DOMSTOLENS DOM (ANDEN AFDELING) AF 11 JULI 1985. - M. HATTET M. FL. MOD KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER. - TJENESTEMAEND - TIDLIGERE ANSATTE VED ESS - INDPLACERING VED ANSAETTELSEN. - FORENEDE SAGER 66 TIL 68 OG 136 TIL 140/83.



Samling af Afgørelser 1985 side 02459



Sammendrag

Dommens præmisser

Afgørelse om sagsomkostninger

Afgørelse



Nøgleord

1 . Tjenestemaend _ soegsmaal _ retsakt der indeholder et klagepunkt _ begreb _ udnaevnelse til midlertidig ansat derefter til tjenestemand _ selvstaendige retsakter

( Tjenestemandsvedtaegten , art . 90 )

2 . Tjenestemaend _ ansaettelse _ ligebehandling

( Tjenestemandsvedtaegten , art . 5 , stk . 3 )

3 . Tjenstemaend _ ansaettelse _ indplacering i loenklasse og paa loentrin _ hensyntagen til faglig erfaring _ administrationens skoen

( Tjenestemandsvedtaegten , art . 31 og 32 , 2 . punkt .)

Sammendrag

1 . Begrebet retsakt , der indeholder et klagepunkt , i tjenstemandsvedtaegtens artikel 90 omfatter enhver retsakt , der umiddelbart kan paavirke en bestemt retsstilling . Dette er tilfaeldet for saa vidt angaar udnaevnelsen til tjenestemand paa proeve eller til tjenestemand . Denne kan derfor vaere genstand for et soegsmaal , for saa vidt som den gennemfoerer tjenestemandens indplacering . Dette gaelder , selv om udnaevnelsen finder sted efter en ansaettelse som midlertidigt ansat , som ikke var anfaegtet , og selv om den tidligere indplacering opretholdes .

2 . Der forelaegger en kraenkelse af det princip om ligebehandling , der er opstillet i tjenestemandsvedtaegtens artikel 5 , stk . 3 , naar to kategorier af personer , hvis faktiske og retlige stilling ikke i vaesentlig grad er forskellig , bliver behandlet forskel ligt ved ansaettelsen .

3 . Ved indplaceringen i loenklasse og paa loentrin ved ansaettelsen har ansaettelsesmyndigheden inden for de rammer , der er afstukket af tjenestemandsvedtaegtens artikel 31 og 32 , 2 . punkt ., eller interne beslutninger om anvendelsen af disse bestemmelser , en vid skoensbefoejelse med hensyn til vurderingen af de forudgaaende faglige erfaringer hos personer , der ansaettes som tjenestemaend , baade for saa vidt angaar saadanne erfaringers art og varighed og for saa vidt angaar deres stoerre eller mindre relevans for den stilling , der skal besaettes .

Dommens præmisser

1 Ved staevning indgivet til Domstolens justitskontor den 27 . april 1983 har Hattet , Gerard og de Szy-Tarrisse , der er tjenestemaend ved Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber , anlagt sag i det vaesentlige med paastand om , at det statueres , at de skal betragtes som ansat ved Kommissionen fra indgaaelsen af deres arbejdskontrakt med Den europaeiske sammenslutning for Samarbejde ( herefter benaevnt ESS ), samt om annullation af de afgoerelser , hvorved de udnaevnes til tjenestemaend paa proeve , for saa vidt angaar deres indplacering i loenklasse og paa loentrin . Ved staevning indgivet til Domstolens justitskontor den 11 . juli 1983 har Donà , Delbaere , Feyaerts , Textier og Lacourt , der alle er tjenestemaend ved Kommissionen , anlagt sag med samme paastand .

2 Ved Domstolens kendelse af 14 . juli 1983 er ovennaevnte sager blevet forenet .

3 Alle sagsoegerne har vaeret saerkontraktansatte ved ESS , en ikke-kommerciel international organisation , der er oprettet i henhold til belgisk ret , og som fik tillagt status som juridisk person ved den belgiske kongelige anordning af 15 . september 1964 ( Moniteur belge af 3.10.1964 , s . 10536 ).

4 Artikel 1 i vedtaegterne for ESS bestemmer , at organisationen skal fremme »samarbejdet mellem De europaeiske Faellesskaber og udviklingslandene samt territorier og oversoeiske departementer , der er associeret med disse Faellesskaber...« . Vedtaegternes artikel 3 , stk . 2 , bestemmer , at ESS i medfoer af sine vedtaegter og aftaler indgaaet mellem organisationen og Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber soerger for ansaettelse , udsendelse og forvaltning af personale , som skal varetage opgaver af samarbejdsmaessig art eller udfoere videnskabelig og teknisk kontrol , og organisationen forvalter endvidere legater , der er stillet til raadighed af Faellesskabet« . Mens medlemmerne af ESS ' bestyrelse alle var tjenestemaend ved Kommissionen , maatte organisationens direktoer og vice-direktoer ikke vaere i aktiv tjeneste ved en af De europaeiske Faellesskabers institutioner ( vedtaegternes artikel 25 ).

5 De aftaler , der er indgaaet den 13 . juli 1965 og den 4 . juni 1974 mellem ESS og Kommissionen , og som der henvises til i artikel 3 i ESS ' vedtaegter , overlader det bl.a . til ESS »at ansaette og forvalte delegerede fra Kommissionen og kontraktansatte , der skal gennemfoere de foranstaltninger , der finansieres af Den europaeiske Udviklingsfond eller af Kommissionens midler« ( artikel 1 i aftalen af 13.7.1965 ). Kommissionen giver ESS befoejelse til »at ansaette det personale i dens hovedsaede , der er noedvendigt for organisationens forvaltning« , at foretage udvaelgelsen af personalet og at udforme ansaettelsesvilkaarene ( artikel 2 og 3 i samme aftale ). I oevrigt fremgaar det af disse aftaler , at ESS i det vaesentlige er undergivet Kommissionens vejledning og kontrol .

6 Med hensyn til forvaltningen af ESS ' indtaegter og udgifter , bestemmer ESS ' finansprotokol , som blev vedtaget den 10 . december 1965 af organisationens bestyrelse , at ESS ' udgifter finansieres ved Den europaeiske Udviklingsfonds bevillinger . Udgiftsoverslaget godkendes hvert aar af Kommissionen .

7 Organisationens bestyrelse har ligeledes vedtaget en protokol , der regulerer organisationens forvaltning . Protokollens artikler 28-37 indeholder regler for det personale , der arbejder med kontrol , bistand og teknisk samarbejde . I henhold til artikel 28 »udarbejdes de anmodninger om ansaettelse , som Kommissionen retter til organisationen , i den konkrete tjenestegren og videresendes til direktionen...« . Ifoelge protokollens artikel 31 skal forbindelseskontoret mellem Kommissionen og ESS meddele ESS , hvilke ansoegere man oenskerindkaldt , samt angive den foreloebige indplacering , som Kommissionen har accepteret . Selv om Kommissionen skal godkende ansoegeren ( artikel 33 ), udfaerdiges ansaettelsesbrevet i medfoer af protokollen og retningslinjer , som er udarbejdet af Kommissionen .

8 Med henblik paa gennemfoerelse af organisationens formaal , som er at fremme det oekonomiske samarbejde mellem De europaeiske Faellesskaber og udviklingslande , raader ESS over tre kategorier af ansatte , som organisationen selv administrerer : personalet paa hovedsaedet , det oversoeiske personale og det personale , som ESS ansaetter ved saerkontrakt . Disse sidste stilles til raadighed for generaldirektorat VIII »udvikling« i Kommissionen .

9 Saerkontrakten mellem sagsoegerne og ESS er indgaaet for et aar med mulighed for forlaengelse , hvilket hidtil er sket . Efter belgisk ret er sagsoegerne saaledes ansat for en periode af ubestemt varighed .

10 Sagsoegernes arbejdskontrakt med ESS findes i to dokumenter med titlen »almindelige saerkontraktsregler II for visse ansatte med saerlige opgaver vedroerende projekter finansieret af Den europaeiske Udviklingsfond« og »saerlige saerkontraktsbestemmelser II« . Sidstnaevnte bestemmelser indeholder bl.a . ansaettelsesdato , kontraktens varighed og grundloennen .

11 Ved en beslutning , som ESS ' bestyrelse traf den 4 . november 1976 blev loenningsreglementet for de ansatte i henhold til saerkontrakter og for de ansatte paa hovedsaedet aendret saaledes , at disse to kategorier af ansatte i loenningsmaessig henseende blev ligestillet med Kommissionens tjenestemaend .

12 Sagsoegerne har rent faktisk i flere aar gjort midlertidig tjeneste ved Kommissionen .

13 I Raadets forordning nr . 3245/81 af 26 . oktober 1981 om oprettelse af et europaeisk samarbejdsagentur ( EFT L 328 , s . 1 ) udtales det , at der , for at lette Kommissionens udfoerelse af det finansielle og faglige samarbejde med udviklingslandene boer oprettes et europaeisk samarbejdsagentur , der udoever sin virksomhed inden for Faellesskabets rammer og i henhold til faellesskabsretten , og at dette agentur skal overtage de opgaver , der hidtil har vaeret udfoert af ESS . I forordningens artikel 14 bestemmes , at de »generelle ansaettelses- og arbejdsvilkaar ... for det ... omhandlede personale samt de ansatte paa agenturets hjemsted fastsaettes paa grundlag af specifikke bestemmelser , som Kommissionen fastsaetter...« . Da disse specifikke bestemmelser endnu ikke er vedtaget , kan agenturet ikke paabegynde sin virksomhed , og ESS er endnu ikke blevet oploest .

14 Under henvisning til oprettelsen af Det europaeiske Samarbejdsagentur ved forordning nr . 3245/81 , og til at det herved var noedvendigt at skabe en loesning for de 56 ansatte paa ESS ' hjemsted udstedte Raadet forordning nr . 3332/82 af 3 . december 1982 om saerlige overgangsforanstaltninger med henblik paa ansaettelse som tjenestemaend i De europaeiske Faellesskaber af 56 ansatte ved Den europaeiske sammenslutning for Samarbejde ( EFT L 352 , s . 5 ). Forordningens artikel 1 bestemmer , at personale , der var ansat ved sammenslutningen pr . 1 . januar 1982 , kan ansaettes som tjenestemaend paa proeve ved Kommissionen . Artikel 3 bestemmer , at »uanset artikel 31 og 32 i tjenestemandsvedtaegten , vil tjenestemanden , der ansaettes i medfoer af denne forordning , blive indplaceret i en loenklasse og paa et loentrin , der fastsaettes i forhold til aekvivalensskalaen i bilaget« til forordningen . I artiklen anfoeres naermere , at »ancienniteten inden for den enkelte loenklasse regnes fra den dag , da den paagaeldende ansaettes som tjenestemand paa proeve . Inden for det enkelte loentrin tillaegges tjenestemanden den anciennitet , han havde erhvervet inden for sammenslutningen« , dvs . ESS .

15 I denne sammenhaeng og for at muliggoere en fastansaettelse af 32 ansatte , der havde saerkontrakter med ESS , tillagde de bevilgende myndigheder for regnskabsaaret 1981 Kommissionen 32 faste stillinger , der var fordelt saaledes : 7 A 4 , 8 A 5 , 5 A 6 , 4 A 7 , 1 B 1 , 1 C 2 , 2 C 3 , 2 C 4 og 2 C 5 ; Europa-Parlamentet havde derved understreget , at det drejede sig om faste stillinger for de ansatte , som i over seks aar havde arbejdet i generaldirektorat VIII og udfoert samme opgaver som deres fastansatte kolleger i Kommissionen .

16 Ved fastansaettelsen af disse ansatte anvendte Kommissionen de almindelige regler for EF ' s ansatte , dvs . tjenestemandsvedtaegten for De europaeiske Faellesskaber . Alle ansatte med saerkontrakter modtog en opsigelsesskrivelse fra ESS , og Kommissionen tilboed dem samtidig en kontrakt med status som midlertidig ansat . Den 16 . juli 1981 blev der offentliggjort en meddelelse om ledige stillinger med 32 nye faste stillinger i Kommissionen , og Kommissionen paabegyndte afholdelsen af interne udvaelgelsesproever , som de naevnte ansatte deltog i , herunder sagsoegerne , og som de fleste bestod , bl.a . ogsaa sagsoegerne . Imidlertidig foretog Kommissionen en raekke ansaettelser efter den saerlige procedure i vedtaegtens artikel 29 , stk . 2 .

17 Saaledes blev sagsoegerne i juni 1981 tilbudt en kontrakt om ansaettelse med status som midlertidigt ansatte , hvilket de accepterede . Efter kontrakternes udloeb blev sagsoegerne udnaevnt til tjenestemaend paa proeve . Anvendelsen af bestemmelserne i vedtaegten for tjenestemaend i De europaeiske Faellesskaber havde foelgende resultat :

Hattet , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 21 . december 1970 , og som ved afskedigelsen fra ESS var indplaceret i loenklasse 15 , loentrin 8 , svarende til loenklasse A 5 , loentrin 4 , blev ved afgoerelse af 30 . juni 1982 indplaceret i loenklasse B 1 , loentrin 3 .

Gérard , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 7 . januar 1974 , og som ved afskedigelsen fra ESS var indplaceret i loenklasse 31 , loentrin 5 , svarende til loenklasse C 1 , loentrin 5 , blev ved afgoerelse af 30 . juni 1982 indplaceret i loenklasse C 4 , loentrin 3 .

De Szy-Tarrisse , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 18 . februar 1975 , og som ved afskedigelsen var indplaceret i loenklasse 15 , loentrin 7 , svarende til loenklasse A 5 , loentrin 7 , blev ved afgoerelse af 30 . juni 1982 indplaceret i loenklasse A 5 , loentrin 3 .

Donà , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 1 . april 1971 , og som ved afskedigelsen var indplaceret i loenklasse 16 , loentrin 6 , svarende til loenklasse A 6 , loentrin 6 , blev ved afgoerelse af 14 . juli 1982 indplaceret i loenklasse A 6 , loentrin 3 .

Delbaere , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 13 . juli 1975 , og som ved afskedigelsen var indplaceret i loenklasse 32 , loentrin 6 , svarende til loenklasse C 2 , loentrin 6 , blev ved afgoerelse af 8 . juli 1982 indplaceret i loenklasse C 4 , loentrin 3 .

Feyaerts , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 1 . april 1972 , og som ved afskedigelsen var indplaceret i loenklasse 33 , loentrin 6 , svarende til loenklasse C 3 , loentrin 6 , blev ved afgoerelse af 8 . juli 1982 indplaceret i loenklasse C 4 , loentrin 3 .

Textier , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 1 . oktober 1974 , og som ved afskedigelsen var indplaceret i loenklasse 32 , loentrin 6 , svarende til loenklasse C 2 , loentrin 6 , blev ved afgoerelse af 8 . juli 1982 indplaceret i loenklasse C 4 , loentrin 3 .

Lacourt , som var tiltraadt tjenesten ved ESS den 12 . november 1972 , og som ved afskedigelsen var indplaceret i loenklasse 33 , loentrin 8 , svarende til loenklasse C 3 , loentrin 8 , blev ved afgoerelse af 8 . juli 1982 indplaceret i loenklasse C 4 , loentrin 3 .

18 Sagsoegerne har i deres klager over disse afgoerelser samt under sagen anfoert , at de skal betragtes som ansat ved Kommissionen fra tidspunktet for indgaaelsen af deres arbejdskontrakt med ESS , idet sidstnaevnte blot er en administrativ enhed under Kommissionen . Den af Kommissionen foretagne udnaevnelse , hvorved de samtidig blev indplaceret i loenklasser og paa loentrin er derfor i virkeligheden en degradation . Foelgelig er alle led i den procedure , der er gaaet forud for deres udnaevnelse til tjenestemaend paa proeve samt selve udnaevnelsen , for saa vidt som den medfoerer indplacering i en lavere loenklasse og paa et lavere loentrin , ugyldige .

19 Sagsoegerne har endvidere anfoert , at Kommissionen har vedtaget den interne beslutning 61/IX/81 , hvis artikel 3 bestemmer , at » ... ansaettelsesmyndigheden i saertilfaelde og under hensyntagen til noedvendigheden af at foretage ansaettelser [kan] ansaette den udvalgte ansoeger i oeverste loenklasse i laveste stillingsgruppe og mellemste stillingsgruppe , saafremt han kan dokumentere , at han ... har en faglig erfaring paa mindst : 12 aar for saa vidt angaar loenklasse A 4 , 8 aar for saa vidt angaar loenklasse A 6 ... 4 aar for saa vidt angaar loenklasse B 4 og 2 aar for saa vidt angaar loenklasse C 4 ... « . I medfoer af denne beslutning burde Kommissionen ifoelge sagsoegerne have indplaceret Hattet i loenklasse A 4 , loentrin 4 , Gérard i loenklasse C 1 , Szy-Tarrisse i loenklasse A 4 , loentrin 4 , Dona i loenklasse A 5 og Feyaerts , Textier og Lacourt i loenklasse C 3 .

20 Kommissionen har af de samme grunde , som er anfoert i den dags dato afsagte dom i de forenede sager Salerno , Ane , Boissin , 87 , 130/77 og 22/83 , bestridt , at ESS er en retlig fiktion . Sagsoegerne har ikke hoert til Kommissionens personale , foer deres kontrakter om ansaettelse som midlertidigt ansatte traadte i kraft . Derfor er der ikke tale om nogen degradation af sagsoegerne , men om en ekstern ansaettelse ved de europaeiske institutioner . For saa vidt som sagsoegerne er blevet ansat i de opslaaede ledige stillinger , har Kommissionen anvendt beslutning 61/IX/81 korrekt . Den omstaendighed , at Hattet ikke blev udnaevnt i kategori A beror paa , at han ikke er universitetsuddannet . Med hensyn til de andre sagsoegere har Kommissionen understreget , at artikel 3 i beslutning 61/IX/81 er en undtagelsesbestemmelse og derfor er underlagt ansaettelsesmyndighedens vide skoen .

Formaliteten

21 Kommissionen har paastaaet sagen afvist og har fremsat tre anbringender til stoette herfor . For det foerste har den gjort gaeldende , at de anfaegtede retsakter ikke indeholder et klagepunkt mod sagsoegerne , da disse frivilligt har indgaaet kontrakterne om ansaettelse som midlertidigt ansatte og har accepteret deres udnaevnelse . For det andet har Kommissionen anfoert , at sagsoegerne ikke har overholdt klagefristen , for saa vidt angaar deres ansaettelse som midlertidigt ansatte , fordi de kun har indgivet en klage over deres udnaevnelse til tjenestemaend paa proeve og til tjenestemaend , men ikke har gjort indsigelse mod deres ansaettelse som midlertidigt ansatte . Endelig er Kommissionen af den opfattelse , at indplaceringen ikke kan anfaegtes saerskilt , idet den blot stadfaester den indplacering , der allerede var tildelt tjenestemaendene , da de var midlertidigt ansatte .

22 Disse anbringender kan ikke tages til foelge . Domstolen har gentagne gange fortolket begrebet retsakt , der indeholder et klagepunkt , i vedtaegtens artikel 90 saaledes , at det omfatter enhver retsakt , der umiddelbart kan paavirke en bestemt retsstilling ( jfr . dom af 10.12.1969 , Grasselli mod Kommissionen , 32/68 , Sml . 1969 , s . 141 ; dom af 11.7.1974 , Reinarz mod Kommissionen , 177/73 og 5/74 , Sml . s . 819 ). Udnaevnelsen til tjenestemand paa proeve eller til tjenestemand paavirker sagsoegernes retsstilling . Naar henses til , at sagsoegerne haevder at have krav paa en bedre indplacering , kan de anfaegtede retsakter anses for at indeholde et klagepunkt . Under disse omstaendigheder er det ikke noedvendigt for at anfaegte en udnaevnelse , der finder sted efter en ansaettelse som midlertidigt ansat , at den paagaeldende forinden har indgivet en klage over denne ansaettelse , idet begge disse retsakter er selvstaendige retsakter i vedtaegtens artikel 90 ' s forstand .

Realiteten

23 Med hensyn til realiteten bemaerkes , at Domstolen i den dags dato afsagte dom i de forenede sager Salerno , Ane , Boissin , 87 , 130/77 og 22/83 har fastslaaet , at ESS er en international organisation , der er underlagt belgisk ret , og at den derfor ikke kan betragtes som en administrativ enhed under Kommissionen eller som en retlig fiktion . Heraf foelger _ som Domstolen har udtalt i den dags dato afsagte dom i Appelbaum-sagen , 119/83 , der er vedlagt naervaerende dom _ at Kommissionens ansaettelse og udnaevnelse af ESS ' saerkontraktansatte maa betragtes paa samme maade som en normal ekstern ansaettelse ved institutionerne . Der kan derfor ikke foreligge nogen retsstridighed , naar vedtaegtens herfor gaeldende regler anvendes i denne anledning .

24 Hvad naermere angaar Kommissionens ansaettelse og udnaevnelse af de tidligere saerkontraktansatte ved ESS har Domstolen i dommen i sag 119/83 fastslaaet , at i betragtning af , at der ikke var nogen vaesentlig forskel i den retlige og faktiske stilling , som de ansatte paa hjemstedet og de saerkontraktansatte ved ESS befandt sig i , var den forskelsbehandling af de sidstnaevnte i forhold til de ansatte paa hjemstedet , som skete , da de blev ansat og udnaevnt af Kommissionen , ikke begrundet , men udgjorde en kraenkelse af det princip om ligebehandling , der er opstillet i vedtaegtens artikel 5 , stk . 3 .

25 Af disse domme foelger dels , at de anfaegtede retsakter , dvs . afgoerelserne om udnaevnelse af sagsoegerne til tjenestemaend paa proeve , maa annulleres , for saa vidt som de indplacerer sagsoegerne i en lavere loenklasse eller paa et lavere loentrin , end da de gjorde tjeneste ved ESS , og dels , at sagsoegernes anbringender om , at ESS er en fiktiv enhed , og at de reelt har vaeret ansat ved Kommissionen , siden de tiltraadte tjenesten ved ESS , altsaa ikke kan tages til foelge .

26 Naar henses til , at sagsoegernes oevrige anbringender enten ikke er tilstraekkelig praecise eller klart uholdbare , staar der kun tilbage at undersoege anbringendet om , at Kommissionen har tilsidesat sin egen beslutning 61/IX/81 vedroerende de i forbindelse med ansaettelse gaeldende kriterier for indplacering i loenklasse og paa loentrin .

27 Disse anbringender er uholdbare , idet de ikke er omfattet af den proevelsesret , der i tjenestemandssager er tillagt Domstolen ved traktaterne og bestemmelserne i vedtaegtens artikel 91 , stk . 1 .

28 Det fremgaar af Domstolens faste praksis ( bl.a . dommene af 1.12.1983 , Blomefield mod Kommissionen , 190/82 , Sml . s . 3981 og af 12.7.1984 , Angelidis mod Kommissionen , 17/83 , Sml . s . 2907 ), at ansaettelsesmyndigheden inden for de rammer , der er afstukket af vedtaegtens artikler 31 og 32 , 2 . pkt ., eller interne beslutninger om anvendelsen af disse bestemmelser , har en vid skoensbefoejelse med hensyn til vurderingen af forudgaaende faglige erfaringer hos personer , der ansaettes som tjenestemaend , baade for saa vidt angaar saadanne erfaringers art og varighed og for saa vidt angaar deres stoerre eller mindre relevans for den stilling , der skal besaettes .

29 I den foreliggende sag har sagsoegerne ikke godtgjort , at Kommissionen har overskredet denne skoensbefoejelse . Den omstaendighed , at sagsoegerne opfylder kriteriet om faglig erfaring bevirker ikke i sig selv , at ansaettelsesmyndigheden er forpligtet til at anvende artikel 3 i beslutning 61/IX/81 .

30 I den konkrete sag paahviler det Kommissionen at tage sagsoegernes stilling op til fornyet overvejelse , idet den ved afgoerelsen om deres indplacering skal anvende de kriterier , der er fastsat i vedtaegtens artikler 5 , 31 og 32 og beslutning 61/IX/81 .

31 Som foelge heraf annulleres de anfaegtede afgoerelser fra Kommissionen , som i henhold til traktatens artikel 176 skal gennemfoere de til dommens opfyldelse noedvendige foranstaltninger .

Afgørelse om sagsomkostninger

Sagens omkostninger

32 I henhold til procesreglementets artikel 69 , stk . 2 , doemmes den tabende part til at betale sagens omkostninger .

33 Da Kommissionen i det vaesentlige har tabt sagen , tilpligtes den at betale sagens omkostninger .

Afgørelse

Paa grundlag af disse praemisser

udtaler og bestemmer

DOMSTOLEN ( anden afdeling )

1 ) Kommissionens afgoerelser af 30 . juni 1982 om udnaevnelse af sagsoegerne Hattet , Gérard , Szy-Tarrisse , af 14 . juli 1982 om udnaevnelse af sagsoegeren Donà samt af 8 . juli 1982 om udnaevnelse af sagsoegerne Delbaere , Feyaerts , Textier og Lacourt annulleres , for saa vidt som de fastsaetter sagsoegernes loenklasser og loentrin .

2 ) I oevrigt frifindes sagsoegte .

3 ) Sagerne hjemvises til Kommissionen til fornyet behandling .

4 ) Kommissionen betaler alle sagens omkostninger .