DOMSTOLENS DOM (FJERDE AFDELING) AF 14 MAJ 1985. - FEDERATION NATIONALE DES PRODUCTEURS DE VINS DE TABLE ET VINS DE PAYS, CONFEDERATION DES ASSOCIATIONS VITICOLES DE FRANCE M. FL. MOD PIERRE RAMEL M. FL.. - ANMODNING OM PRAEJUDICIEL AFGOERELSE INDGIVET AF COUR D'APPEL DE MONTPELLIER. - DEN FAELLES MARKEDSORDNING FOR VIN - SAMMENSTIKNING AF ROED BORDVIN OG BORDVIN AF ROSEVINSTYPEN. - SAG 89/84.



Samling af Afgørelser 1985 side 01385

spansk specialudgave side 00543



Sammendrag

Dommens præmisser

Afgørelse om sagsomkostninger

Afgørelse



Nøgleord

Landbrug _ faelles markedsordninger _ vin _ sammenstikning af roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater _ salg af en saaledes sammenstukket vin under betegnelsen bordvin af rosévinstypen fra forskellige lande i Faellesskabet _ lovlighed _ betingelser

( Raadets forordninger nr . 337/79 , art . 43 og 48 , og nr . 355/79 , art . 2 og 43 ; Kommissionens forordning nr . 3282/73 , art . 2 )

Sammendrag

Forordning nr . 337/79 om den faelles markedsordning for vin , jfr . navnlig artiklerne 43 og 48 , sammenholdt med forordning nr . 3282/73 om definition af sammenstikning og vinfremstilling , jfr . navnlig artikel 2 , og forordning nr . 355/79 om fastsaettelse af almindelige regler for betegnelse og praesentation af vin og druemost , jfr . navnlig artiklerne 2 og 43 , skal fortolkes saaledes , at det er lovligt at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater og bringe en saadan sammenstikning i handelen inden for Faellesskabet under betegnelsen bordvin af rosévinstypen fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab , for saa vidt angivelsen »rosévin« ikke er i strid med objektive kendetegn ved vinen , der goer det muligt alene paa grundlag af farven at skelne den fra roedvin og hvidvin .

Dommens præmisser

1 Ved dom af 7 . marts 1984 , indgaaet til Domstolen den 29 . marts 1984 , har Cour d ' appel de Montpellier i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt et praejudicielt spoergsmaal vedroerende fortolkningen af de faellesskabsretlige bestemmelser om den faelles markedsordning for vin med henblik paa at faa afgjort , om det i henhold til disse er lovligt at fremstille visse former for bordvin ved sammenstikning og saelge saadanne under naermere angivne betegnelser .

2 Spoergsmaalet er blevet rejst under en straffesag , i hvilken Service de la répression des fraudes et du contrôle de la qualité i forening med anklagemyndigheden _ idet Fédération nationale des producteurs de vins de table et vins de pays ( herefter benaevnt FNPVTP ) er indtraadt som civil part _ har rejst tiltale mod vinhandlerne P . H . L . Ramel og C . Cristofaro , der er forretningsfoerere for henholdsvis anpartsselskabet Les fils de Henri Ramel og anpartsselskabet Bachet et fils , ( herefter benaevnt de tiltalte ), for overtraedelse af kvalitetsnormer , idet de tiltalte under betegnelsen bordvin af »rosévinstypen« har fremstillet og udbudt vin til salg , der er sammenstukket af bordvin af rosévinstypen fra Italien og roed bordvin fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab , hvilken fremstillingsmetode anfoeres at stride mod de traditionelle franske saedvaner for fremstilling af rosévin .

3 Ifoelge disse saedvaner , som ifoelge Service de la répression des fraudes og anklagemyndigheden er bindende , kan betegnelsen rosévin kun anvendes om et produkt hidroerende fra en hoest af druer med farvet skind og hvidt eller farvet koed , som har vaeret underkastet processen til fremstilling af hvidvin , hvorved vinen faar en svag farve . Det er en vildledning af forbrugerne under betegnelsen »rosévin« at bringe en vin i handelen , der er fremstillet efter en anden metode end den , der anvendes til fremstilling af hvidvin , navnlig en vin , der er sammenstukket af rosévin og vin af en anden farve , f.eks . roedvin .

4 De tiltalte fremstillede og bragte i loebet af 1981 saadanne sammenstukkede vine i handelen , idet der bl.a . den 29 . april 1981 blev fremstillet 6 470 hl vin med en rosévins farve ved sammenstikning af tre slags bordvin af rosévinstypen fra Italien , i alt 5 970 hl , og 500 hl roed bordvin fra forskellige lande i Faellesskabet , og den 2 . juli 1981 1 210 hl vin med en rosévins farve ved sammenstikning af 1 160 hl bordvin af rosévinstypen og 50 hl roed bordvin fra forskellige lande i Faellesskabet .

5 Til stoette for deres paastand om frifindelse har de tiltalte bl.a . gjort gaeldende , at tiltalerne savner retsgrundlag , idet den gaeldende faelles markedsordning for vin ( som fastlagt ved Raadets forordning nr . 337/79 af 5 . februar 1979 om den faelles markedsordning for vin ( EFT L 54 , s . 1 )) ikke indeholder noget forbud mod de anfaegtede sammenstikninger eller mod at bringe saadanne i handelen .

6 Ved dom afsagt af Tribunal correctionnel de Montpellier blev de tiltalte frifundet , idet det i dommen udtales , at der hverken i Frankrig eller paa faellesskabsplan findes regler , der definerer begrebet rosévin , hvorfor der intet kunne antages at vaere til hinder for at fremstille bordvin af rosévinstypen ved at sammenstikke rosévin og roedvin , der begge tilhoerer samme varegruppe . Dommen blev af anklagemyndigheden og FNPVTP anket til Cour d ' appel de Montpellier .

7 I forelaeggelsesdommen anfoerer Cour d ' appel for det foerste , at de paagaeldende vine er blevet bragt i handelen under betegnelsen bordvin af rosévinstypen »DPCE« , dvs . »de provenance de la Communauté européenne« ( med oprindelse i Det europaeiske Faellesskab ), saaledes at forbrugerne ikke kan antages at vaere blevet vildledt , for saa vidt angaar vinenes oprindelse eller det forhold , at de i det vaesentlige havde de hertil svarende kvalitetsmaessige egenskaber . Det rejste spoergsmaal drejer sig saaledes ifoelge Cour d ' appel hovedsagelig om , hvorvidt det er lovligt paa Faellesskabets omraade at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i forskellige lande i Faellesskabet . Det udtales videre i dommen , at der maa antages at bestaa alvorlig tvivl med hensyn til det principielle spoergsmaal , hvorvidt det er lovligt at foretage saadanne sammenstikninger , og at det maa vaere af almindelig og offentlig interesse at fjerne enhver tvivl i saa henseende , hvorfor den nationale ret har fundet det noedvendigt at forelaegge Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :

»Er der i de nugaeldende faellesskabsregler hjemmel for paa et omraade i Faellesskabet at sammenstikke roedvin og rosévin , uanset hvor i Faellesskabet disse vine har oprindelse , og dér at bringe en saaledes fremstillet vare i handelen under betegnelsen rosévin DPCE eller roedvin DPCE?«

8 Det fremgaar af sagen , at det forelagte spoergsmaal kun vedroerer lovligheden af at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater samt af at bringe en saaledes sammenstukket vin i handelen under betegnelsen bordvin af rosévinstypen fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab .

9 FNPVTP har i det vaesentlige gjort gaeldende , at selv om artikel 43 , stk . 3 , i forordning nr . 337/79 opstiller den hovedregel , at en vin , der er sammenstukket af hvid bordvin og roed bordvin , ikke kan betegnes som bordvin , regulerer forordningen ikke udtoemmende spoergsmaalet om sammenstikning af bordvine . Forordningen indeholder saaledes ingen regler om rosévin , der er et produkt fremstillet efter en saerlig metode , og hvis kendetegn ikke er de samme som roedvins . Da der ikke foreligger faellesskabsretlige bestemmelser , der forbyder eller udtrykkeligt tillader sammenstikning af rosévin og roedvin , maa det vaere foreneligt med faellesskabsretten i overensstemmelse med redelige og faste saedvaner at opretholde et forbud mod under betegnelsen »rosévin« at udbyde en vin til salg , der er sammenstukket af rosévin og roedvin . FNPVTP bestrider ikke , at en saadan sammenstikning under visse betingelser kan vaere lovlig , men goer gaeldende , at en saadan blandingsvin aldrig kan saelges under betegnelsen »rosévin« . Den omstaendighed , at faellesskabslovgivningen er tavs om spoergsmaalet , kan saaledes ikke indebaere , at et saadant forbud , der foelger af national lov eller retspraksis , ikke kan haandhaeves , hvilket ifoelge FNPVTP da ogsaa fremgaar af Domstolens praksis , jfr . navnlig dommene af 30 . september 1975 ( Lahaille , 10-14/75 , Sml . s . 1053 ) og 16 . februar 1982 ( Vedel , 204/80 , Sml . s . 465 ).

10 Heroverfor har de tiltalte i hovedsagen , den italienske regering og Kommissionen i det vaesentlige anfoert , at selv om de gaeldende bestemmelser vedroerende fremstilling af og handel med vin ikke udtrykkelig tillader sammenstikning af roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i forskellige lande i Faellesskabet og heller ikke indeholder nogen definition af begrebet rosévin , maa bestemmelserne i artikel 43 i forordning nr . 337/79 antages fuldstaendigt og udtoemmende at regulere spoergsmaalet om sammenstikning af bordvine , hvorfor de ogsaa finder anvendelse paa bordvine af rosévinstypen . Det foelger heraf , at det er lovligt at foretage en sammenstikning som den omtvistede og over for forbrugerne at betegne en saadan sammenstukket vin som »rosévin« .

11 I deres indlaeg har de tiltalte i hovedsagen anfoert , at der findes saa mange forskellige former for rosévin , at begrebet naermest er ubestemmeligt . Det franske adjektiv »rosé« er kun udtryk for , at vinen er svagt farvet . Rosévine maa betragtes som tilhoerende samme kategori af vin som roedvin . Det kan herefter ikke vaere forbudt at sammenstikke rosévin og roedvin . For saa vidt angaar spoergsmaalet om fremstillingsmetoden for rosévin , anfoeres det , at der blandt vineksperter ikke er enighed om , hvilke regler der boer gaelde for fremstilling af rosévin , idet normerne herfor er forskellige i de forskellige medlemsstater . Endelig henvises der til Kommissionens forordning nr . 3282/73 af 5 . december 1973 om definition af sammenstikning og vinfremstilling ( EFT L 337 , s . 20 ), ifoelge hvilken rosévin med hensyn til forordningens anvendelse skal anses som roedvin .

12 Den italienske regering har anfoert , at det er fastlagt i punkt 11 i bilag II til forordning nr . 337/79 , jfr . forordningens artikel 48 , stk . 1 , hvilke betingelser en vin skal opfylde for at kunne betegnes som »bordvin« . Det fremgaar heraf , at der ved fastsaettelsen af kravene til en bordvin ikke er stillet noget krav vedroerende vinens farve . Endvidere maa det antages at fremgaa af artiklerne 1 og 2 i Raadets forordning nr . 340/79 af 5 . februar 1979 om bestemmelse af bordvinstyper ( EFT L 54 , s . 60 ), at en bordvins farve efter de faellesskabsretlige regler kun har betydning , for saa vidt angaar spoergsmaalet om , hvorvidt det faerdige produkt skal anses som roedvin , hvidvin eller rosévin . Under henvisning til Domstolens dom af 13 . marts 1984 ( 16/83 , Prantl , Sml . 1984 , s . 1299 ) anfoerer den italienske regering , at det ikke kan udelukkes , at det er en tilsidesaettelse af EOEF-traktatens artikel 30 i national ret at opretholde et forbud mod under betegnelsen »bordvin« at bringe en vin i handelen , der er fremstillet i overensstemmelse med de faellesskabsretlige regler , og som lovligt kan betegnes som bordvin efter lovgivningen i en anden medlemsstat . Endelig henviser den italienske regering til artikel 2 i Raadets forordning nr . 355/79 af 5 . februar 1979 om fastsaettelse af almindelige regler for betegnelse og praesentation af vin og druemost ( EFT L 54 , s . 99 ) og udleder heraf , at en vin , der opfylder betingelserne for at kunne betegnes som bordvin , og som objektivt set har en rosévins farve , lovligt kan bringes i handelen under betegnelsen »bordvin af rosévinstypen« .

13 Kommissionen har fremsat en raekke bemaerkninger om de forskellige vinfremstillingsmetoder og om de forordninger , der saerligt vedroerer roedvin , rosévin og hvidvin , og fastslaar , at nationale regler om pligt til at overholde visse saedvaner kun kan finde anvendelse , saafremt faellesskabslovgiver ikke har udnyttet sine befoejelser til at udstede regler om sammenstikning af vin . Kommissionen anfoerer , at det fremgaar af en raekke faellesskabsretlige bestemmelser , jfr . navnlig artikel 43 i forordning nr . 337/79 og artikel 2 i forordning nr . 355/79 , at det er lovligt at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen . Kommissionen goer gaeldende , at de tiltalte i hovedsagen har overholdt reglerne om betegnelse og praesentation af de paagaeldende produkter ( jfr . artikel 43 , stk . 1 , i forordning nr . 355/79 ), hvorfor de ikke kan antages at have gjort sig skyldig i noget strafbart forhold , blot fordi den vin , der blev bragt i handelen , var en blandingsvin .

14 Hertil bemaerkes indledningsvis , at det forelagte spoergsmaal rejser to problemer . For det foerste maa det undersoeges , om de faellesskabsretlige bestemmelser skal fortolkes saaledes , at det er tilladt at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater og bringe et saaledes fremstillet produkt ( den sammenstukkede vin ) i handelen inden for Faellesskabet . For det andet maa det undersoeges , om det i henhold til de faellesskabsretlige bestemmelser er tilladt at betegne den sammenstukkede vin som bordvin af rosévinstypen fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab .

Sammenstikning af bordvine og handel med den sammenstukkede bordvin

15 Hvad angaar spoergsmaalet om sammenstikning af bordvin , bemaerkes for det foerste , at det i syvogtyvende betragtning til forordning nr . 337/79 anfoeres , at »sammenstikning er en almindeligt forekommende oenologisk fremgangsmaade , og [at det] i betragtning af dens mulige virkninger er ... noedvendigt at fastsaette regler for brugen deraf , isaer for at undgaa misbrug« . Endvidere bemaerkes , at »forordningens artikel 43 , stk . 1 , der er indsat i afsnit IV om forskrifter vedroerende visse oenologiske fremgangsmaader og afsaetning til forbrug« , opstiller den hovedregel , at »ved sammenstikning anses ... som bordvin alene saadanne produkter , der produceres ved sammenstikning af bordvine indbyrdes ... « . Hertil knytter sig den hovedregel i stk . 3 , foerste afsnit , at »der ... ikke [kan] fremstilles en bordvin ved sammenstikning af ... hvid bordvin ... med ... roed bordvin« . Endelig bemaerkes , at forordningens artikel 48 , stk . 2 , opstiller den hovedregel , at kun vin , der mindst opfylder betingelserne for at kunne betegnes som »bordvin« , maa tilbydes eller leveres inden for Faellesskabet til direkte konsum .

16 Til disse bestemmelser vedroerende sammenstikning af bordvin knytter sig forordning nr . 3282/73 , hvis formaal ifoelge foerste betragtning er at opnaa en ensartet fortolkning af begreberne sammenstikning og vinfremstilling i de faellesskabsretlige regler , og i hvis artikel 2 , stk . 1 , det bestemmes , at der ved sammenstikning forstaas blanding af vin eller most fra »a ) forskellige stater , ... eller af d ) forskellige typer af vin eller most« . I artikel 2 , stk . 2 , fastsaettes det , at »foelgende vin- og mosttyper betragtes som forskellige : _ roedvin , hvidvin samt most eller vine , hvoraf en af disse vintyper kan produceres« , jfr . foerste led , og »bordvin , k.v.b.d.« ( kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsomraader ) »samt most eller vine , hvoraf en af disse vintyper kan produceres« , jfr . andet led . I stk . 2 , sidste afsnit , bestemmes det , at »med hensyn til anvendelse af dette stykke betragtes rosévin som roedvin« . Det fremgaar saaledes af denne bestemmelse , at rosévin med hensyn til sammenstikning ikke udgoer en saerlig type af vin , der adskiller sig fra roedvin .

17 Endelig bemaerkes , at det i henhold til artikel 46 , stk . 1 , andet afsnit , i forordning nr . 337/79 »navnlig ... ikke [er] tilladt at blande eller sammenstikke bordvine med hinanden , ... saafremt én af komponenterne ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning eller med de bestemmelser , der er fastsat i medfoer af denne« .

18 Naar henses til disse bestemmelser , maa der gives de tiltalte i hovedsagen , den italienske regering og Kommissionen medhold i , at det ifoelge de faellesskabsretlige regler er lovligt at sammenstikke bordvine indbyrdes , dog med visse undtagelser , herunder navnlig sammenstikning af roedvin og hvidvin . I betragtning af , at rosévin i denne forbindelse anses som tilhoerende samme type af vin som roedvin , maa det fastslaas , at det i henhold til de faellesskabsretlige regler er tilladt at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater . Det bemaerkes endvidere , at da en saaledes sammenstukket vin maa anses som en bordvin , er et saadant produkt omfattet af reglerne om de frie varebevaegelser inden for Faellesskabet og kan derfor afsaettes direkte til konsum .

Betegnelsen for den sammenstukkede bordvin

19 Det bemaerkes indledningsvis , at skoent de faellesskabsretlige bestemmelser ikke indeholder nogen oenologisk definition af hverken roedvin , hvidvin eller rosévin , opstiller de dog visse betingelser , som de forskellige typer af vin skal opfylde , herunder med hensyn til indholdet af syre og svovldioxid . FNPVTP har paa denne baggrund gjort gaeldende , at medlemsstaterne frit kan fastsaette egne regler paa dette omraade .

20 Hertil bemaerkes , at det i artikel 2 , stk . 1 , i forordning nr . 355/79 , som aendret ved Raadets forordning nr . 1016/81 af 9 . april 1981 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 355/79 om fastsaettelse af almindelige regler for betegnelse og praesentation af vin og druemost ( EFT L 103 , s . 7 ), fastsaettes , at »for bordvin skal etiketbetegnelsen omfatte angivelse af a ) benaevnelsen ' bordvin ' ... [og] d ) for saa vidt angaar ... iii ) bordvin , som er sammenstukket af produkter med oprindelse i flere medlemsstater ... udtrykket ' vin fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab ' « . Det fremgaar af artikel 2 , stk . 1 , litra a ) og d ), at en vin som den i sagen omtvistede , der er sammenstukket af roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater , for at opfylde betingelserne i forordningen skal vaere forsynet med benaevnelserne »bordvin« og »vin fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab« .

21 Hvad naermere angaar betegnelsen »rosévin« , bestemmes det i artikel 2 , stk . 2 , i forordning nr . 355/79 , at »for bordvine kan der i etiketbetegnelsen tilfoejes angivelse af a ) om det drejer sig om roedvin , rosévin eller hvidvin« . Som det fremgaar af anden betragtning til forordningen , er formaalet med en saadan angivelse »at give saa noejagtige og praecise oplysninger som muligt for at lette den bedoemmelse af produkterne , som foretages af eventuelle koebere og de offentlige organer , der skal regulere og kontrollere handelen med disse produkter« . I tredje betragtning sondres »mellem de obligatoriske angivelser , der er noedvendige til identifikation af produktet , og de valgfrie angivelser , der isaer har til formaal at praecisere de vaesentlige karakteristiske traek« ( ved produktet ) »eller at kvalitetsbestemme det« .

22 Af hensyn til den videst mulige forbrugeroplysning fastsaettes det i samme forordnings artikel 43 , stk . 1 , at der i forbindelse med omsaetning af de omfattede produkter , herunder ved enhver form for reklame , ikke »for saa vidt angaar de angivelser , der er anfoert i artikel 2 ... « , maa benyttes betegnelser eller praesentationsformer , der vil »kunne foere til forveksling med hensyn til produktets art , oprindelse og sammensaetning« .

23 Det fremgaar af disse bestemmelser om betegnelse af vin , at det ifoelge de faellesskabsretlige regler er tilladt at betegne en bordvin som rosévin , saafremt den objektivt set har en rosévins farve og paa grundlag heraf kan skelnes fra roedvin og hvidvin , saaledes at forbrugerne eller andre interesserede ikke vildledes med hensyn til produktets art eller kvalitetsmaessige egenskaber . Spoergsmaalet om , hvorvidt den paagaeldende vin opfylder den betingelse at have en rosévins farve , henhoerer imidlertid under de nationale retsinstanser .

24 Der kan herefter ikke gives FNPVTP medhold i , at det er udtryk for en vildledning af forbrugerne at saelge en vin , der er sammenstukket af roed bordvin og bordvin af rosévinstypen , under betegnelsen rosévin , fordi denne vin ikke opfylder de krav , der stilles hertil ifoelge fransk saedvane .

25 Som Domstolen har fastslaaet i sin dom af 13 . marts 1984 ( Prantl , 16/83 , Sml . 1984 , s . 1299 ), er de faellesskabsretlige regler vedroerende den faelles markedsordning for vin udtryk for en udtoemmende regulering paa dette omraade , »navnlig med hensyn til priser og intervention , handelen med tredjelande , regler for produktionen og visse oenologiske fremgangsmaader samt med hensyn til betingelserne for vins betegnelse og etikettering« . Medlemsstaterne har derfor ikke laengere nogen kompetence paa dette omraade , medmindre der foreligger saerlige faellesskabsretlige bestemmelser om det modsatte .

26 Det bemaerkes herved , at der ikke om det omhandlede spoergsmaal foreligger en saadan saerlig bestemmelse . Ifoelge artikel 2 , stk . 2 , litra h ), i forordning nr . 355/79 kan etiketbetegnelsen for bordvin tilfoejes en angivelse af »naermere oplysninger om produktets art [og] bordvinens saerlige farve , for saa vidt som disse angivelser er fastsat ved gennemfoerelsesbestemmelser eller , i mangel heraf , af den paagaeldende medlemsstat« , hvorfor medlemsstaterne kan fastsaette bindende regler vedroerende supplerende oplysninger i forbindelse med vin , der saelges til forbrug , saafremt der ikke foreligger faellesskabsretlige regler herom , men bestemmelsen indeholder ingen hjemmel for medlemsstaterne til at opretholde et forbud mod at betegne en bordvin som »rosévin« og mod at bringe den i handelen , blot fordi den ikke er fremstillet i overensstemmelse med lokale , regionale eller nationale saedvaner .

27 Det af den nationale ret forelagte spoergsmaal maa herefter besvares saaledes , at Raadets forordning nr . 337/79 af 5 . februar 1979 om den faelles markedsordning for vin , jfr . navnlig artiklerne 43 og 48 , sammenholdt med Kommissionens forordning nr . 3282/73 af 5 . december 1973 om definition af sammenstikning og vinfremstilling , jfr . navnlig artikel 2 , og Raadets forordning nr . 355/79 af 5 . februar 1979 om fastsaettelse af almindelige regler for betegnelse og praesentation af vin og druemost , jfr . navnlig artiklerne 2 og 43 , skal fortolkes saaledes , at det er lovligt at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater og at bringe en saadan sammenstikning i handelen inden for Faellesskabet under betegnelsen bordvin af rosévinstypen fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab , for saa vidt angivelsen »rosévin« ikke er i strid med objektive kendetegn ved vinen , der goer det muligt alene paa grundlag af farven at skelne den fra roedvin og hvidvin .

Afgørelse om sagsomkostninger

Sagens omkostninger

28 De udgifter , der er afholdt af den italienske regering og af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber , der har afgivet indlaeg for Domstolen , kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag , der verserer for den nationale ret , tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .

Afgørelse

Paa grundlag af disse praemisser

kender

DOMSTOLEN ( fjerde afdeling )

vedroerende det spoergsmaal , der er forelagt den af Cour d ' appel de Montpellier ved dom af 7 . marts 1984 , for ret :

Raadets forordning nr . 337/79 af 5 . februar 1979 om den faelles markedsordning for vin , jfr . navnlig artiklerne 43 og 48 , sammenholdt med Kommissionens forordning nr . 3282/73 af 5 . december 1973 om definition af sammenstikning og vinfremstilling , jfr . navnlig artikel 2 , og Raadets forordning nr . 355/79 af 5 . februar 1979 om fastsaettelse af almindelige regler for betegnelse og praesentation af vin og druemost , jfr . navnlig artiklerne 2 og 43 , skal fortolkes saaledes , at det er lovligt at sammenstikke roed bordvin og bordvin af rosévinstypen med oprindelse i flere forskellige medlemsstater og at bringe en saadan sammenstikning i handelen inden for Faellesskabet under betegnelsen bordvin af rosévinstypen fra forskellige lande i Det europaeiske Faellesskab , for saa vidt angivelsen »rosévin« ikke er i strid med objektive kendetegn ved vinen , der goer det muligt alene paa grundlag af farven at skelne den fra roedvin og hvidvin .