Nøgleord

Sammendrag



Nøgleord

1. Retspleje – stævning – formkrav – kort fremstilling af søgsmålsgrundene – ingen fremstilling af retlige søgsmålsgrunde i stævningen – henvisning til samtlige bilag til stævningen – afvisning

[Rettens procesreglement, art. 44, stk. 1, litra c)]

2. EF-varemærker – definition på og erhvervelse af EF-varemærke – absolutte registreringshindringer – varemærker, som skal afslås i medfør af Paris-konventionen – beskyttelse af statsemblemer og emblemer for internationale organisationer – omfanget heraf

[Rådets forordning nr. 40/94, art. 7, stk. 1, litra h)]

3. EF-varemærker – definition på og erhvervelse af EF-varemærke – absolutte registreringshindringer – varemærker, som skal afslås i medfør af Paris-konventionen – europæisk emblem – figurmærke bestående af en cirkel af stjerner med ordbestanddelen »ECA« – efterligning ud fra et heraldisk synspunkt, der kan skabe indtryk af en forbindelse mellem varemærket og EU-institutionerne

[Rådets forordning nr. 40/94, art. 7, stk. 1, litra h)]

Sammendrag

1. I henhold til artikel 44, stk. 1, i Rettens procesreglement skal stævningen indeholde en angivelse af søgsmålets genstand og en kort fremstilling af søgsmålsgrundene. Disse angivelser skal være tilstrækkelig klare og præcise til, at sagsøgte kan tilrettelægge sit forsvar, og Retten i givet fald på det således foreliggende grundlag kan tage stilling til sagen. Selv om visse punkter i stævningen kan støttes og udbygges med henvisninger til afsnit i dokumenter, der vedlægges som bilag til stævningen, kan en generel henvisning til andre dokumenter, selv om de er bilagt stævningen, ikke afhjælpe, at der mangler væsentlige oplysninger i den retlige argumentation, der i medfør af de nævnte bestemmelser skal være indeholdt i stævningen.

Da sagsøgeren har begrænset sig til en generel henvisning i stævningen til argumenter, der er blevet gjort gældende i en forudgående procedure, uden at angive, hvilke punkter i stævningen der ønskes udbygget med nævnte henvisning, eller i hvilke bilag de eventuelle argumenter er anført, er Retten ikke forpligtet til at undersøge, hvilke af de i bilagene anførte argumenter sagsøgeren kunne tænkes at henvise til, eller til at tage stilling til disse argumenter, da sådanne argumenter ikke kan antages til realitetsbehandling.

(jf. præmis 17-21)

2. Statsemblemer og emblemer for internationale mellemstatslige organisationer er i medfør af artikel 6c i Paris-konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret, som der er henvist til i artikel 7, stk. 1, litra h), i forordning nr. 40/94 om EF-varemærker, ikke alene beskyttet mod registreringen og brugen af mærker, der er identiske med eller som indeholder emblemerne, men de er også beskyttet mod, at der i sådanne varemærker indsættes enhver form for – ud fra et heraldisk synspunkt – efterligning af disse emblemer.

Den omstændighed, at det ansøgte varemærke – i modsætning til emblemer, som skal beskyttes – også indeholder en ordbestanddel, er ikke i sig selv til hinder for anvendelsen af nævnte artikel. Afgørende er, om det pågældende varemærke indeholder en bestanddel, der kan anses for EU-logoet eller en – ud fra et heraldisk synspunkt – efterligning heraf, da bestanddelen ikke nødvendigvis skal være identisk med det pågældende emblem. Den omstændighed, at der er tale om et stiliseret emblem, eller at der kun gøres brug af en del af emblemet, er ikke til hinder for, at der foreligger en efterligning ud fra et heraldisk synspunkt.

Desuden bør der ved en sammenligning ud »fra et heraldisk synspunkt« henvises til den heraldiske beskrivelse af emblemet og ikke til dens geometriske beskrivelse, der i sagens natur er langt mere detaljeret.

(jf. præmis 40, 41 og 44)

3. Det bestemmes i artikel 7, stk. 1, litra h), i forordning nr. 40/94 om varemærker, at »varemærker, som skal afslås i medfør af artikel 6ter [artikel 6c] i Paris-konventionen, fordi de ikke er godkendt af de kompetente myndigheder«, er udelukket fra registrering. Denne bestemmelse har til formål at udelukke registreringen og brugen af varemærker, der er identiske med statsemblemer, eller som har en vis lighed med sådanne. En sådan registrering eller brug ville være et indgreb i statens ret til at kontrollere anvendelsen af symboler på dens suverænitet og ville desuden kunne vildlede offentligheden om oprindelsen af de varer, som var påsat et sådant mærke. Denne beskyttelse udstrækkes i medfør af Paris-konventionens artikel 6c, stk. 1, litra b), til våben, flag og andre emblemer, forkortelser eller benævnelser for internationale mellemstatslige organisationer.

Et figurmærke, der består af en cirkel af ensartede stjerner, af samme størrelse, og med fem takker, hvor en vender opad, som på en kvadratisk baggrund omgiver ordbestanddelen »ECA«, uden angivelse af farver, og som ønskes registreret for visse varer og tjenesteydelser i klasse 9, 41 og 42 i Nice-arrangementet, herunder indspillede databærere og arrangement og ledelse af »kollokvier, seminarer, symposier, kongresser og konferencer; undervisning, kurser, uddannelse; uddannelse og efter- og videreuddannelse«, udgør ud fra et heraldisk synspunkt en efterligning af EU-logoet i nævnte bestemmelses forstand.

Hvad angår en eventuel anvendelse af artikel 6c, stk. 1, litra c), andet punktum, i Paris-konventionen er de varer og tjenesteydelser, som søges registreret, ikke af en sådan karakter, at det kan udelukkes, at den berørte kundekreds kan antage, at der består en forbindelse mellem sagsøgeren på den ene side og Europa-Rådet, Den Europæiske Union eller Det Europæiske Fællesskab på den anden side. Registreringen af det ansøgte varemærke kan derfor hos offentligheden vække forestilling om, at der består en forbindelse mellem det ansøgte varemærke og de pågældende institutioner. Forekomsten af akronymet »ECA« i midten af det ansøgte varemærke bekræfter dette indtryk.

(jf. præmis 39, 51, 68 og 69)