DOMSTOLENS DOM (ANDEN AFDELING) AF 2 OKTOBER 1979. - JOHN SZEMEREY MOD KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER. - SAG 178/78.



Samling af Afgørelser 1979 side 02855

græsk specialudgave side 00397



Sammendrag

Dommens præmisser

Afgørelse om sagsomkostninger

Afgørelse



Nøgleord

1 . TJENESTEMAEND - ANSAETTELSE - UDVAELGELSESPROEVE - ADGANGSBETINGELSER - KRITERIER FOR KLASSIFICERING AF STILLINGER - STRENGERE BETINGELSER FOR ADGANG TIL PROEVEN - LOVLIGHED

( TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN , ART . 5 OG 29 ; BILAG III )

2 . TJENESTEMAEND - ANSAETTELSE - STILLINGER I KATEGORI A - UDVAELGELSESPROEVE - ADGANGSBETINGELSER - UNIVERSITETSEKSAMENSBEVIS OG FAGLIG ERFARING - DOBBELT BETINGELSE - LOVLIGHED

( TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN , ART . 27 ; BILAG III , ART . 1 )

3 . TJENESTEMAEND - ANSAETTELSE - UDVAELGELSESPROEVE - FORPLIGTELSER PAALAGT UDVAELGELSESKOMITEEN VED MEDDELELSEN OM UDVAELGELSESPROEVEN - HENSYNTAGEN TIL FORSKELLIGE NATIONALE UDDANNELSESSTRUKTURER - GRAENSER

( TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN , BILAG III , ART . 1 OG 5 )

Sammendrag

1 . BESTEMMELSERNE I TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS ARTIKEL 5 HAR TIL FORMAAL GENERELT AT DEFINERE , HVILKE MINDSTEKRAV DER EFTER DEN PAAGAELDENDE STILLINGS ART STILLES TIL EN TJENESTEMAND I DEN PAAGAELDENDE LOENKLASSE , OG VEDROERER IKKE ANSAETTELSESBETINGELSERNE . DISSE ER REGULERET I VEDTAEGTENS ARTIKEL 29 OG BILAG III , OG INTET ER TIL HINDER FOR , AT DER FOR VISSE STILLINGER ELLER BESTEMTE KATEGORIER AF STILLINGER I MEDDELELSEN OM UDVAELGELSESPROEVEN FASTSAETTES BETINGELSER , DER ER STRENGERE END DEM , SOM SVARER TIL MINDSTEBETINGELSERNE FOR INDPLACERING I STILLINGER .

2 . EN MEDDELELSE OM UDVAELGELSESPROEVE , DER TILSIGTER ANSAETTELSE AF EN TJENESTEMAND I KATEGORI A ELLER OPRETTELSE AF EN ANSAETTELSESRESERVE MED HENBLIK PAA AT BESAETTE STILLINGER I DENNE KATEGORI , ER IKKE I STRID MED TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS ARTIKEL 27 PAA GRUND AF , AT DER FORUDEN FAGLIG ERFARING KRAEVES EN AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE . DET KAN NEMLIG IKKE HAEVDES , AT ANSOEGERE FRA BESTEMTE MEDLEMSSTATER BLIVER STILLET MINDRE FORDELAGTIGT PAA GRUND AF DENNE OMSTAENDIGHED .

3 . PAALAEGGER EN MEDDELELSE OM UDVAELGELSESPROEVE UDVAELGELSESKOMITEEN EN FORPLIGTELSE TIL AT TAGE HENSYN TIL , AT DER I MEDLEMSSTATERNE FINDES FORSKELLIGE UDDANNELSESSTRUKTURER , KRAENKER UDVAELGELSESKOMITEEN IKKE DENNE FORPLIGTELSE , NAAR DEN NAEGTER EN ANSOEGER ADGANG TIL PROEVERNE MED DEN BEGRUNDELSE , AT SIDSTNAEVNTE , NAAR DENNE IKKE HAR AFSLUTTET EN UNIVERSITETSUDDANNELSE , IKKE HAR ERHVERVET ET EKSAMENSBEVIS FOR AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE .

Dommens præmisser

1 I NAERVAERENDE SAG , DER ER ANLAGT DEN 24 . AUGUST 1978 , ER DER NEDLAGT PAASTAND OM ANNULLATION AF DEN GENERELLE UDVAELGELSESPROEVE KOM/A/154 , SOM KOMMISSIONEN AFHOLDT MED HENBLIK PAA OPRETTELSE AF EN ANSAETTELSESRESERVE AF FULDMAEGTIGE I STILLINGSGRUPPEN , DER OMFATTER LOENKLASSERNE 7 OG 6 I KATEGORI A . TIL GRUND FOR SAGEN LIGGER DEN OMSTAENDIGHED , AT SAGSOEGEREN , DER HAVDE INDGIVET ANSOEGNING OM DELTAGELSE I UDVAELGELSESPROEVEN , VED BESLUTNING FRA UDVAELGELSESKOMITEEN BLEV NAEGTET ADGANG TIL DE SKRIFTLIGE PROEVER MED DEN BEGRUNDELSE , AT HANS EKSAMENSBEVISER OG KVALIFIKATIONSBEVISER IKKE ANSAAS FOR AT OPFYLDE DE OPSTILLEDE KRAV .

2 SAGSOEGERENS FOERSTE ANBRINGENDE VEDROERER DE I MEDDELELSEN OM UDVAELGELSESPROEVEN FASTSATTE SAERLIGE BETINGELSER . IFOELGE DISSE BETINGELSER SKULLE ANSOEGEREN BAADE DOKUMENTERE AT HAVE FULDFOERT EN HEL OG MED EKSAMENSBEVIS AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE , DER HAR BEROERING MED DET AF ANSOEGEREN VALGTE OMRAADE , OG AT VAERE I BESIDDELSE AF EN BESTEMT FAGLIG ERFARING EFTER AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE , LIGELEDES I FORBINDELSE MED DET VALGTE OMRAADE . SAGSOEGEREN GOER GAELDENDE , AT DENNE DOBBELTE BETINGELSE ER UFORENELIG MED ARTIKEL 5 , STK . 1 , 2 . AFSNIT , I TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN , HVOREFTER STILLINGERNE I KATEGORI A SOM ALTERNATIV , OG IKKE KUMULATIV BETINGELSE KRAEVER UNIVERSITETSUDDANNELSE ELLER HERMED LIGESTILLEDE FAGLIGE KUNDSKABER .

3 DETTE ANBRINGENDE KAN IMIDLERTID IKKE TAGES TIL FOELGE . SOM DOMSTOLEN ALLEREDE HAR FASTSLAAET I DOM AF 5 . APRIL 1979 I SAG 117/78 , ORLANDI MOD KOMMISSIONEN , HAR BESTEMMELSERNE I VEDTAEGTENS ARTIKEL 5 TIL FORMAAL GENERELT AF DEFINERE , HVILKE MINDSTEKRAV DER EFTER DEN PAAGAELDENDE STILLINGS ART STILLES TIL EN TJENESTEMAND I DEN PAAGAELDENDE LOENKLASSE , OG VEDROERER IKKE ANSAETTELSESBETINGELSERNE . DISSE ER REGULERET I VEDTAEGTENS ARTIKEL 29 OG BILAG III , OG INTET ER TIL HINDER FOR , AT DER FOR VISSE STILLINGER ELLER BESTEMTE KATEGORIER AF STILLINGER I MEDDELELSEN OM UDVAELGELSESPROEVEN FASTSAETTES BETINGELSER , DER ER STRENGERE END DEM , SOM SVARER TIL MINDSTEBETINGELSERNE FOR INDPLACERINGEN I STILLINGER , UANSET OM DER SKAL BESAETTES EN BESTEMT LEDIG STILLING ELLER OPRETTES EN ANSAETTELSESRESERVE MED HENBLIK PAA AT BESAETTE STILLINGERNE I EN BESTEMT KATEGORI .

4 ET ANDET ANBRINGENDE ER STOETTET PAA VEDTAEGTENS ARTIKEL 27 , STK . 1 , DER HAR FOELGENDE ORDLYD :

' DET SKAL VED ANSAETTELSE TILSTRAEBES , AT INSTITUTIONEN SIKRES MEDARBEJDERE , DER OPFYLDER DE HOEJESTE KRAV TIL KVALIFIKATIONER , INDSATS OG INTEGRITET ; DE SKAL UDVAELGES PAA ET SAA BREDT GEOGRAFISK GRUNDLAG SOM MULIGT BLANDT STATSBORGERE I FAELLESSKABERNES MEDLEMSSTATER . '

DENNE BESTEMMELSE ER IFOELGE SAGSOEGEREN BLEVET OVERTRAADT , IDET KOMMISSIONEN VED AT STILLE KRAV OM EN AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE PAA FORHAAND HAR UDELUKKET MULIGHEDEN FOR ANSAETTELSE AF EN ANSOEGER , DER SOM SAGSOEGEREN PAA GRUNDLAG AF SIN FAGLIGE ERFARING ER I BESIDDELSE AF DE KVALIFIKATIONER , DER ER NOEDVENDIGE FOR DEN STILLING , DER SKAL BESAETTES .

5 HELLER IKKE DETTE ANBRINGENDE KAN TAGES TIL FOELGE . DEN OMSTAENDIGHED , AT DER FORUDEN FAGLIG ERFARING KRAEVES EN AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE , KAN I ALMINDELIGHED OG I ALLE NORMALE OG TYPISKE TILFAELDE SIKRE - ENDOG I FOROEGET OMFANG - OVERHOLDELSEN AF DEN PAAGAELDENDE BESTEMMELSE . VED AT FASTSAETTE DENNE DOBBELTE BETINGELSE ER MEDDELELSEN OM UDVAELGELSESPROEVEN IKKE I STRID MED VEDTAEGTEN . DET KAN IKKE , SOM AF SAGSOEGEREN ANFOERT , HAEVDES , AT ANSOEGERE FRA BESTEMTE MEDLEMSSTATER BLIVER STILLET MINDRE FORDELAGTIGT PAA GRUND AF DENNE OMSTAENDIGHED . KOMBINATIONEN AF EN AKADEMISK UDDANNELSE OG EN FAGLIG ERFARING SYNES IKKE AT VAERE KARAKTERISTISK FOR ANSOEGERE FRA BESTEMTE MEDLEMSSTATER I FORHOLD TIL ANSOEGERE FRA ANDRE MEDLEMSSTATER . BLANDT STATS BORGERE I ALLE MEDLEMSSTATERNE KAN DER FINDES ANSOEGERE , DER HAR EN BETYDELIG FAGLIG ERFARING , MEN SOM DOG IKKE ER I BESIDDELSE AF ET EKSAMENSBEVIS FOR AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE .

6 SAGSOEGEREN GOER DESUDEN GAELDENDE , AT UDVAELGELSESKOMITEEN VED AT NAEGTE HAM ADGANG TIL DE SKRIFTLIGE PROEVER HAR OVERTRAADT DEN I MEDDELELSEN OM UDVAELGELSESPROEVEN FASTSATTE FORPLIGTELSE TIL AT TAGE HENSYN TIL , AT DER I MEDLEMSSTATERNE FINDES FORSKELLIGE UDDANNELSESSTRUKTURER . ISAER SKULLE UDVAELGELSESKOMITEEN I SAGSOEGERENS TILFAELDE IKKE HAVE TAGET HENSYN TIL SAEREGENHEDERNE VED DEN UDDANNELSESSTRUKTUR , DER EKSISTERER I DET FORENEDE KONGERIGE .

7 DET ER HERVED UBESTRIDT , AT SAGSOEGEREN IKKE HAR AFSLUTTET NOGEN UNIVERSITETSUDDANNELSE I SIT HJEMLAND , DET FORENEDE KONGERIGE . DETTE HAR DOG IKKE NOGET AT GOERE MED UDDANNELSESSTRUKTUREN I DETTE LAND . ADGANGSBETINGELSERNE FOR UNIVERSITETSSTUDIER , DER KAN AFSLUTTES MED ET EKSAMENSBEVIS , ER IKKE MERE RESTRIKTIVE I DET FORENEDE KONGERIGE END I DE ANDRE MEDLEMSSTATER . SAGSOEGEREN HAR DESUDEN PAABEGYNDT UNIVERSITETSSTUDIER I LONDON UDEN DOG AT AFSLUTTE DEM . DET KAN VAERE HENSIGTSMAESSIGT AT TAGE HENSYN TIL DE I MEDDELELSEN OM UDVAELGELSESPROEVEN NAEVNTE FORSKELLIGE UDDANNELSESSTRUKTURER VED AFGOERELSEN AF , OM EN ANSOEGERS EKSAMENSBEVIS STAAR I FORBINDELSE MED DET AF HAM VALGTE ARBEJEDSOMRAADE . MEN PROBLEMET OPSTAAR IKKE I DET FORELIGGENDE TILFAELDE , DA SAGSOEGEREN IKKE ER I BESIDDELSE AF ET EKSAMENSBEVIS FOR AFSLUTTET UNIVERSITETSUDDANNELSE .

8 ENDELIG HAR SAGSOEGEREN ANFOERT , AT UDVAELGELSESKOMITEENS AFGOERELSE OM IKKE AT GIVE HAM ADGANG VAR UTILSTRAEKKELIGT BEGRUNDET . DOMSTOLEN HAR GANSKE VIST I VISSE ANDRE RETSSAGER VEDROERENDE SAMME UDVAELGELSESPROEVE - VED DOM AF 30 . NOVEMBER 1978 I DE FORENEDE SAGER 4 , 19 OG 28/78 , SALERNO M . FL . ( SML . 1978 , S . 2403 ) - FASTSLAAET , AT EN AFGOERELSE IKKE ER FYLDESTGOERENDE BEGRUNDET , NAAR DEN SOM ENESTE BEGRUNDELSE HENVISER TIL EN RUBRIK I EN STANDARDSKRIVELSE . MEN DET VAR IKKE I DISSE ANDRE SAGER MULIGT AT ERKENDE , HVILKE ELEMENTER I DE FASTSATTE BETINGELSER HENVISNINGEN OMFATTEDE . I DET FORELIGGENDE TILFAELDE KAN DER DERIMOD IKKE BESTAA NOGEN TVIVL OM , AT DEN PAAGAELDENDE AFGOERELSE SKYLDES , AT ANSOEGEREN IKKE HAR NOGET SOM HELST EKSAMENSBEVIS , OG SAGSOEGEREN HAR DESUDEN SELV FORSTAAET AFGOERELSEN PAA DENNE MAADE . UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER KAN BEGRUNDELSE IKKE ERKLAERES FOR UTILSTRAEKKELIG I DET FORELIGGENDE TILFAELDE .

9 DA SAGSOEGEREN IKKE HAR FAAET MEDHOLD I NOGEN AF SINE ANBRINGENDER , VIL SAGSOEGTE VAERE AT FRIFINDE .

Afgørelse om sagsomkostninger

VEDROERENDE SAGENS OMKOSTNINGER

10 IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69 , STK . 2 , SKAL DEN PART , DER TABER SAGEN , AFHOLDE SAGENS OMKOSTNINGER ; SAGSOEGEREN HAR TABT SAGEN OG TILPLIGTES DERFOR AT AFHOLDE SAGENS OMKOSTNINGER .

I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 70 BAERER INSTITUTIONERNE IMIDLERTID SELV DE UDGIFTER , DE HAR AFHOLDT I SAGER ANLAGT AF DE ANSATTE VED FAELLESSKABERNE .

Afgørelse

PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER

UDTALER OG BESTEMMER

DOMSTOLEN ( ANDEN AFDELING )

1 . SAGSOEGTE FRIFINDES .

2 . HVER PART BAERER SINE OMKOSTNINGER .