DOMSTOLENS DOM (FOERSTE AFDELING) AF 22 SEPTEMBER 1983. - KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER MOD SOCIETE ANONYME ROYALE BELGE. - TJENESTEMAEND : FOELGER AF ULYKKESTILFAELDE. - SAG 23/81.



Samling af Afgørelser 1983 side 02685



Dommens præmisser

Afgørelse



Dommens præmisser

1 Ved staevning , indleveret til Domstolens justitiskontor den 5 . februar 1981 , har Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber i henhold til en voldgiftsbestemmelse , jfr . EOEF-traktatens artikel 81 , Euratom-traktatens artikel 153 og EKSF-traktatens artikel 42 , anlagt sag mod aktieselskabet Royale belge , Bruxelles , der handler saavel i eget navn som paa vegne af fjorten andre forsikringsselskaber , der har undertegnet den med De europaeiske Faellesskabers institutioner indgaaede forsikringsaftale af 28 . januar 1977 . Kommissionen har nedlagt paastand om , at de sagsoegte doemmes til at betale det beloeb med renter , som arvingerne efter Gerrit Jan van Kasteel som foelge af den doedelige ulykke , denne var offer for den 29 . april 1978 , maatte have krav paa over for Kommissionen .

2 Til stoette for paastanden har sagsoegeren gjort gaeldende , at afdoede van Kasteel var tjenestemand i Kommissionens generaldirektorat XV , da han omkom ved en flyveulykke , der indtraf i kommunen Vauvenargues i Frankrig ( Provence ), under en rejse fra Bruxelles til Graekenland i et let fly , som han selv floej . I henhold til tjenestemandsvedtaegtens artikel 73 er tjenestemaend sikret mod foelger af ulykkestilfaelde efter regler , der er fastsat i henhold til en af Faellesskabernes institutioner efter faelles aftale vedtaget ordning . De forsikringsselskaber , paa hvis vegne sagsoegte handler , paatog sig ved en kollektiv forsikringsoverenskomst , indgaaet den 28 . januar 1977 med disse institutioner at daekke de vedtaegtsmaessige forpligtelser , som Faellesskaberne har paataget sig i forbindelse med de ulykker , der kan ramme personer , omfattet af vedtaegtens artikel 73 .

3 Sagsoegte bestrider for saa vidt ikke rigtigheden af Kommissionens fremstilling af de faktiske omstaendigheder i sagen , men haevder alligevel , at Faellesskaberne i det foreliggende tilfaelde ikke har nogen vedtaegtsmaessige forpligtelser over for van Kasteel ' s efterladte , fordi den doedsulykke , han var offer for , var foraarsaget af en aabenbart dumdristig handling , hvis foelger hverken er omfattet af vedtaegtens artikel 73 eller af forsikringsoverenskomsten . Sagsoegte henviser i denne forbindelse til artikel 4 i den af Faellesskabets institutioner i henhold til artikel 73 vedtagne faelles ordning , der bestemmer , at ulykker , som hidroerer fra aabenbart dumdristige handlinger , ikke omfattes af sidstnaevnte bestemmelse .

4 Ifoelge sagsoegte maa en handling betragtes som »dumdristig« , naar den handlende , der overvurderer sine muligheder , kaster sig ud i den med et saadant overmod , at han undlader at tage hensyn til de farer , som han udsaetter sig selv for , og som han maa have vaeret klar over . En saadan dumdristighed er »aabenbar« , naar den uforsigtighed , den er udtryk for , kan fastslaas paa en sikker og utvivlsom maade .

5 I sit svarskrift har sagsoegte forklaret , hvorfor van Kasteel ' s adfaerd i timerne mellem flyets afgang fra Lyon-Bron lufthavnen den 29 . april 1978 kl . 14.30 ( lokal tid ) og ulykken 2 time senere efter sagsoegtes opfattelse er udtryk for aabenbar dumdristighed .

6 Sagsoegte henviser i denne forbindelse i foerste raekke til pilotens beslutning om under de herskende daarlige vejrforhold i denne del af Frankrig , som han var blevet oplyst om i Lyon-Bron lufthavnen , at tage den direkte rute til Cannes , det vil sige den , der foelger Rhône-dalen fra Lyon indtil Montélimar_Carpentras og derefter drejer af i den direkte retning mod omraadet omkring Saint-Tropez . Van Kasteel ' s to kolleger , som tilhoerte den samme gruppe af rejsende , der skulle fra Bruxelles til de graeske oeer i privatfly , og som ligeledes floej lette fly , foretrak efter at have faaet de samme meteorologiske oplysninger at flyve ned over Rhône-dalen til Marseille for derefter at foelge kysten .

7 Et sammendrag af de meteorologiske oplysninger , der den 29 . april 1978 mellem kl . 14.00 og 14.30 af den regionale meteorolgiske tjeneste ved Lyon-Bron lufthavnen blev givet til besaetninger , der skulle til Cannes , er blevet forelagt for Domstolen , som har besluttet at udmelde sagkyndige med henblik paa at faa belyst spoergsmaalet om , hvilke slutninger en pilot burde drage af disse oplysninger . Domstolen har ligeledes som vidner afhoert de to piloter , der tog ruten Lyon_Marseille , for at faa oplyst aarsagerne til , at de besluttede ikke at tage den direkte rute til Cannes .

8 Efter afhoeringen af de sagkyndige og af vidnerne har sagsoegte i lyset af de givne forklaringer meddelt ikke laengere at ville goere gaeldende , at beslutningen om at tage den direkte rute til Cannes i sig selv var udtryk for aabenbar dumdristighed .

9 I anden raekke har sagsoegte til stoette for , at van Kasteel ' s adfaerd maa anses for dumdristig , henvist til den beslutning , som sagsoegte haevder , han tog om at gaa ned fra en hoejde af 1 500 meter til en hoejde af mindre end 1 000 meter paa et tidspunkt , hvor han floej ind i uroligt vejr , og hvor sigtbarheden pludselig blev forringet .

10 Det er ubestridt , at van Kasteel kl . 16.52 i sin sidste radiokontakt med Marseille-Marignane lufthavnen meddelte , at flyet befandt sig i en hoejde af 4 500 fod , dvs . cirka 1 500 meter , og at flyet omkring ti minutter senere knustes mod Sainte-Victoire-bjergets nordlige side i en hoejde af cirka 960 meter .

11 Det fremgaar imidlertid ikke af sagens akter , saasom den af Grimaud for det franske transportministerium udarbejdede indledende undersoegelsesrapport og undersoegelsesrapporten fra gendarmeriet , herunder bilagene til disse rapporter , at flyets tab af hoejde skyldtes en bevidst beslutning fra pilotens side om at ville gaa ned under skyerne . Hverken Grimaud , i sine udtalelser for Domstolen , eller de af parterne udpegede sagkyndige har med sikkerhed kunnet bekraefte , at tabet af hoejde var et resultat af en beslutning fra pilotens side fremfor foelgen af et voldsomt vindstoed . Under disse omstaendigheder har sagsoegte erkendt , at tabet af hoejde kan vaere blevet foraarsaget af den meget staerke turbulens , som flyet befandt sig i .

12 Efter afhoeringen af vidnerne og de sagkyndige har sagsoegte imidlertid fastholdt et tredje forhold , fremfoert til stoette for , at den ulykkesramte pilots adfaerd maa anses for aabenbart dumdristig . Sagsoegte har nemlig haevdet , at en saadan dumdristighed foelger af den staerke beslutsomhed , med hvilken piloten valgte at flyve ind i det urolige omraade , som han saa komme , i stedet for straks at vende om og soege efter en lufthavn , hvor han kunne lande .

13 En stillingtagen hertil kraever en bedoemmelse af de forskellige omstaendigheder omkring de sidste minuter af den omtvistede flyvning , hvorom der hersker tvivl , og af de vurderinger af disse omstaendigheder , som de sagkyndige har anlagt .

14 I denne forbindelse understreges indledningsvis , at vejrudsigten fra Lyon-Bron lufthavnen meldte uroligt vejr med stedvis kraftig regn ud over Montélimar i forbindelse med staerk og uregelmaessig vind fra syd . Der var forudsagt en sigtbarhed paa 10-15 km , nedsat til 6-10 km i regn . Disse oplysninger gav ikke grundlag for at antage , at sigtbarheden , som er en meget vigtig faktor for piloter , der , som det var tilfaeldet med van Kasteel , gennemfoerer en flyvning under VFR-forhold , pludselig ville blive betydeligt forringet . Iagttagelser , gjort af Marseille-Marignane kl . 16.00 ( lokal tid ), det vil sige en time foer det sandsynlige tidspunkt for ulykken , taler om en sigtbarhed paa 15 km .

15 Det meget urolige vejr , der var aarsag til den omtvistede ulykke , var saaledes ikke paaregnet eller meddelt af de meteorologiske tjenester , hvis oplysninger piloterne havde adgang til . Det fremgaar desuden af udsagnene fra de to vidner , der var van Kasteel ' s rejsefaeller , og som ogsaa selv floej lette fly , at deres beslutninger om at foelge ruten over Rhône-dalen til Marseille ikke var begrundet i de meteorologiske oplysninger , som de var i besiddelse af . En af dem blev i oevrigt , da han floej langs kysten , overrasket af et kraftigt tordenvejr ved La Ciotat , som han ikke slap ud af uden fare .

16 Oplysningerne fra Lyon-Bron angav endvidere , at himlen ville vaere daekket af altostratus ved cirka 2 400 meters hoejde sammen med 4 til 6/8 stratocomulus mellem 600 og 1 000 meters hoejde . Det fremgaar af de sagkyndiges udsagn , at der under saadanne atmosfaeriske omstaendigheder normalt er et omraade mellem de to skylag , som er naesten roligt . Ved at flyve , som han gjorde , i en hoejde af 1 500 meter , foretog van Kasteel sig derfor intet , som var i strid med reglerne om god flyvning .

17 Det foelger heraf , at der ikke kan bebrejdes van Kasteel noget med hensyn til hans optraeden som pilot indtil det tidspunkt , hvor hans fly floej ind i det uventede urolige vejr over omraadet Vauvenargues_Aix-en-Provence . Da der er tale om et bjergomraade , hvor vejrliget ifoelge Grimaud ' s udsagn under visse atmosfaeriske omstaendigheder kan aendre sig meget hurtigt , og hvor saadanne aendringer kan faa betydelig indflydelse paa flyveforholdene , laegger Domstolen Kommissionens og intervenienternes opfattelse om at , van Kasteel ikke kunne undgaa det urolige omraade , til grund .

18 Det eneste udestaaende spoergsmaal bliver herefter , hvorvidt det , saaledes som haevdet af sagsoegte , kan bebrejdes van Kasteel , at han ikke vendte om umiddelbart efter at vaere floejet ind i det urolige omraade .

19 Under den sidste radiokontakt med Marseille-Marignane kl . 16.52 meddelte van Kasteel , at han befandt sig i en byge ( » . . . I am in a shower« ). Paa spoergsmaalet om , hvorvidt han kunne se jorden , svarede han , at det kunne han en gang imellem ( »Sometimes yes« ). Det foelger heraf , at han ikke paa dette tids punkt mente at befinde sig i et stoerre uroligt omraade , og samtalen giver i oevrigt ikke indtryk af , at piloten frygtede at miste enhver sigtbarhed .

20 Gendarmeriet og Grimaud ' s rapport antager , at ulykken indtraf ca . kl . 17.00 ( lokal tid ), det vil sige ikke senere end ti minutter efter den sidste radiokontakt . Det er uklart , hvad der skete i disse ti minutter , men flyet maa have aendret retning , idet flyveretningen paa tidspunktet for kollisionen mod Sainte-Victoire-bejerget var 90° i forhold til ruten Montélimar_Cannes .

21 Det fremgaar af de sagkyndiges udsagn , at det er meget lidt sandsynligt , at et vindstoed kan faa selv et let fly til at aendre retning . Den skete aendring i flyets retning maa under disse omstaendigheder derfor enten skyldes pilotens bevidste beslutning om at aendre kurs , f.eks . for hurtigst muligt at naa kysten , eller en pludselig bevaegelse for at undgaa bjerget , som piloten pludselig saa dukke ud af skyerne .

22 Ingen af disse to muligheder er usandsynlige . Grimaud har udtalt , at undersoegelsen af vraget viste , at motorernes omdrejningstal paa kollisionstidspunktet var hoejt , hvilket kunne tyde paa , at piloten saa bjerget i sidste oejeblik , og at han satte omdrejningstallet op med henblik paa at kunne udfoere en manoevre , der skulle saette ham i stand til at undgaa kollisionen . Grimaud har dog tilfoejet , at der i denne forbindelse intet kan siges med sikkerhed .

23 Under disse omstaendigheder maa det fastslaas , at det ikke helt kan udelukkes , at piloten , kort foer han ramte bjerget , havde besluttet sig til at vende om . Det er ogsaa muligt , at han ikke tog en saadan beslutning , men at det foerst var faa oejeblikke foer ulykken , at han mistede enhver sigtbarhed eller endog herredoemmet over flyet .

24 Det kan herefter ikke antages at vaere blevet fastslaaet med sikkerhed , at piloten har udfoert en eller flere handlinger , der var udtryk for uforsigtighed i loebet af de sidste ti minutter af flyvningen .

25 Under hensyn til denne usikkerhed samt til de konstaterede omstaendigheder omkring det urolige vejrs uforudsete karakter og van Kasteel ' s foering af flyet , indtil det floej ind i dette urolige vejr , maa Kommissionens paastand tages til foelge . Det bemaerkes herved , at det maa paahvile sagsoegte at foere bevis for de omstaendigheder , der kunne begrunde anvendelsen af en af ansvarsfrihedsreglerne i faellesordningens artikel 4 .

26 Det er herefter ikke noedvendigt at undersoege spoergsmaalet om den grad af uforsigtighed , der maa kraeves i forbindelse med en handling , for at anse denne for »aabenbart dumdristigt« .

27 De sagsoegte paa egne vegne og paa vegne af de fjorten andre forsikringsselskaber , der har undertegnet den den 28 . januar 1977 med Faellesskabets institutioner indgaaede kollektive forsikringsoverenskomst , boer derfor doemmes til betaling af det beloeb med renter , som Kommissionen er skyldig at betale arvingerne efter Gerrit Jan van Kasteel som foelge af den doedsulykke , som denne var offer for den 29 . april 1978 .

28 I henhold til procesreglementets artikel 69 , stk . 2 , doemmes den part , der taber sagen , til at afholde sagens omkostninger , hvis der er nedlagt paastand herom . Sagsoegte , der har tabt sagen , boer derfor tilpligtes at betale dens omkostninger , herunder intervenienternes omkostninger samt omkostningerne til godtgoerelser og vederlag til vidnerne og de sagkyndige .

Afgørelse

Paa grundlag af disse praemisser

udtaler og bestemmer

DOMSTOLEN ( foerste afdeling )

1 . Sagsoegte boer betale det beloeb med renter , som Kommissionen er skyldig at betale arvingerne efter Gerrit Jan van Kasteel , efter at denne afgik ved doeden som foelge af et ulykkestilfaelde den 29 . april 1978 .

2.Sagsoegte tilpligtes at betale sagens omkostninger , herunder intervenienternes omkostninger samt omkostningerne til godtgoerelser og vederlag til vidnerne og de sagkyndige .