En forudgående administrativ klage og det efterfølgende søgsmål skal begge to rettes mod en akt, der indeholder et klagepunkt mod sagsøgeren som omhandlet i vedtægtens artikel 90, stk. 2, og 91, stk. 1. En akt, der indeholder et klagepunkt, indeholder bindende retsvirkninger, der efter deres karakter påvirker sagsøgerens interesser direkte og umiddelbart derved, at de ændrer den pågældendes retsstilling.

I denne forbindelse kan der ikke rejses tvivl om, at en afgørelse om fastsættelse af en tjenestemands indplacering på løntrin, som konkret kommer til udtryk i hans månedlige lønseddel, er en akt, der indeholder et klagepunkt, selv om denne afgørelse ikke har været genstand for en skriftlig meddelelse i overensstemmelse med vedtægtens artikel 25. Selv om vedtægtens artikel 25 nemlig bestemmer, at enhver afgørelse om en bestemt person straks skal meddeles den pågældende tjenestemand skriftligt, forholder det sig ikke desto mindre således, at meddelelsen er en efterfølgende akt i forhold til afgørelsen, som eksisterer før denne. Meddelelsen af en afgørelse er således ikke afgørende med henblik på vurderingen af, om denne afgørelse har karakter af en akt, der indeholder et klagepunkt. Dette bekræftes ligeledes af vedtægtens artikel 90, stk. 2, hvorefter en akt, der indeholder et klagepunkt, ligeledes kan bestå i en undladelse, idet sidstnævnte efter sin karakter ikke er genstand for en skriftlig meddelelse fra institutionens side.

Desuden gælder, at selv om en lønseddel efter sin art og sit formål ikke som sådan har karakter af en akt, der indeholder et klagepunkt, eftersom den kun er det økonomiske udtryk for rækkevidden af tidligere retlige afgørelser vedrørende tjenestemandens situation, forholder det sig ikke desto mindre således, at lønsedlen på det processuelle plan kan udgøre en akt, der har præcise retsvirkninger i forhold til adressaten. Meddelelsen af den månedlige lønseddel bevirker nemlig, at klage- og søgsmålsfristen for anfægtelse af en administrativ afgørelse begynder at løbe, såfremt den pågældende afgørelse og rækkevidden heraf klart fremgår af lønsedlen. Under disse omstændigheder kan lønsedler, der fremsendes månedligt og indeholder en opgørelse af de økonomiske rettigheder, udgøre en akt, der indeholder et klagepunkt, som kan være genstand for en klage og i givet fald et søgsmål.

(jf. præmis 21-23)

Henvisning til:

Domstolen: 21. februar 1974, forenede sager 15/73-33/73, 52/73, 53/73, 57/73-109/73, 116/73, 117/73, 123/73, 132/73 og 135/73-137/73, Kortner m.fl. mod Rådet m.fl., Sml. s. 177, præmis 18; 21. januar 1987, sag 204/85, Stroghili mod Revisionsretten, Sml. s. 389, præmis 6

Retten: 19. oktober 1995, sag T-562/93, Obst mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 247, og II, s. 737, præmis 23; 23. april 1996, sag T-113/95, Mancini mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 185, og II, s. 543, præmis 23; 6. juni 1996, sag T-391/94, Baiwir mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 269, og II, s. 787, præmis 34; 24. marts 1998, sag T-232/97, Becret-Danieau m.fl. mod Parlamentet, Sml. Pers. I-A, s. 157, og II, s. 495, præmis 31 og 32; 16. februar 2005, sag T-354/03, Reggimenti mod Parlamentet, Sml. Pers. I-A, s. 33, og II, s. 147, præmis 38 og 39; 22. marts 2006, sag T-4/05, Strack mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A-2, s. 83, og II-A-2, s. 361, præmis 35