningen af bestemmelse 5 B til kapitel 84, hvorfra den er adskilt. Det fremgår også tydeligt af den franske version (den anden autentiske sprogversion af HS), at definitionen af en maskine vedrører de foranstående bemærkninger, og dette følges i de fleste af de resterende fællesskabssprogversioner af KN. Den tyske version henviser udtrykkeligt til bemærkningerne til afsnit XVI.

70 Selv den engelske version er ikke i stand til at udvide definitionen til også at omfatte bestemmelse 5 B til kapitel 84. Hvis »maskine« i den sidstnævnte sammenhæng kun vedrørte varer nævnt i positioner i kapitel 84 og 85, hvilket må være tilfældet med bestemmelse 5 til afsnit XVI, så ville bestemmelse 5 B ikke udelukke apparater som f.eks. måle- og kontrolinstrumenter (kapitel 90), der er forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, som det begrebsmæssigt ville være absurd ikke at udelukke, og som er udtrykkeligt nævnt som undtaget i de forklarende bemærkninger til HS. Derudover henviser bestemmelserne til kapitel 84 [bestemmelse 1 b) i særdeleshed] udtrykkeligt til »maskiner« henhørende under kapitel 69, hvilket taler stærkt imod brugen af den mere formelle definition i sammenhæng med bestemmelserne til kapitlerne. Endelig er de forklarende bemærkninger til HS (32) formuleret således, at udelukkelsen vedrører »maskiner, instrumenter eller apparater« og ikke »varer tariferet i kapitel 84 og 85«.

71 Udtrykket »maskiner, der er sammenbygget eller forbundet med« en automatisk databehandlingsmaskine, bør således i bestemmelse 5 B til kapitel 84, efter min mening, fortolkes i henhold til dets almindelige betydning og ikke i overensstemmelse med bestemmelse 5 til afsnit XVI. Denne almindelige betydning indeholder i hvert fald, vil jeg mene, tilstedeværelsen af bevægende, bevægelige, flytbare eller udskiftelige dele eller, med andre ord, nogle mekaniske dele. På det grundlag er jeg overbevist om, at udtrykket ikke omfatter elementer som f.eks. netværkskort.

72 Det pågældende afsnit i bestemmelse 5 B har efter min mening snarere til formål at udelukke alle maskiner i ordets almindelige betydning, der er sammenbygget med en automatisk databehandlingsmaskine (hvilket i hvert fald ikke er tilfældet med netværkskort), eller som virker selvstændigt, men på en eller anden måde er forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, fra at blive tariferet i pos 8471 uden hensyn til, hvor de tariferes i KN.

- Selvstændig arbejdsfunktion

73 Dette bringer mig, uafhængig af spørgsmålet vedrørende definitionen af en »maskine«, til problematikken vedrørende »selvstændig arbejdsfunktion«. Jeg mener ikke, at de standarder, der bruges inden for LAN-teknologien, eller den afstand, der dækkes af et LAN, er afgørende faktorer; kriteriet er udtrykkeligt den arbejdsfunktion, der udføres, og ikke de tekniske midler, der anvendes ved udførelsen af denne.

74 For så vidt angår maskiner, der er sammenbygget med en automatisk databehandlingsmaskine, vedrører henvisningen til en selvstændig arbejdsfunktion formentlig maskiner, der anvender en automatisk databehandlingsmaskine til at hjælpe dem med at udføre en anden opgave end databehandling. Man kunne f.eks. tænke på et automatiseret industrielt samlebånd. Ligeledes er jeg tilbøjelig til at mene, at en maskine, der er forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, er bestemt til og i stand til at udføre en selvstændig arbejdsfunktion, men at der kan opnås visse fordele, hvis den forbindes med en automatisk databehandlingsmaskine. Et godt eksempel herpå er givet i de forklarende bemærkninger til HS - måleinstrumenter, som gennem en signalomsætter er forbundet til en automatisk databehandlingsmaskine, formentlig for at gøre det muligt for den automatiske databehandlingsmaskine at forarbejde måledata, og måske således være i stand til at give tilbagemelding om, hvilke målinger der skal foretages. Der findes mange eksempler i industrien og andre steder (33) på en sådan computerassisteret teknologi.

75 Det fælles kriterium for disse eksempler - som efter min overbevisning følger af en normal læsning af det sidste afsnit i bestemmelse 5 B - er, at den type maskine, som er udelukket fra pos. 8471, er en selvstændig enhed, som udfører en særlig opgave, som ligeledes - om end noget langsommere - kunne udføres uden en automatisk databehandlingsmaskine, eller som under alle omstændigheder fuldstændig adskiller sig fra databehandling.

76 Dette er ikke tilfældet med netværkskort. Der er ikke nogen særlig funktion, som de kan udføre uden en automatisk databehandlingsmaskine eller som adskiller sig fra databehandling, eftersom den arbejdsfunktion, som de udfører, består i at omdanne signaler, der er sendt eller modtaget af en automatisk databehandlingsmaskine, hvori de er installeret, i løbet af eller med henblik på databehandlingen. På det punkt kan de sammenlignes med ethvert andet middel, hvormed en automatisk databehandlingsmaskine modtager eller sender data, men de kan ikke med rimelighed beskrives som maskiner, der er forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, men som udfører en selvstændig opgave.

- Databehandling

77 For at bringe analysen et skridt videre og vende tilbage til betragtningerne vedrørende databehandlingens beskaffenhed, som beskrevet ovenfor (34), skal jeg kort behandle det argument fremført for Domstolen vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt netværkskort selv udfører en databehandlingsfunktion ved at omdanne data fra/til en form, der er brugbar for den automatiske databehandlingsmaskine, til/fra en form, der kan overføres gennem LAN. På den ene side bliver det anført, at en sådan omdannelse opfylder definitionen i de forklarende bemærkninger til HS som »behandling af informationer af enhver art i forud fastlagte, logiske rækkefølger med henblik på anvendelse til et eller flere specielle formål«. På den anden side omfatter denne omdannelse hverken aritmetiske regneoperationer eller logiske beslutninger, og netværkskort kan heller ikke programmeres frit, som det kræves i henhold til bestemmelse 5 A til kapitel 84.

78 Ser man på min konklusion på betragtningerne vedrørende »selvstændig arbejdsfunktion« i sammenhæng med det sidste afsnit i bestemmelse 5 B, kan det måske synes unødvendigt at besvare dette sidste spørgsmål. Uanset om den arbejdsfunktion, som netværkskort udfører, er »databehandling« eller ej, mener jeg, at der ikke er tale om en »selvstændig arbejdsfunktion« i denne bestemmelses forstand. Det er ikke nødvendigt at fastlægge, at hver eneste del af et computersystem behandler data, for at tarifere den som en enhed, del eller tilbehør til en automatisk databehandlingsmaskine - især strømforsyningsenheder udfører ikke en sådan arbejdsfunktion.

79 Det er dog værd at bemærke, at definitionen i bestemmelse 5 A a) omhandler en automatisk databehandlingsmaskine og ikke databehandlingsfunktionen. Derudover er det bemærkelsesværdigt, at de forklarende bemærkninger til HS på engelsk anvender ordet »handling«, på fransk udtrykket »mettre en oeuvre«), der efter min opfattelse er en mindre grad af indblanding end omdannelse ved aritmetiske og logiske operationer. Den af netværkskortene gennemførte omdannelse, som er beskrevet i forelæggelseskendelsen og i indlæggene for Domstolen, kan efter min opfattelse omfattes af definitionen i de forklarende bemærkninger til HS.

80 Endelig har Domstolen i Techex-dommens præmis 20 (35) bestemt, at Vista boards, som har til formål dels at omdanne eksterne signaler til en form, der gør det muligt for den automatiske databehandlingsmaskine, hvori de er monteret, at behandle dem, dels at skabe en præsentation på skærmen af resultatet af denne behandling, ikke udfører en arbejdsfunktion, der er en anden end databehandling. Denne udtalelse synes ligeledes at være anvendelig på den arbejdsfunktion, der udføres at netværkskort.

81 For så vidt angår bestemmelse 5 B til kapitel 84 i KN konkluderer jeg derfor, at netværkskort ikke er »maskiner ... som udfører deres egen selvstændige arbejdsfunktion«, som omhandlet i denne bestemmelse. De er således ikke udelukket fra pos. 8471 på dette grundlag.

Enheder, dele eller tilbehør

82 Heraf kan dog ikke udledes, at netværkskort skal tariferes i pos. 8471. Da netsværkskort udelukkende er bestemt til montering i automatiske databehandlingsmaskiner, som tilsyneladende er bestemt til at modtage dem, kan de måske betragtes som »enheder« i denne positions forstand; de kan på den anden side også henhøre under definitionen »dele« eller »tilbehør«, som omhandlet af pos. 8473.

83 Det bør her understreges, at enheder, dele og tilbehør til automatiske databehandlingsmaskiner udtrykkeligt er nævnt i de to positioner. I overensstemmelse med bestemmelse 2 a) til afsnit XVI er der således ingen grund til at falde tilbage på bestemmelse 2 b) eller c), som vedrører dele, der ikke henhører under en særlig position. Det samme gør sig gældende for bestemmelse 3 og 4 til afsnittet, som tydeligvis skal yde vejledning for så vidt angår tariferingen af kombinerede eller sammenbyggede maskiner, hvor der ikke er nogen udtrykkelig bestemmelse i en position eller en underposition (36). Det er næppe tænkeligt, at forfatterne til HS, der har gjort sig den ulejlighed at fastsætte bestemmelser for enheder, dele og tilbehør til automatiske databehandlingsmaskiner i almindelighed og for særlige tilfælde heraf ved navn, skulle have forudset, at yderligere unavngivne kategorier af komponenter skulle tariferes i henhold til andre regler.

84 Sondringen skal derfor foretages mellem »enheder« i position 8471 og »dele« eller »tilbehør« i position 8473.

- Dele

85 Hvis elementerne i en automatisk databehandlingsmaskine skulle inddeles i disse tre kategorier, ville jeg først udelukke »dele«.

86 Den nederlandske regering har under retsmødet gjort gældende - og Kommissionen er tilsyneladende enig - at det må indgå i definitionen af en »del«, at hele funktionen ikke kan udføres uden delen. Sagsøgeren har derimod gjort gældende, at et væsentligt kendetegn ved en »del« er, at den (ligesom netværkskort) skal sammenbygges med maskinen og ikke kan »fungere selvstændigt« (»stand alone«).

87 Siden en automatisk databehandlingsmaskine kan fungere uden et netværkskort, forekommer det mig, at dette ikke skal betragtes som en »del«, som omhandlet i pos. 8473, hvad enten det kan fungere selvstændigt eller ej. Hvad det sidstnævnte angår, fremgår det af et dokument fremlagt af Kommissionen som svar på et spørgsmål fra Domstolen, at netværkskort kan antage forskellige former som f.eks. »slot-in card, selvstændig enhed (stand-alone unit) eller en kreditkort-agtig indretning«, der kan indsættes i en computer (min fremhævelse).

- Enheder eller tilbehør

88 Det løser dog ikke problemet for så vidt angår tarifering, da netværkskort stadig kan betragtes som »enheder«, som omhandlet i pos. 8471, eller som »tilbehør«, som omhandlet i pos. 8473.

89 Hverken »enheder« eller »tilbehør« er defineret i bestemmelserne til afsnittet eller kapitlerne i KN, selv om det er anført, at for at enheder kan tariferes i pos. 8471, skal de kunne tilsluttes centralenheden og være specielt konstrueret som en del til anlægget - netværkskort opfylder begge disse betingelser, hvilket taler for at tarifere dem i pos. 8471. De forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. 8473 byder imidlertid også på en fristende definition af »tilbehør« - som »udskiftelige dele eller anordninger« - i den franske version »organes d'équipements interchangeables« - »bestemt til at øge en maskines anvendelsesmuligheder eller gøre den egnet til specielle funktioner«. Denne definition kunne også finde anvendelse på netværkskort, som de er beskrevet i den foreliggende sag.

90 Forfatterne til HS har ikke desto mindre klart haft til hensigt at lave en sondring mellem »enheder« og »tilbehør« til en automatisk databehandlingsmaskine. Da ingen af positionerne, selv når de læses i sammenhæng med bemærkningerne til de relevante afsnit og kapitler, indeholder en mere indgående beskrivelse, kan den generelle regel 3 a) ikke finde anvendelse, hvorimod regel 3 c) taler for en tarifering i pos. 8473 (37). Indledningsvis er det dog nødvendigt at undersøge de relevante forklarende bemærkninger til HS, som i overensstemmelse med Domstolens praksis (38) udgør et gyldigt hjælpemiddel til at sikre en korrekt tarifering af netværkskort. Det vil under alle omstændigheder være på sin plads, at Fællesskabet så vidt muligt anvender tariferingen, der hidrører fra de forklarende bemærkninger til HS, dels på grund af dets forpligtelser i henhold til HS-konventionen (39), dels fordi disse bemærkninger er udarbejdet af udvalget, som bærer det mest detaljerede ansvar for fortolkningen af HS, hvorpå KN hviler; Fællesskabet og dets medlemsstater er repræsenteret i dette udvalg og deltager i dets drøftelser.

91 De forklarende bemærkninger til HS nævner kun et eksempel på tilbehør til automatiske databehandlingsmaskiner under pos. 8473 - disketter til rensning af diskettestationer - og dette er tydeligvis noget helt andet end netværkskort. Derimod ligner beskrivelsen af enheder, der er omfattet af pos. 8471, lige så tydeligt beskrivelsen af netværkskort.

92 Eksempelvis anføres det, at et komplet digitalt databehandlingsanlæg skal bestå af en indlæseenhed, som modtager inddata og omsætter dem til signaler, der kan behandles af maskinen, og en udlæseenhed, som omsætter de af maskinen producerede signaler til bl.a. kodede data til senere anvendelse (40). Andre eksempler omfatter ekstra indlæse- og udlæseenheder, styre- og tilslutningsenheder (adapterenheder), som udgør forbindelsen fra centralenheden til andre automatiske databehandlingsmaskiner (herunder kanalforbindelsesadaptere, som anvendes til at forbinde de to digitalanlæg med hinanden) og signalomsættere, som ved indlæsning sætter maskinen i stand til at forstå et udefra kommende signal, eller ved indlæsning omsætter de producerede signaler til signaler, som kan anvendes uden for maskinen (41). Disse arbejdsfunktioner synes at være meget sammenlignelige med de arbejdsfunktioner, der udføres af de i denne sag omhandlede netværkskort.

93 Det kan måske indvendes, at netværkskort ikke er enheder »monteret i selvstændige kabinetter«, som omhandlet i bestemmelse 5 B til kapitel 84 i KN (og i de forklarende bemærkninger til HS), da de er bestemt til at blive indsat i selve den automatiske databehandlingsmaskines kabinet. Sagsøgerens advokat fremviste således under retsmødet et netværkskort for at påvise, at det ikke er monteret i et selvstændigt kabinet, og gjorde gældende, at det derfor kan betragtes som en enhed.

94 Jeg mener ikke, at en sådan indsigelse kan tiltrædes. Vi har set (42), at netværkskort kan tage form af selvstændige indretninger. Derudover henviser ordlyden af pos. 8471 kun til »enheder« og ikke »enheder monteret i selvstændige kabinetter«, og det ville være absurd, hvis en vare skulle tariferes i denne position, når den er monteret i et selvstændigt kabinet, men ikke når varen er monteret i det samme kabinet som selve den automatiske databehandlingsmaskine. Det fremgår under alle omstændigheder tydeligt af ordlyden af underposition 8471 20, som henviser til automatiske databehandlingsmaskiner, der »i et fælles kabinet« indeholder mindst en centralenhed og en indlæse- og udlæseenhed, samt af underpositionerne 8471 91, 8471 92 og 8471 93, der henviser til enheder »også selv om de foreligger sammen med de øvrige dele af et anlæg«, at enheder ikke behøver at være monteret i selvstændige kabinetter. Domstolen har desuden fastslået, at Vista boards, som var bestemt til montering i automatiske databehandlingsmaskiner, var »enheder«, som omhandlet i bestemmelse 5 B til kapitel 84 (43), og Kommissionen har, i et svar på et spørgsmål fra Domstolen i denne sag, anført, at grafikkort og serielle interfacekort, som er monteret på tilsvarende måde, kan tariferes i pos. 8471.

95 Desuden danner diskettedrevet, der er et karakteristisk træk ved langt de fleste pc'er, en stærk parallel til et netværkskorts funktion. En sådan enheds arbejdsfunktion er at overføre data fra pc'en til en diskette og omvendt ved at omdanne data mellem to forskellige formater. Disketten kan anvendes udelukkende som sikkerhedskopi for den pågældende pc (automatisk databehandlingsmaskine), eller den kan anvendes til at overføre data eller software mellem automatiske databehandlingsmaskiner (en arbejdsfunktion, den ofte bliver anvendt til i mangel af et LAN). Efter min mening bør netværkskort i toldmæssig sammenhæng tariferes på samme måde som sådanne diskettedrev. Det fremgår tydeligt af Vobis Microcomputer-dommen (44), at sådanne diskettedrev skal tariferes i pos. 8471, og jeg mener derfor, at netværkskort bør tariferes i den samme position.

96 Tariferingen i pos. 8471 er både i overensstemmelse med og bekræftes af punkt I A og D i de forklarende bemærkninger til HS, som nævnt ovenfor (45). Et netværkskort opfylder tydeligvis både betingelserne fastsat i punkt I A i de forklarende bemærkninger til HS og bestemmelse 5 B til kapitel 84 om, at det skal kunne tilsluttes centralenheden og være specielt konstrueret som en del til et automatisk databehandlingsanlæg. Netværkskortet er i stand til (og faktisk specielt konstrueret til) at modtage og aflevere data i en form, der kan anvendes af anlægget. Ved indlæsning modtager det data, som det omdanner til signaler, der kan behandles af den automatiske databehandlingsmaskine; ved udlæsning omdanner det de af maskinen producerede signaler til kodede data til senere anvendelse eller til signaler, der kan anvendes uden for maskinen. Det anvendes til at forbinde centralenheden til andre automatiske databehandlingsmaskiner eller til at forbinde to automatiske databehandlingsmaskiner med hinanden.

97 Jeg når herefter frem til det resultat, at de omhandlede netværkskort bør betragtes som enheder til automatiske databehandlingsmaskiner for så vidt angår pos. 8471 i KN - et resultat, der er i overensstemmelse med Domstolens tidligere retspraksis og ligeledes med WCO's HS-udvalgs senere fastlagte holdning.

Forslag til afgørelse

98 I lyset af det ovenfor anførte foreslår jeg, at spørgsmålet fra den nationale ret besvares således:

I perioden fra juli 1990 til maj 1995 skulle netværkskort, som skulle installeres i automatiske databehandlingsmaskiner henhørende under pos. 8471 i den kombinerede nomenklatur, for at disse kunne udveksle informationer eller data med andre sådanne maskiner gennem et lokalt netværk, tariferes i posn. 8471 som enheder til sådanne maskiner.

(1) - Bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23.7.1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif, EFT L 256, s. 1, ændret for det for sagen relevante tidspunkt ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2886/89 af 2.8.1989, EFT L 282, s. 1, Kommissionens forordning (EØF) nr. 2472/90 af 31.7.1990, EFT L 247, s. 1, Kommissionens forordning (EØF) nr. 2587/91 af 26.7.1991, EFT L 259, s. 1, Kommissionens forordning (EØF) nr. 2505/92 af 14.7.1992, EFT L 267, s. 1, Kommissionens forordning (EØF) nr. 2551/93 af 10.8.1993, EFT L 241, s. 1, og Kommissionens forordning (EF) nr. 3115/94 af 20.12.1994, EFT L 345, s. 1.

(2) - Den internationale konvention af 14.6.1983 om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, godkendt på Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse af 7.4.1987, EFT L 198, s. 1 (herefter »HS-konventionen«).

(3) - Kommissionens forordning (EF) nr. 1165/95 af 23.5.1995 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur, EFT L 117, s. 15.

(4) - På det for sagen relevante tidspunkt havde underposition 8473 3000 kun følgende ordlyd: »Dele og tilbehør til maskiner henhørende under pos. 8471«.

(5) - Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 3009/95 af 22.12.1995 om ændring af bilag I til forordning nr. 2658/87, EFT L 319, s. 1. Denne forordning afspejlede en gennemgribende ændring af HS.

(6) - Oprettet i henhold til artikel 247 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12.10.1992 om indførelse af en EF-toldkodeks, EFT L 302, s.1. Toldkodeksudvalget skal høres inden vedtagelsen af sådanne forordninger - jf. artikel 10, stk. 1, i forordning nr. 2658/87, nævnt i fodnote 1, som ændret ved artikel 252, stk. 2, i forordning nr. 2913/92.

(7) - Kommissionens forordning (EF) nr. 1638/94 af 5.7.1994 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur, EFT L 172, s. 5, der tariferer visse andre elementer inden for LAN-udstyr i pos. 8517 i KN.

(8) - Jf. HS-konventionens artikel 7, nævnt i fodnote 2.

(9) - Samme konvention, artikel 8.

(10) - Det følger af fast retspraksis, at Domstolen betragter de forklarende bemærkninger til HS som et værdifuldt bidrag til fortolkningen af KN. Ikke desto mindre har den i præmis 22 til 24 i dommen i sag C-280/87, ROSE Elektrotecknik, Sml. I, s. 689, afvist af følge de forklarende bemærkninger til HS med den begrundelse, at »de strider mod selve ordlyden af pos. 8536 og ændrer dennes indhold«.

(11) - Jf. punkt 15.

(12) - Appelinstansens afgørelse er fremlagt for Domstolen; rapporten fra WTO-panelet er, selv om den ikke er fremlagt, et offentligt tilgængeligt dokument, der blandt andet kan findes på internettet.

(13) - Godkendt på Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse 97/359/EF af 24.3.1997 om fjernelse af told på informationsteknologiprodukter, EFT L 155, s. 1.

(14) - Jf. Attachment A til bilaget til ITA.

(15) - Jf. Attachment B til bilaget til ITA.

(16) - Jf. ITA artikel 2 og EF-ITA Schedule CXL.

(17) - International Standards Organisation.

(18) - Institute of Electrical and Electronics Engineers.

(19) - Denne sidste detalje er åbenbart en særlig egenskab ved »Ethernet«-systemet, idet andre former for LAN-teknologi opererer på et lidt anderledes grundlag, hvilket dog ikke er af væsentlig betydning.

(20) - Jf. f. eks. dom af 9.10.1997, sag C-67/95, Rank Xerox, Sml. I, s. 5401, præmis 17, og af 18.12.1997, sag C-382/95, Techex, Sml. I, s. 7363, præmis 12.

(21) - Jf. punkt 3.

(22) - Jf. punkt 4.

(23) - Det bør her anføres, at det i almindelighed er ubestridt, at netværkskort ikke skal tariferes som modemer.

(24) - Den nederlandske regering bestred dog denne sidste detalje under retsmødet.

(25) - Nævnt i fodnote 20. Præmis 19 i dommen lyder: »Det bemærkes, at en sådan bedømmelse [selv om et Vista board foretager databehandling, udfører det en selvstændig funktion i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i bestemmelse 5 B, sidste afsnit, til kapitel 84 i den kombinerede nomenklatur, eftersom det gør det muligt for en automatisk databehandlingsmaskine at udføre en specifik teknisk arbejdsfunktion, nemlig bearbejdning af billeder] ikke støttes på den omhandlede enheds objektive kendetegn og egenskaber, men på de funktioner, som enheden gør det muligt for den samlede automatiske databehandlingsmaskine at udføre.«

(26) - Jf. punkt 43 og præmis 19 i Techex-dommen, nævnt i fodnote 25.

(27) - Jf. punkt 35 og 36.

(28) - Jf. punkt 47.

(29) - Bestemmelse 5 kan synes i modstrid med bestemmelse 2 a), der omtaler varer, »der er særlig nævnt« i kapitel 84 eller 85. Dette fremgår af de fleste sprogversioner af KN, selv om det i nogle er mindre klart. Det vigtigste er dog, at det er klart i den engelske og franske version (»cités« i bestemmelse 5 og »compris« i bestemmelse 2 a), der er de to autentiske sprogversioner af HS, der er grundlaget for KN, og hvorfra alle bestemmelserne til (hoved-) afsnit og kapitler stammer.

(30) - Selv om den efterfølges af en række »supplerende bestemmelser« til afsnittet, som kun findes i KN.

(31) - Min fremhævelse.

(32) - Punkt I vedrørende pos. 8471, nævnt i punkt 50.

(33) - Et oplagt eksempel er computerassisteret tomografi inden for medicin.

(34) - Jf. punkt 59 til 63.

(35) - Nævnt i fodnote 20.

(36) - Jf. punkt 45 og 46.

(37) - Jf. punkt 42.

(38) - Jf. fodnote 20. I den foreliggende sag er der intet, der tyder på, at de forklarende bemærkninger til HS strider mod selve ordlyden af positionerne (jf. ROSE Elektrotechnic, nævnt i fodnote 10).

(39) - Nævnt i fodnote 2; jf. konventionens artikel 3 og dom af 14.12.1995, sag C-267/94, Frankrig mod Kommissionen, Sml. I, s. 4845, præmis 20.

(40) - De forklarende bemærkninger til HS, punkt I A vedrørende pos. 8471, nævnt i punkt 51.

(41) - De forklarende bemærkninger til HS, punkt I D, nævnt i punkt 52.

(42) - Jf. punkt 87.

(43) - Jf. Techex-dommen, nævnt i fodnote 20.

(44) - Dom af 20.6.1996, sag C-121/95, Sml. I, s. 3047, præmis 18.

(45) - Punkt 51 og 52.